prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Pågående forskningsprojekt vid PTS för en samhällsekonomisk utvärdering av tjänster för personer med funktionshinder bör kunna användas som utvärderingsmetod för att bedöma värdet av lämnade stöd. Ett internationellt arbete pågår med syfte att skapa tillgänglighet till Internet för personer med funktionshinder. Initiativet, Web Accessiblity Iniative, är knuten till det generella utvecklingsarbete av Internet som genomförs av , W3C. Tillgänglighets- arbetet stöds ekonomiskt av regeringarna i och , av EU kommissionen, samt av några av de största IT-företagen. bör aktivt delta i detta initiativ. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) behandlas en rad frågor vad gäller tillgänglighet för personer med funktionshinder, och en särskild utredning aviseras i denna proposition som bland annat ska se på IT-området. 5.5.7 Samhällets informationsförsörjning Regeringens bedömning: En strategi bör utformas för att effektivisera och underlätta tillgängligheten till den offentliga informationen och för att stimulera utveckling av elektroniska informationstjänster. Skälen för regeringens bedömning: Offentlig information efterfrågas i ökande utsträckning i elektronisk form av både medborgare och näringsliv. har en lång erfarenhet av breda och grundläggande elektroniska tjänster. Det finns ett antal databaser med grundläggande information som fungerar i samverkan mellan näringsliv och förvaltning. Det finns också en tradition av samarbete för att utveckla samhällets informationsförsörjning. Satsningar på nya tjänster som bygger på elektronisk information görs nu i offentlig förvaltning, i näringslivet och i samhället i övrigt. Att ha väl fungerande system för information om grundläggande fakta från den offentliga sektorn är betydelsefullt i flera avseenden. För det första är det, av demokratiska skäl angeläget att enskilda får en god insyn i samhället och de produkter som är resultatet av det arbete som bedrivits inom den offentliga förvaltningen. För det andra har en väl fungerande informationsspridning stor betydelse för effektiviteten i den offentliga förvaltningen självt. Att göra grund- läggande information från den offentliga sektorn tillgänglig är också en betydelsefull faktor för tillväxt och välfärden. Bedömningar utomlands och i tyder på att närmare hälften av dagens elektroniska informationsmarknad baseras på material från offentliga källor. Utvecklingen av informationstekniken innebär att praktiskt taget all offentlig information kommer att vara elektroniskt producerad, lagrad och distribuerad för att effektivisera den offentliga verksamheten. Särkostnader för att ta fram och leverera information till medborgare och företag blir i det läget små. har redan tidigare tagit ställning till statens roll på informationsområdet genom bl.a. beslut om en nationell IT-strategi (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) och beslut om förvaltningspolitiken (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Regeringen fortsätter arbetet med att skapa tydliga regler för samhällets informationsförsörjning, för att bättre utnyttja befintliga informationskällor samt eventuellt skapa nya tjänster. Av den grundläggande informationen som finns i samhället har rättsinformationen i många avseenden en särställning. Lagar, förordningar och andra föreskrifter utgör en av hörnstenarna för ett ordnat och organiserat samhällsliv. De reglerar det offentligas verksamhet och förhållandet mellan det offentliga och det enskilda inbördes. Rättsordningen bygger på principen att medborgarna skall känna till de föreskrifter som har beslutats och kungjorts. För att underlätta för allmänheten att skaffa sig information om vilka regler som gäller har regeringen beslutat att det skall byggas upp ett nytt offentligt rättsinformationssystem som skall vara tillgängligt via Internet. Det nya systemet regleras av rättsinformationsförordningen (1999:175), som trädde i kraft . Systemet genomförs i olika etapper. I en första etapp blir all information som skall ingå i systemet sökbar via den gemensamma ingångssidan på Internet. I en andra etapp integreras den samlade informationsmängden så att det går att söka i olika rättskällor med en samlad sökning. När det gäller övrig grundläggande information behöver flera frågor en lösning. Det gäller t.ex. omfattningen av det offentliga åtagandet för grundläggande offentliga informationen, omfattning av samverkan och samspel med olika intressenter, krav på kvalitet, standardisering m.m. Oklarheter i dessa sammanhang hindrar utvecklingen på området. Samhällets informationsförsörjning har varit föremål för omfattande utredningar . Senast har en arbetsgrupp i gjort en inventering och analys av det hittillsvarande arbetet vilket kommer att redovisas i promemorian Samhällets grundläggande information (kommande Ds). Det framgår bl.a. att frågeställningarna kan fördelas på en rad delområden av skiftande karaktär inom vilka det behövs ökad tydlighet beträffande det offentliga åtagandet. De avser frågor kring uppbyggnad, förvaltning och tillhandahållande. De omfattar såväl villkoren för spridning av samhällets grundläggande information som frågor om samverkan, informations- kvalitet, prissättning och finansiering. En särskild fråga för att underlätta effektiv sökning är att utveckla information om tillgänglig information, så kallad metadata. De innefattar beskrivande uppgifter både om enskilda dokument eller andra objekt, som databaskataloger för att kunna hitta i informationsmängden. En annan fråga är inrättandet av en enhetlig terminologi för att underlätta utbyte av uppgifter mellan de elektroniska systemen. För att de elektroniska informationsvägarna och tjänsterna i den offentliga verksamheten ska få den förväntade funktionen av snabbhet, kvalitet och tillförlitlighet, behövs vissa grundläggande gemensamma regler. Regeringen avser därför att påskynda den systematiska och långsiktiga uppbyggnaden av regler och riktlinjer som kan vara sammanhållande för det offentliga agerandet när det gäller att elektroniskt förse samhället med grundläggande offentlig information. En annan viktig förutsättning för att materialet skall bli lätt tillgänglig är att det finns enkla ingångar s.k. portaler till den offentliga informationen. Tjänsten Direkt, som startades är sådan gemensam ickekommersiell ingångssida till den offentliga sektorn. Från denna sida kan en besökare länka sig till hemsidorna för alla statliga myndigheter, samtliga landsting och regionerna och samt samtliga kommuner. Från SverigeDirekts hemsida kan man också gå till Samhällsguiden och till ett antal andra offentliga . Behovet av en portal som inkörsport till offentlig sektor och med koppling till olika specialtjänster, t.ex. ingångar för att underlätta sökning för företagare och andra användargrupper, kommer att öka i takt med att allt mera information produceras och publiceras i elektronisk form. Regeringen kommer därför att göra särskilda satsningar på att utveckla SverigeDirekts sökmöjligheter. Regeringen har vidare gett i uppdrag (N1999/12595/NL) att underlätta för företagare att söka information bl.a. genom att skapa en elektronisk sökväg till relevant företagsinformation. Regeringens uppfattning är att offentlig information måste hålla hög kvalitet. Portalen SverigeDirekt bör därför användas för kvalitetssäkring av den information som är kopplad till portalen. Sammanfattningsvis skapar en bra grund för nya tjänster och tillväxt genom målmedvetna satsningar på utveckling och tillhandahållande av offentlig information. I offentlig sektor pågår en utveckling av medborgar- och företagsnära förvaltning som kan erbjuda bl.a. dygnetrunttjänster, integrerade tjänster i olika livs- och affärs- situationer samt en i övrigt snabbare och mer kundanpassad service. Näringslivet ges tillgång till offentliga bastjänster och annan service som bl.a. underlättar övergången till elektronisk affärsverksamhet. Ur demokratisk synvinkel är de elektroniska informationskällorna viktiga och ger medborgarna en förstärkt och mer ingående insyn och kontroll av myndigheterna. I dessa sammanhang bör nämnas den betydelse som en ordnad adresstruktur har för elektronisk handel och annan elektronisk kommunikation. har i uppdrag att utreda en samlad katalogfunktion för teleadresser, vari också e-postadresser kan ingå. 5.5.8 Statistik om informations- och kommunikationsteknik Regeringens bedömning: Statistik om informations- och kommunika- tionsteknik bör ingå i den officiella statistiken och publiceras regelbundet. I ett första steg kommer en samlad redovisning av befintlig statistik publiceras , 2003, i avvaktan på underlag om den långsiktiga inriktningen för informations- och kommunikationsteknikstatistiken. Skälen för regeringens bedömning: Behovet av överblick över statistik om informations- och kommunikationsteknik (IKT) i är stort. Behov finns både inom den offentliga och privata sektorn.. Utvecklingen inom IT-området påverkar alla delar av samhället och omfattar allt från människors och företags IT-användning till effekter på samhällsutvecklingen. Tillgången till statistik är av stor vikt t.ex. för regeringens uppföljning av den IT-politiska inriktingen. Det finns ingen samlad svensk ITK statistik att tillgå. En offentligt beställd och producerad statistik samt annan kvalitets- deklarerad statistik bör därför göras tillgänglig. () har regeringens uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett system för statistik om IKT (K98/2096/1). I uppdraget ingår att ge förslag på hur statistiken skall göras tillgänglig. Inom ramen för uppdraget sker en kontinuerlig bevakning och dokumentation av den IKT statistik som tas fram. Detta sker bl.a. i samverkan med bland annat och med ansvar inom området. har i regleringsbrev för givits i uppdrag att senast ta fram en publikation som med hjälp av statistik samlat redovisar utveckling och nuläge avseende IKT. Regeringen anser att samlad statistik bör publiceras regelbundet och att ovannämnda publikation i ett första steg ges ut . Regeringen avser att senare ta ställning till den långsiktiga omfattningen och ansvars- fördelningen av officiell statistik på IKT-området när redovisningen av uppdraget rörande uppbyggnaden föreligger. 5.6 Användningen av IT 5.6.1 IT för demokrati Regeringens bedömning: Försök bör genomföras i olika typer av boendemiljöer för att med IT-stöd öka medborgarnas insyn och delaktighet i demokratiska beslutsprocesser. Skälen för regeringens bedömning: I framtidsdebatten brukar informationstekniken tillskrivas förmågan att lösa många av de problem som det moderna samhället skapat. Ett stort antal positiva effekter för samhället har mer eller mindre regelmässigt tagits för givna. Bland sådana effekter hör fördjupad demokrati och ökad medborgerlig insyn till de mera framträdande. Såväl i arbete som i den senaste eftervalsdebatten har dessa möjligheter framhållits. Det saknas dock kunskaper inom området IT och demokrati. Många informationsprocesser i samhället har utvecklats radikalt med stöd av IT. Men folkstyret är ett undantag. Ännu så länge saknas större erfarenhet, både i eller internationellt, av hur IT kan användas för att skapa mötesplatser och diskussionsforum som främjar den demokratiska dialogen. Vår praktiska kunskap om vad som ibland kallas digital demokrati, cyberdemokrati eller teledemokrati är fortfarande blygsam. I detta sammanhang är det viktigt att betona att informationsteknikens demokratiska potential naturligtvis är beroende av vilken teknik som avses samt vad vi menar med demokrati. IT, liksom demokrati, är ett brett och mångtydigt begrepp, och preciseringar krävs om debatten ska bli meningsfull. Regeringen vill här fästa uppmärksamheten på behovet av ytterligare kunskap om informationstekniken som ett demokratiskt redskap. Sådan kunskap kan bara fås genom praktiska försök. Det är därför angeläget att det tas initiativ som syftar till att testa IT-stödd demokrati i praktiken under förhållanden som tillåter att nya kunskap och erfarenheter kan vinnas. Sådana försök kan t.ex. utformas enligt följande: en relativt stor skala (kommundel eller större bostadsområde), en längre tidsrymd (4 ), ett brett spektrum av möjligheter (såväl information och diskussion som direkt demokratiskt handlande), ett underifrånperspektiv (medborgarna och invånarna i centrum, snarare än politiker och tjänstemän). Initiativ i denna riktning skulle tillföra värdefull och för den fortsatta debatten om demokratins framtid nödvändig kunskap. Regeringen avser därför att inleda ett utvecklingsarbete om IT och demokrati. Syftet är att via ett antal pilotkommuner få svenska och internationella erfarenheter av hur IT kan användas för att skapa demokratiska mötesplatser och diskussionsforum som främjar dialogen mellan medborgare och de förtroendevalda. Tillsammans med och kommer ett nätverk att skapas, som dels kan fungera som mötesplats där deltagarna kan utbyta erfarenheter av hur olika politiska områden kan stödjas med IT och hur detta kan göras, dels kan stödja utformningen av IT-strategier inom området. Det finns olika tekniker som syftar till att folkets röst kan höras på annat sätt än genom traditionella kanaler. Så kallade medborgar- paneler har prövats i mindre skala i några länder. Det innebär att grupper av medborgare väljs ut med avseende på kön, ålder, inkomst, utbildning m.fl. viktiga faktorer så att den motsvarar befolkningen som helhet. Grupperna informeras utförligt om en sakfråga eller ett samhällsproblem. Den får möjlighet till diskussion och eftertanke, varefter dess medlemmar genom en röstningsprocedur redovisar sina slutsatser. Syftet med det utvecklingsarbete som kommer att inledas i några kommuner och landsting är bl.a. att utveckla metoder där mötesgrupper kan utbyta mer eller mindre modererade åsikter med IT-stöd så att de kan fungera som ett konstruktivt komplement till andra demokratiska kanaler. Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att tillsätta en kommitté med uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra den medborgerliga insynen och deltagandet i den kommunala demokratin. Kommittén skall bl.a. kartlägga vilket praktiskt stöd de förtroendevalda har i sitt arbete och vad som kan behövas , t.ex. arbetsverktyg i form av IT-stöd. Kommittén skall också studera erfarenheterna i de försök som gjorts i arbetet med s.k. medborgarpaneler och utifrån detta föra en diskussion om hur dessa kan användas i större utsträckning. I detta arbete skall också vissa internationella jämförelser göras. Dessa frågor har också behandlats av som lämnade sitt betänkande . Utredningen föreslår att en statlig och politik i första hand bör inrikta sig på att utveckla tekniker och metoder för en deltagar- demokrati med IT-stöd. Den nya informationstekniken har en potential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter att delta i och påverka problemformuleringar och diskussionerna före beslut i folkvalda församlingar. Det bör därför prövas om och i vilken utsträckning den nya informationstekniken kan stimulera ett politiskt intresse och deltagande. Det finns emellertid allvarliga brister i den grundläggande tillgången till det medium som med säkerhet kommer allt bli allt viktigare för demokratin . Dessa brister har samband med faktorer som kön, ålder, socialgrupp, utbildningsnivå, bostadsort, etnicitet etc. LO rapporten och Internet visar att andelen LO medlemmar med hemdator var . Bland TCO- och medlemmar var datortillgången i hemmet . Ett stort antal svenskar, framför allt bland LO-grupperna, kan alltså inte utnyttja informationsteknikens möjligheter. Om inte alla medborgare har tillgång till den nya tekniken, eller inte kan använda den, blir det svårt att tala om en fullvärdig demokrati. Hamnar vissa grupper utanför samhällsutvecklingen och den politiska debatten finns det en fara för ökad segregation och för att en permanent informationsunderklass växer fram. Många hushåll saknar dock fortfarande tillgång till dator och Internetuppkoppling. Många faktorer samverkar till att invandrare som grupp är eftersatta när det gäller jämlika och jämställda levnadsvillkor i det svenska samhället. En sådan faktor är tillgången till samhällsinformation. Problemet kan yttra sig i att det är svårare för invandrare att ta del av information från myndigheter, institutioner och organisationer. Bristande kunskaper i svenska språket är en av orsakerna; utbildning och ekonomiska resurser är andra. Konsekvensen av att flertalet offentliga webbplatser bara publiceras på svenska är att de med sämre kunskaper, inte kan ta del av samhällsinformationen lika lätt som andra. Detta kan dock undvikas om statliga och kommunala myndigheter uppmuntras att informera även på andra språk än svenska. Storstadspolitiken syftar till att ge storstadsregionerna goda förut- sättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt samt att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Eftersom boendedialog och s.k. underifrånperspektiv som metodik i storstadsarbetet har lyfts fram av riksdag och regering (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34) gäller det att hitta olika strukturer för detta. IT kan vara en sådan. Det krävs dock insatser för att eftersatta grupper i dessa områden ska öka sin användning av IT och kunna ta tillvara IT:s möjligheter. En utveckling av denna metodik genom IT kan skapa en ny demokratisk infrastruktur för medborgares engagemang och delaktighet. Ett aktivt arbete för att öka datortillgången och utjämna tendenserna till ökande klyftor fordras om alla skall få tillträde till informations- samhället och dess möjligheter. Men att undvika informationsklyftor är också i hög grad en fråga om förbättrad utbildning, framför allt till grupper som annars har svårt att tillgodogöra sig samhällets utbild- ningsutbud. Utan kunskap om hur datorer och programvara fungerar och används kan inte ens den mest sofistikerade tekniska infrastruktur motverka ett demokratiskt underskott. På detta område har inte minst folkbildningens organisationer en stor uppgift framför sig. Sist men inte minst är informationsteknikens möjligheter att bidra till fördjupad demokrati en fråga om informationstillgång. IT har en potential att vidga tillgången till offentlig information, öka medborgarnas insyn i myndigheternas verksamhet, och därmed bidra både till en ökad yttrandefrihet och en mera levande demokrati. Regeringen anser att denna potential skall utvecklas. 5.6.2 Staten som föregångare inom IT-användning IT-användningen i statsförvaltningen Regeringens bedömning: Den statliga förvaltningen bör vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag och medborgare. Arbetet med att utveckla myndigheternas IT-användning fortsätter därför i enlighet med de riktlinjer som regeringen angett i prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. Utvecklingen av s.k. 24 timmarsmyndigheter som är elektroniskt tillgängliga för informationshämtande och ärendehantering bör stimuleras. För att öka tilliten hos dem som skall utnyttja den nya tekniken bör hög säkerhet garanteras i den elektroniska kommunikationen mellan myndigheter, företag och medborgare. Det är angeläget att snabbt få till stånd för statsförvaltningen gemensamma säkerhetslösningar som innefattar system för hantering av elektroniska signaturer. Regeringen har därför uppdragit åt att i samverkan med , samt Statskontoret, utveckla användningen av certifikat och elektroniska signaturer. Skälen för regeringens bedömning Ökad tillgänglighet genom elektronisk information och service dygnet runt Regeringen har i prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst understrukit vikten av att utveckla myndigheternas service gentemot såväl enskilda medborgare som företag. Målet är att statliga myndigheter skall vara tillgängliga och tillmötesgående, kunna deklarera vilka tjänster som erbjuds och i vilka former detta sker, ge enskilda medborgare och företag tillfälle till dialog och möjlighet att lämna synpunkter på den verksamhet de berörs samt medge insyn i och kontroll av myndighetens verksamhet. Myndigheter skall fästa stor vikt vid att tillgodose kraven från medborgare med särskilda behov, t. ex. funktions- hindrade. Medborgare och företag bör kunna hämta information, ställa frågor och uträtta ärenden när det passar dem oberoende av tid och geografisk belägenhet. Som ett komplement till tjänster bör myndigheterna också erbjuda elektroniska tjänster med möjlighet till självbetjäning, s.k. elektronisk förvaltning. S.k. portaler, bland annat formade utifrån livs- och affärssituationer, underlättar tillgängligheten. En sådan icke kommersiell statlig portal är SverigeDirekt som är en ingång till elektroniska tjänster inom hela det offentliga området. För att underlätta för grupper som inte har tillgång till informationstekniken bör myndigheter också utveckla sina tjänster via avancerad radio, tv och telefoni. Medborgare och företag bör i det enskilda ärendet, med beaktande av integritets- och säkerhetsaspekter, så långt det är rimligt inte behöva ta kontakt med mer än en myndighet. En ökad tillgänglighet innebär ett enkelt sätt att få information om myndigheten och dess regelverk samt tillgång till interaktiva tjänster. Den innebär också bättre möjligheter till insyn i myndigheternas verks- amhet och till utkrävande av ansvar, samt bättre tillgång till grundläggande samhällsinformation. 24-timmarsmyndighet har kommit att bli ett vägledande begrepp för tillgänglighet och tillmötesgående med stöd av IT. För att ge upp- märksamhet åt de myndigheter som aktivt arbetar för att göra sig mer tillgängliga elektroniskt och stimulera de myndigheter som ännu inte kommit så långt i arbetet vill regeringen ge begreppet 24-timmars- myndighet en tydlig innebörd. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att ta fram ett förslag till kriterier som bör vara uppfyllda för att benämnas 24-timmarsmyndighet. Ökad tillit genom system för säker elektronisk kommunikation med myndigheterna Statliga myndigheter bör enligt prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst använda säker överföring av dokument och meddelanden i den öppna IT-infrastruktur, som bygger på Internet. Informationsutbytet mellan myndigheter, medborgare och företag ställer krav på gemensamma säkerhetsregler och standardiserade lösningar. Som ett led i arbetet med att åstadkomma denna säkerhet har Statskontoret tillsammans med och upphandlat en gemensam teknisk lösning för standardiserad överföring av information mellan myndigheter och mellan myndigheter och företag eller privatpersoner. Systemet kallas för Spridnings- och hämtningssystemet, SHS. Statliga myndigheter som i sin kommunikation med allmänhet och företag använder öppna nät, t.ex. Internet, behöver öka säkerheten genom att identifiera de kommunicerande parterna och hålla informationen insynsskyddad. Det senare kan ske genom kryptering. För att identifiera kommunicerande parter behövs elektroniska signaturer. Elektroniska signaturer kan ersätta egenhändig namnunderskrift är lämpligt. Statskontoret har i upphandling av aktiva kort för tjänstebruk tecknat avtal med och om utfärdande av aktiva kort och certifikat för anställda i offentlig sektor. Certifikattjänster kan också tillhandahållas av banker eller andra företag. Enskilda arbetsgivare kan utfärda nycklar och certifikat för sina anställda. Regeringen uppdrog mot den bakgrunden åt Statskontoret att i samverkan med , , , , Arbetsmarknads- styrelsen och Lantmäteriet förslå åtgärder för att tillgodose kraven på säker elektronisk överföring av dokument och meddelanden till, från och inom statsförvaltningen. I uppdraget ingick att utreda vilka olika typer av certifikat och övriga tjänster rörande kryptonycklar som behövs i statsförvaltningen. Statskontoret har i en rapport till regeringen redovisat en första etapp av utredningsarbetet.