prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 1 Svensk ekonomi Förord 7 1 Inledning 7 1.1 Sammanfattning 7 1.2 Utvecklingen inom olika områden 10 2 Internationell utveckling 19 2.1 Utvecklingen i 19 2.2 21 2.3 Utvecklingen i och 22 2.4 Utvecklingen i och i övriga 23 2.5 Den svenska världsmarknadstillväxten 23 3 Kapitalmarknaderna 25 3.1 Utvecklingen i omvärlden 25 3.2 Utvecklingen i 27 3.3 Ränte- och valutaantaganden 28 4 Utrikeshandeln 31 4.1 Varuexporten 31 4.2 Varuimporten 33 4.3 Tjänstehandeln 33 4.4 Bytesbalansen 34 5 Näringslivets produktion 37 5.1 Industrin 37 5.2 Byggnadsverksamhet 39 6 Arbetsmarknad 41 7 Löner 46 8 Inflation 48 9 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter 51 9.1 Hushållens inkomster 51 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter 52 10 Bruttoinvesteringar 56 10.1 Näringslivets investeringar 56 10.2 Bostäder 58 10.3 59 11 Den offentliga sektorn 61 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 61 11.2 Den statliga sektorn 66 11.3 Ålderspensionssystemet 67 11.4 Kommunsektorn 68 12 Alternativa scenarier 71 12.1 Baskalkyl 71 12.2 Överhettningsscenario 72 12.3 Högtillväxtscenario 72 Fördjupningsrutor Överföringen av från kommunsektorn till hushållssektorn 18 Är en ny ekonomi ? 24 Börsrisker 30 Bruttonationalinkomsten 36 1.1 Finanspolitikens inriktning 9 1.2 Prognosförutsättningar 11 1.3 Nyckeltal 12 1.4 Försörjningsbalans 13 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt, exklusive överföringen av från staten 15 1.6 Sparandets sammansättning 15 1.7 De offentliga finanserna 16 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 20 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster 28 3.2 Ränte- och valutakursantaganden 29 4.1 Export och import av varor och tjänster 32 4.2 Bytesbalansen 34 4.3 Bruttonationalinkomsten 35 5.1 Näringslivets produktion 37 5.2 Nyckeltal för industrin 37 5.3 Byggnadsverksamhet 39 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet 41 6.2 Antal sysselsatta i åldern 16 , fördelat på branscher 43 6.3 Sysselsättningsgrad och öppen arbetslöshet i olika regioner 45 7.1 Timlöner 46 8.1 Konsumentprisutveckling 48 9.1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 51 9.2 Bidrag till disponibelinkomstutvecklingen 52 9.3 Hushållens sparande 52 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 56 10.2 Övriga näringslivets investeringar 58 11.1 Den offentliga sektorns finanser 61 11.2 Skatter och avgifter 63 11.3 Den offentliga sektorns utgifter 64 11.4 Beräkning av finanspolitikens inriktning 65 11.5 Statens finanser (exkl. statliga affärsverk och aktiebolag) 66 11.6 Ålderspensionssystemet 67 11.7 Kommunsektorns finanser 68 11.8 Konsumtionsutgifter i kommuner och landsting 69 11.9 Kommuners och landstings finanser 70 12.1 Nyckeltal, baskalkyl 71 12.2 Nyckeltal, överhettningsscenario 72 12.3 Nyckeltal, högtillväxtscenario 73 1.1 BNP-utveckling 7 2.1 BNP-tillväxt i EU, och 19 2.2 Företagens och hushållens förtroende i euroområdet 20 3.1 10-åriga räntor i och 25 3.2 Dollarn mot euron 26 3.3 Börsutvecklingen i och 27 3.4 Ränteutvecklingen i 27 3.5 Räntedifferensen mot 27 3.6 Kronans utveckling mot TCW och euron 28 4.1 Bidrag till varuexporttillväxten 32 4.2 Export av bearbetade varor 33 4.3 Svensk nettoskuld till utlandet 35 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 OECD- länder 38 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel 39 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta 42 6.2 Sysselsättning och arbetskraftsutbud 44 6.3 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program 44 7.1 Timlöneutveckling i ekonomin som helhet 46 8.1 Konsumentprisutveckling 50 9.1 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter 53 9.2 Hushållens förmögenhetskvot 53 9.3 Hushållens sparande och skuldsättning 54 10.1 Investeringar som andel av BNP 56 10.2 Kapitalkvoten i industrin 57 10.3 Fastighetsprisstatistik 57 10.4 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter 59 11.1 Kommunsektorns konsumtionsutgifter 69 Förord I denna bilaga till ekonomiska vårproposition görs en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. . Bedömningen baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna har gjorts med stöd av modell och är betingad av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har använts som fast basår i prognosen fram . Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 1.1 Sammanfattning Den svenska ekonomin fortsätter att uppvisa en mycket gynnsam utveckling med hög tillväxt och måttliga prisökningar. Tillväxten i bruttonationalprodukten (BNP) väntas uppgå till och till . Exportutsikterna är särskilt fördelaktiga eftersom såväl som ekonomierna i EU-området är inne i starka konjunkturfaser. Hushållens konsumtionsutgifter fortsätter att stiga i snabb takt, bland annat till följd av hushållens starka förmögenhetsställning. Den öppna arbetslösheten beräknas understiga och sysselsättningen fortsätter att öka i god takt . Till följd av den gynnsamma utvecklingen i ekonomin förbättras de offentliga finanserna och de beräknade överskotten överstiger kraftigt de målsatta nivåerna. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna ökade BNP , vilket låg i linje med bedömningen i budgetpropositionen. En stark sysselsättningsutveckling, en kraftig förmögenhetstillväxt i hushållssektorn och betydande exportframgångar inom teleproduktområdet är de enskilt viktigaste förklaringarna till den goda tillväxten. Hushållens konsumtionsutgifter steg med , där en mycket kraftig ökning av hushållens inköp av varaktiga konsumtionsvaror bidrog till uppgången. Exporten steg med varav största delen förklaras av att exporten av teleprodukter ökade . Konjunkturläget inom andra exportnäringar var dock generellt sett svagt. Diagram 1.1 BNP-utveckling Procentuell förändring var återhämtningen på arbetsmarknaden den viktigaste drivkraften bakom tillväxten. Det fortsatta konjunkturförloppet ändrar nu gradvis karaktär mot en mer exportledd uppgång. Produktivitetstillväxten väntas därför stiga. Under inledningen av detta år har KI:s industribarometer och SCB:s statistik över orderingången indikerat en fortsatt förstärkning och breddning av industrikonjunkturen. Den positiva konsumtionsutvecklingen i hushållssektorn väntas fortgå. Hushållens tillförsikt ligger på historiskt höga nivåer och den fördelaktiga inkomst- och förmögenhetsutvecklingen stimulerar konsumtionen. Hushållens disponibla inkomster steg med i reala termer och den finansiella nettoförmögenheten ökade till följd av börsuppgången med, uppskattningsvis, åtminstone . Investeringstillväxten är fortsatt stark. I de delar av näringslivet där investeringsvolymerna redan nu är höga väntas dock en viss avmattning. Företagen inom industri och varuhandel är generellt sett nöjda med sin lagersituation. Sammantaget bedöms tillväxten och 2001 vara välbalanserad genom att såväl exporten som den inhemska efterfrågan ger betydande bidrag till tillväxten, vilket minskar riskerna för överhettning. De senaste årens tillväxt har kunnat ske utan att några generella tecken på bristsituationer på arbetsmarknaden har gjort sig gällande. Trots att sysselsättningen ökade med begränsades löneökningstakten, enligt preliminära siffror, till . Under föregående och innevarande år har inflationen ökat. Detta förklaras i huvudsak av att oljepriset har stigit från ca per fat i början av föregående år till per fat i början av innevarande år. Rensat för oljeprisets inverkan på prisutvecklingen är inflationstrycket fortfarande lågt. Den kraftiga produktionsuppgången och medför emellertid att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin ökar i hög takt. Situationen på arbetsmarknaden kan därmed förändras snabbt. Det är mycket svårt att förutse om och när det riskerar att uppkomma generella bristsituationer på arbetsmarknaden och flaskhalsar i produktionen, som hotar en stabil prisutveckling. Ett särskilt osäkerhetsmoment i bedömningen är avtalsrörelse som kommer att genomföras i en ekonomisk situation med lägre arbetslöshet och högre sysselsättningsgrad än förhållandena vid och avtalsrörelser. De goda reallöneökningarna och det starka förtroendet för en inflationsutveckling i linje med inflationsmålet är emellertid faktorer som bör verka dämpande på lönekraven. För att undvika att den samlade ekonomiska politiken läggs om i en åtstramande riktning är det centralt att de avtalsmässiga löneökningarna begränsas och att löneglidningen hålls tillbaka. En viktig förutsättning för prognosen är att de totala lönerna ökar . De internationella konjunkturutsikterna har förstärkts . I har en uppgång i produktivitetstillväxten ytterligare förlängt den långa perioden av hög tillväxt, och någon omedelbar avmattning är inte i sikte. EU-området är inne i en till synes stabil återhämtningsfas med stigande exporttillväxt, expansiva monetära förhållanden och historiskt sett hög optimism bland hushåll och företag. I är utsikterna fortsatt osäkra och ännu syns inga tecken på en varaktig återhämtning. De gradvis förbättrade tillväxtutsikterna och den därmed sammanhörande risken för stigande inflation har inneburit att det allmänna ränteläget i EU-området och i har justerats uppåt i förhållande till de bottennivåer som rådde . I och i euroområdet lades penningpolitiken om i en mindre expansiv riktning. I takt med att det relativa konjunkturläget i euroområdet förbättras antas euron stärkas mot dollarn. Den svenska kronan väntas stärkas till 118, i termer av det handelsvägda TCW-indexet. drabbades traditionella exportsektorer relativt hårt av den internationella konjunkturförsvagning som följde i Asienkrisens spår. Därutöver dämpades industriproduktionen av att industriinvesteringarna stagnerade samt en lageranpassning. De höga förväntade tillväxttalen i och i EU-området stärker världsmarknadstillväxten för svenska exportvaror. Konjunkturomslaget är redan tydligt i den cykliska basindustrin och orderingången för teleprodukter ligger på en mycket hög nivå. Exporten förutses därför växa på bred front och . Inom teleproduktindustrin antas en exporttillväxt och på i storleksordningen . Den goda industrikonjunkturen kommer att medföra ökade investeringsvolymer i industrin. Kapitalbildningen i övrigt näringsliv har varit mycket omfattande och den utvecklingen väntas fortsätta. Även de inhemska delarna av ekonomin fortsätter att utvecklas väl och . Den stigande sysselsättningen är genom sina effekter på inkomsterna en viktig förklaring till konsumtionsuppgången i såväl kommun- som hushållssektorn. Därtill inverkar hushållens kraftigt förbättrade förmögenhetställning positivt på konsumtionsbenägenheten. En faktor som möjligen kan verka dämpande på konsumtionstillväxten framöver är att hushållen sannolikt börjar närma sig mättnadsnivåer för vissa varaktiga konsumtionsvaror. Efter att ha vuxit mycket starkt mattades sysselsättningen något . har emellertid antalet nyanmälda lediga platser ökat kraftigt, vilket tillsammans med det gynnsamma efterfrågeläget indikerar att sysselsättningen även under loppet av detta år kommer att öka i god takt. Trots den stigande sysselsättningen och under inledningen av 2000 låg den öppna arbetslösheten endast något lägre än . Detta beror i huvudsak på en betydande nedgång i antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program och en därmed sammanhörande ökning av arbetsutbudet. Under loppet av innevarande år bedöms såväl sysselsättningen som utvecklingen av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program bidra till att den öppna arbetslösheten minskar i relativt snabb takt. bedöms den öppna arbetslösheten ligga kring . Det långsiktiga målet för de offentliga finans- erna är ett överskott på i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett uppfyllande av målet bidrar till att frigöra ett finansiellt utrymme när den demografiska utvecklingen leder till ökade resurskrav. Den goda ekonomiska utvecklingen har medfört att överskottet i de offentliga finanserna väntas uppgå till som andel av BNP, vilket överträffar bedömningen i budgetpropositionen . Vid beslutade och föreslagna regler väntas de offentliga finanserna visa ett överskott på . Det finansiella sparandet skulle därmed ligga över målet. På kort sikt måste finanspolitiken anpassas till stabiliseringspolitiska ställningstaganden. Med hänsyn tagen till att osäkerheten är stor beträffande den långsiktigt hållbara produktionsförmågan i svensk ekonomi, återkommer regeringen i höstens budgetproposition med preciseringar av hur överskottet skall disponeras. I beräkningarna av den offentliga sektorns ränteutgifter och av statsskulden har emellertid utrymmet beräkningstekniskt överförts till hushållen. Överföringens beräkningstekniska karaktär skall dock understrykas. Några ställningstaganden finns inte till om det överskjutande överskottet skall användas till reformer, eller om det skall användas till amorteringar av statsskulden. I kapitel 12 illustreras en alternativ utveckling där överskottsmålet måste höjas, vilket starkt begränsar reformutrymmet. Även överstiger det offentliga sparandet målet om överskott motsvarande av BNP. Dessa överskjutande medel har beräkningstekniskt tillförts hushållen. Tabell 1.1 Finanspolitikens inriktning Förändring av justerat primärt sparande Procent av BNP 1999 2000 2001 2002 2003 Före beräkningsteknisk överföring 0,5 Efter beräkningsteknisk överföring 0,4 Källor: och Finanspolitikens inriktning uppskattas med förändringen i den offentliga sektorns primära sparande, där sparandet har justerats för bland annat konjunkturens inverkan på de offentliga finanserna. Som framgår av tabell 1.1 bedöms finanspolitiken före beräkningstekniska överföringar vara restriktiv samtliga år 2003. Efter beräkningstekniska överföringar till hushållen bedöms emellertid finanspolitiken bli starkt expansiv, neutral och expansiv . För detaljer avseende beräkningen av finanspolitikens inriktning hänvisas till kapitel 11. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld (Maastrichtskulden) fortsätter att minska och förväntas understiga av BNP. Årets minskning beror dels på det positiva finansiella sparandet, dels på förväntade försäljningar av statens aktieinnehav. Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna medför att den offentliga sektorns nettoskuld är utraderad . En central fråga är vilken tillväxt och sysselsättningsutveckling den svenska ekonomin tål utan att inflationen utvecklas på ett sätt som är oförenligt med inflationsmål. Risken för överhettning bedöms inte vara överhängande för tillfället. Inflationen är fortfarande låg och inflationsförväntningarna ligger i linje med inflationsmålet. Det finns heller inga tecken på att löneökningarna accelererar. Kapacitetsutnyttjandet förefaller vara lågt. Även om det inte finns någon omedelbar risk för en generell överhettning finns det ändå vissa begynnande bristsituationer: inflationsförväntningarna har stigit, bristen på arbetskraft har ökat något i vissa sektorer och en relativt stor andel av företagen uppger, enligt enkätsvar till AMS och SAF, att rekryteringsproblem har försvårat en expansion. I förhållande till den prognos som gjordes i budgetpropositionen har nivån på bruttonationalprodukten reviderats upp med sammantaget för åren 1999 2001. Denna upprevidering beror i huvudsak på att produktiviteten nu bedöms utvecklas betydligt bättre och att medelarbetstiden i föreliggande prognos är något högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Sysselsättningsgraden ligger däremot på samma nivå som . Förklaringen till den förväntade produktivitetsökningen ligger bland annat i ett relativt kraftigt omslag i industrikonjunkturen där den svenska exportindustrin gynnas av såväl det starka internationella konjunkturläget som de goda marknadsutsikterna inom teleproduktområdet. Att tillväxten nu förväntas bli högre än tidigare antagits innebär därför inte nödvändigtvis att överhettningsriskerna har tilltagit. Den sammantagna bedömningen är dock att resursläget är ansträngt och att den svenska ekonomin då är i ett milt överhettningsläge. För att belysa osäkerheten i denna bedömning redovisas tre olika tänkbara utvecklingsbanor för den svenska ekonomin och framåt. I basscenariot, som är det mest genomarbetade och som ligger till grund för resterande kapitel och för budgetberäkningarna, är utgångspunkten att ekonomin befinner sig i ett milt överhettningsläge 2001 och att anpassning sedan sker så att ekonomin är 2003. minskar antalet platser i i betydande omfattning. Därmed frigörs arbetskraft och sysselsättningen kan öka utan att det uppstår överhettningstendenser. På kort sikt stiger den öppna arbetslösheten något eftersom hela minskningen i inte fullt ut motsvaras av en högre sysselsättning. Med hänsyn tagen till såväl läget som minskningen av uppgår BNP- tillväxten i baskalkylen till och till . I kapitel 12 diskuteras också ytterligare två scenarier. Den grundläggande skillnaden mellan de tre alternativen är i vilken mån det finns lediga resurser i ekonomin som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar. I ett högtillväxtscenario antas arbetsmarknaden fungera bättre än i basscenariot genom att personer som är utanför arbetskraften, t.ex. i eller i arbetsmarknadspolitiska program, i högre utsträckning söker sig ut på arbetsmarknaden och blir sysselsatta. Ett sätt att uppnå detta kan vara att i hög grad anpassa olika utbildningsinsatser till arbetskraftsefterfrågan. Sysselsättningsgraden kan i detta scenario fortsätta att öka och tillväxten kan överstiga den trendmässiga tillväxttakten utan att det uppstår några tendenser till överhettning. I högtillväxtscenariot följer den ekonomiska utvecklingen en bana som gör det möjligt att ha en öppen arbetslöshet som ligger och en sysselsättningsgrad för reguljärt sysselsatta som ligger på . I ett överhettningsscenario antas arbetsmarknaden och lönebildningen fungera sämre än i baskalkylen. Lönerna ökar i istället för baskalkylens . Hushållens konsumtion ökar initialt snabbare än i baskalkylen genom högre löner och inkomster medan exportföretagens konkurrenskraft urholkas. Höga löneökningar och något högre konsumtionstillväxt i jämförelse med baskalkylen leder till att inflationen stiger. Penningpolitiken läggs om i restriktiv riktning och saldomålet för de offentliga finanserna skärps. Därmed dämpas den samlade efterfrågan. Resultatet blir att den svenska ekonomin växer långsammare än i basscenariot 2002 och 2003. Den öppna arbetslösheten ligger kring och sysselsättningsmålet är knappast möjligt att uppnå. 1.2 Utvecklingen inom olika områden Den internationella utvecklingen förutspås bli ett mycket bra år för världsekonomin. Den globala tillväxten väntas stiga från till och till som inflationstrycket bedöms vara relativt måttligt. För ett stort antal länder är konjunkturutsikterna gynnsamma. Detta gäller för EU-området, , de tidigare krisdrabbade länderna i och . Ett undantag från denna positiva utveckling i världsekonomin är där tillväxtutsikterna är dystra. I euroområdet är återhämtningen efter konjunkturavmattningen nu tydlig i tillväxtsiffrorna för . Indikatorer över hushållens och företagens förtroende visar att framtidsoptimismen är stark. En viktig förklaring till att hushållens tillförsikt ligger på historiska toppnivåer är att arbetslösheten kontinuerligt har minskat och väntas fortsätta att minska . De monetära förhållandena måste betecknas som expansiva även om en icke obetydlig uppgång i de långa räntorna har ägt rum . Tillväxten bedöms uppgå till både och . var tillväxtskillnaderna mellan olika euroländer förhållandevis stora. I och med att konjunkturförstärkningen förväntas bli relativt kraftig i och bedöms dessa skillnader minska något. Tillväxten i har i genomsnitt legat och ännu syns inga tydliga tecken på avmattning. Inflationen har varit relativt låg och den prisuppgång som har noterats beror i stor utsträckning på stigande oljepriser. Produktivitetstillväxten har stigit, vilket innebär att ekonomin kan absorbera högre löneökningar utan att inflationen stiger. Tillväxten beräknas uppgå till . Den s.k. mjuklandning som i legat i prognoserna utan att sedan förverkligas förskjuts återigen in . I prognosen antas därför att tillväxttakten faller tillbaka något 2001 till och att en sådan anpassning kan ske utan kraftiga räntehöjningar av den amerikanska . En viktig drivkraft bakom de höga tillväxttalen i har varit en snabbt stigande sysselsättning. Därmed har arbetslösheten minskat från till . Utvecklingen riskerar att föra in den amerikanska ekonomin i ett överhettningsläge. har emellertid tillväxten i allt högre grad drivits av en snabb ökning av produktiviteten. Debatten om den nya ekonomin handlar bland annat om huruvida produktivitetstillväxten varaktigt har ökat till följd av den snabba utvecklingen inom IT-branschen. Att förväntningarna avseende framtida produktion och vinster är högt ställda markeras inte minst av den snabba börsuppgången. Den avgörande osäkerheten är om den amerikanska ekonomin klarar av att uppfylla de högt ställda förväntningarna. Riskerna hänger därför ihop; en sämre produktivitetstillväxt än förväntat kan leda till kapitalutflöde, dollarförsvagning, börskorrektion och investeringsavmattning. En positiv utveckling innebär att den amerikanska ekonomin i stället kan mjuklanda utan att tillväxten sjunker nämnvärt genom att den långsiktiga tillväxttakten har ökat. I en negativ utveckling ligger en återgång till en svagare produktivitetstillväxt, fallande börskurser och tilltagande överhettningstendenser på arbetsmarknaden. De ekonomiska konsekvenserna av en positiv eller negativ utveckling är inte begränsade till utan påverkar hela världsekonomin. har problem med fallande priser, negativ tillväxt, stigande arbetslöshet och svagt konsumentförtroende kombinerat med stora och växande underskott i de offentliga finanserna. Försöken att få till stånd en självbärande tillväxt med expansiv finans- och penningpolitik har misslyckats. Vissa positiva tecken syns på ekonomins utbudssida där industriproduktionen har återhämtat sig, om än från mycket låga nivåer. Den japanska ekonomin gynnas av att den ekonomiska aktiviteten har stärkts i övriga . I bedöms tillväxten stanna vid måttliga och . I , och , som är viktiga svenska exportmarknader, förutses en återhämtning efter att tillväxten varit relativt låg. och har båda legat långt fram i konjunkturcykeln vilket har tvingat fram en stram ekonomisk politik. I förutses en återhämtning av den inhemska efterfrågan. I väntas en högre exporttillväxt och som finanspolitiken läggs om i en något expansiv riktning. I väntas tidigare begränsningar i oljeproduktionen upphöra. Detta förutses ge upphov till ett betydande bidrag från oljeexporten, vilket höjer tillväxten framöver. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 BNP världen1 2,5 3,2 3,9 3,8 3,6 3,6 HIKP EU1 1,3 1,2 1,8 1,9 1,8 1,8 Timlön i , kostnad1 3,5 Dollarkurs (SEK)2 7,95 8,26 8,55 7,90 7,20 6,96 TCW-index2 123,2 124,8 122,7 120,4 118,5 118,0 Tysk långränta3 4,57 4,50 5,44 5,45 5,22 5,00 Svensk långränta3 4,99 4,98 5,70 5,75 5,47 5,20 Svensk kortränta4 4,23 3,25 4,43 4,68 4,60 4,60 1 Årlig procentuell förändring 2 Årsgenomsnitt 3 10-års statsobligation, årsgenomsnitt 4 6-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt Källor: , och Räntor, valutor och inflation Efter långränteuppgången har 10-årsräntan i euroområdet, i och i fallit något under årets inledande månader. Skillnaden mellan svenska och tyska tioårsräntor har gradvis minskat . Det finns flera förhållanden som långsiktigt talar för låga svenska räntor: det alltmer grundmurade förtroendet för inflationsmålet, den låga inflationsbenägenhet som indikeras av den gynnsamma kombinationen av hög tillväxt och låg inflation och det låga förväntade lånebehovet som är en följd av stabila överskott i de offentliga finanserna och planerade utförsäljningar av statliga företag. För att undvika en överhettningssituation har den amerikanska höjt styrräntan till . I euroområdet är resursutnyttjandet, och därmed styrräntan, lägre.