prop · GN0363 · 2000-01-01 00:00:00 — Förhandlingarna inleddes strax därefter och avslutades med att ett avtal kunde träffas mellan parterna Staten, och . Detta avtal om ersättning i samband med stängning av Barsebäcks- verket reglerar hur ersättningen skall bestämmas. Om inget avtal träffats skulle i stället ersättningen ha bestämts genom ett domstolsförfarande enligt lagen om kärnkraftens avveckling med tillämpning av principer för ersättning i huvudsak enligt expropriationslagen (1972:719). Genom att träffa en frivillig överenskommelse om ersättningen har re- geringen uppnått en för både staten och reaktorägaren förmånlig lösning där ersättningen i huvudsak ges i form av tillgång till elproduktionskapa- citet i kärnreaktorer. Härigenom har ägaren till Barse- bäcksverket erhållit ersättande elkraft motsvarande den marknadsandel som han i egenskap av elproducent haft på elmarknaden och därmed möjlighet att fortsätta leverera som förut. Vidare har denna lösning bl.a. fördelen att tidigare rådande konkurrensförhållanden på elmarknaden för såsom elproducent i praktiken inte ändras väsentligt genom avställningen av . Eftersom avtalet utfor- mats så att ersättningsreglerna skall tillämpas även vid en stängning av så innebär avtalet att dessa fördelar gäller för stängning av hela . Enligt regeringens uppfattning bör den stabilitet och förutsebarhet som avtalet innebär för elmarknadens aktörer väga tungt vid en bedömning av avtalets för- och eventuella nackdelar jämfört med en tvångsvis bestämd ersättning. Statens kostnader för ersättningen kan indelas i dels direkta utbetal- ningar föranledda av avtalet, dels i avtalet fastställda uteblivna framtida inbetalningar från samt dels de direkta och indirekta effek- ter som avställningen av reaktorerna får för bl.a. statens skatteintäkter. De av avtalet föranledda ekonomiska effekterna redovisas närmare under avsnittet 5.4 Statens utgifter till följd av avtalet och beräknade skatte- effekter under avsnittet 7 Offentlig-finansiella konsekvenser. Skatteeffekter och andra indirekta effekter, som uppstår oavsett om ersättningsavtal träffas eller inte, är dock svårbedömbara i den meningen att den slutliga nettoeffekten bl.a. beror på hur stor ersättningsproduktion som kommer att ske i , samt hur elpriserna m.m. påverkas av omställningen av energisystemet. Som framgår av avsnittet 5.4 så innebär avtalet att utbetalningar av statsmedel skall ske för de belopp som avser främst fördyringar av driften i hela . Regeringen har bemyndigande (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) att överskrida ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i om det behövs därför att ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet () inte hinner inväntas. Förutsatt godkännande skulle en tillämpning av avtalet medföra stora utbetalningar . Regeringen avser därför att återkomma till i sitt förslag till tilläggsbudget för i den ekonomiska vårpropositionen angående lämplig anslagskonstruktion och finansieringen av dessa utgifter. 5 Avtal om ersättning till reaktorns ägare Regeringens förslag: De åtaganden för staten som följer av avtalet om ersättning i samband med stängningen av god- känns. Regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för att tillvarata statens intressen vid avtalets genomförande och tillämp- ning. 5.1 Förhandlingarna om avtalet I enlighet med ställningstagande till den energipolitiska pro- positionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 272) inleddes förhandlingar med ägaren till om stängning av de båda reaktorerna samt om ersätt- ningsfrågan i samband därmed. Regeringen förordnade en statlig förhandlare för detta upp- drag, f.d. generaldirektören . Till sitt förfogande fick han juri- disk, ekonomisk och kärnteknisk expertis som rådgivare i arbetet. För- handlarens första kontakter med företrädare för () ägde rum . Det visade sig att inte var villigt att förhandla om stängning av någon reaktor. Förhandlarens kontakter med bolaget koncentrerades därför till frågan om ersättning till reaktorägaren vid en stängning. Lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling (avvecklingslagen) ger regeringen rätt att återkalla driftstillståndet för kärnkraftsreaktorer. Om så sker har tillståndshavaren och ägaren till den fastighet som har använts för reaktordrift enligt 5 § avvecklingslagen rätt till ersättning av staten för förlusten, enligt vad som anges i lagens 6 och 7 §§. Vid bestämmande av ersättningen skall enligt 6 § avvecklingslagen 4 kap. expropriationslagen (1972:719) tillämpas, i den mån avvikande bestämmelser inte finns i avvecklingslagen. För ersättningens bestämmande gäller enligt avvecklingslagen två särskilda förutsättningar. Det skall antas att priset på högspänd el i inte ändras mer än vad som skulle ha skett om kärnkraftsreaktorn inte hade tagits ur drift. Vidare skall det antas att reaktorns drifttid inte är längre än . Att förhandlingar skall föras mellan staten och tillståndshavaren om er- sättningen har varit lagstiftarens utgångspunkt. Lagen ger parterna möj- lighet överenskomma att ersättningen kan utgå även i annan form än pengar. Om parterna inte kan enas om ersättningsfrågan kan den slutligen avgöras genom ett domstolsförfarande liknande expropriationsmål. Under förhandlarens inledande kontakter framkom att ställde följande förutsättningar för en överenskommelse om ersättning. med de båda reaktorerna (B1 re- spektive B2) skulle betraktas som en enhet och en överenskommelse skulle därför reglera förhållandena avseende båda reaktorerna, såväl vid avveckling av B1 som vid avveckling av B2. Vidare skulle Sydkraftskon- cernen kompenseras fullt ut i form av äganderätt till samma elproduk- tionskapacitet som avvecklas i och till samma produk- tionskostnad och miljöpåverkan jämte full ersättning för uppkomna mer- kostnader. De av framförda förutsättningarna bedömdes inte direkt strida mot den inriktning av förhandlingar som regeringen framfört i proposi- tionen En uthållig energiförsörjning eller mot riktlinjerna för ersättning enligt avvecklingslagen. Eftersom statens förhandlare inte disponerade över anläggningar för elproduktion, vände han sig , efter samråd med näringsministern, till () med en förfrågan huruvida företaget var berett diskutera att mot ersättning överlåta egen produktionskapacitet motsvarande kapacitet till . Efter viss betänketid svarade förhandlaren att man var beredd diskutera att på affärsmässiga villkor överlåta äganderätten till sådan produktionskapacitet. Efter detta besked inleddes ett intensivt förhandlingsar- bete. Sålunda har staten och förhandlat om bl.a. villkoren för en uppgörelse om ersättning avseende reaktorerna B1 och B2. har förhandlat med staten om att på marknadsmässiga villkor överlåta andelar av till för att kompensera för stängningen av reaktor B1 och B 2. Slutligen har och förhandlat om bildandet, ledningen och skötseln av en gemensamt ägd koncern för produktion av kraft vid . Förhandlingsarbetet ledde fram till ett principförslag . Därefter avbröts förhandlingarna i avvaktan på Regeringsrättens ställningstagande till talan. Förhandlingarna mellan parterna återupptogs . Principförslaget bearbetades då vidare och en särskild översyn och uppdatering gjordes av ingående ekonomiska förutsättningar. Arbetet ledde fram till ett ramavtal med åtföljande bilagor och underavtal mellan parternas förhandlare av , fortsättningsvis benämnt Avtalet. Produktionen vid reaktor B1 upphörde . 5.2 Innehållet i avtalet mellan Staten, och i sammandrag Syftet med Avtalet är att reglera på vilket sätt skall kom- penseras av staten för stängning av de båda kärnkraftsreaktorerna i Bar- sebäcks kärnkraftverk, B1 och B2, med stöd av avvecklingslagen. har förklarat sig berett att på affärsmässiga villkor medverka genom att lämna ersättning i form av kraftproduktion som mot- svarar bortfallet vid stängning av såväl reaktor B1 som B2. Staten och har kommit överens om att skall erhålla ersättning i form av en andel i vid stängning av B1 respektive B2 samt om ersättning till för den andel i som bola- get överlåter till . Överenskommelsen i Avtalet mellan Staten, och kan beskrivas på följande sätt. () äger Barse- bäcks kärnkraftverk och dess två reaktorer B1 och B2 samt de fastigheter på vilka dessa är belägna. Dessa fastigheter överlåts på tillträdesdagen till Sydsvenska Värmekraftaktiebolaget (SVKAB), som är ensam ägare till BKAB och ett helägt dotterbolag till . SVKAB överlåter i sin tur nyttjanderätten till reaktor B2 till BKAB för ett vederlag som motsvarar köpeskillingen för de fastigheter på vilka reaktorerna B1 B2 är belägna. På uppdrag av SVKAB ombesörjer BKAB avställnings- och servicedrift av reaktor B1. har tidigare överlåtit de fyra reaktorerna i R1 R4 med tillhörande fastigheter till ett helägt dotterbolag, (). SVKAB överlåter på tillträdesdagen aktierna i till RAB såsom apportegendom. och sammanför därmed produktionen i och i en gemensamt ägd koncern. tillskott till den gemensamma koncernen består dels av kraft producerad i reaktor B2, dels av de belopp som staten betalar som ersättning till BKAB för att kraftproduktionen vid B1 upphör. tillskott till den gemensamma koncernen består av reaktorerna R1-R4 jämte den kraft som produceras där. Enligt avtal mellan bolagen skall de erhålla kraftleveranser från den gemensamma koncernen i proportion till aktieinnehavet. ägarandel i den gemensamma koncernen uppgår till . Genom denna ägarandel får över tiden lika stora kraftleveranser från den gemensamma koncernen som man hade fått från om B1 inte hade stängts. ägarandel i den gemensamma koncernen uppgår till , vilket innebär att får mindre framtida kraftleveranser från den gemensamma koncernen än man hade fått från om detta drivits vidare som ett av helägt kraftverk. De minskade leveranserna till motsvarar i princip den leveranskapacitet som bortfallit i samband med B1:s stängning. Vid en senare stängning av reaktor B2 med stöd av avvecklingslagen ökar andel av den gemensamma koncernen enligt samma princip. De berörda företagen står härefter i följande inbördes relation till var- andra. Ersättning för den stängda reaktorn Sydkraftkoncernen erhåller som ersättning för minskad produktionskapa- citet av kraft till följd av stängningen av B1 en ägarandel i om . Ägarandelen ger Sydkraftkoncernen tillgång till motsvarande kraftvolym över tiden som BKAB bedöms ha producerat om B1 hade kunnat drivas under sammanlagt . Sydkraftkoncernens kostnader för den kraft man erhåller från beräknas mot- svara kostnaderna för motsvarande produktion i BKAB om B1 drivits vidare t.o.m. drifttid, med beaktande av en årlig kompensationser- sättning för produktionskostnadsskillnader som Sydkraftkoncernen skall erlägga till enligt nedan. Sammantaget får Sydkraftkoncernen således genom ägarandelen i tillgång till samma kraft- volym till samma kostnad som man skulle ha erhållit från BKAB om re- aktor B1 hade drivits vidare t.o.m. drifttid. Storleken på ersättning för den ägarandel som bolaget av- står i RAB är resultatet av de förhandlingar som förts mellan parterna dels om värdet på reaktorerna i , dels avseende produk- tionskostnadsskillnader mellan . Den sammanlagda ersättningen består av ett av staten utfärdat skuldebrev, SVKAB:s betalningar till RAB av produktionskostnadsskillnaden samt en ägarandel om i reaktor B2. Staten utfärdar skuldebrevet som överlämnas till BKAB, men kan enligt Avtalet tillgodogöra sig hela värdet av skuldebrevet. Utgångspunkt för förhandlingarna om värdet på reaktorerna har varit en real kassaflödesvärdering efter inkomstskatt om för de reaktorer som ingår i , d.v.s. reaktorerna R1-R4 i och reaktor B2 i . Kassaflödet har beräknats utifrån an- tagandet att reaktorerna har drifttid med beaktande av följande huvudfaktorer. Som kalkylränta efter beräknad inkomstskatt har använts en långfristig riskfri realränta (svenska statens realränteobligation, lån 3001) med ett tillägg om . De antaganden om elprisutvecklingen som har legat till grund för be- räkningen utgår från att elpriset ökar från /kWh till /kWh . Ökningen är /kWh . antas prisökningen vara 1-2,, följt av konstanta priser samt /kWh . Bedömningar av reaktorernas sannolika framtida lastfaktor, d.v.s. fak- tiska produktionsförmåga, produktionskostnader samt investeringsbehov har skett på grundval av tekniska och ekonomiska analyser och utvärde- ringar av reaktorerna B1-B2 och R1-R4 som genomförts av oberoende expertis som stått till förhandlarens förfogande tillsammans med företa- gens specialister. Analyserna av lastfaktor, produktionskostnader och investeringsbehov har även legat till grund för tidigare nämnda förhandlingar om ersättning för produktionskostnadsskillnader. Statens skuldebrev om löper med ränta och skall amorteras genom fyra delbetalningar 2003. Skulde- brevsbeloppet är bestämt netto efter inkomstskatt om . Parterna har beaktat såväl avskrivningar som den inkomstskatt som skulle ha utgått på de inkomster som hade uppkommit om reaktorerna hade drivits t.o.m. drifttid. Ersättning för merkostnader för singeldrift respektive avvecklings- och servicedrift BKAB kompenseras av staten med årliga på förhand bestämda kontant- belopp för merkostnader för singeldrift av reaktor B2 respektive avställ- nings- och servicedrift av reaktor B1, enligt underbilagor 2 och 3 till bi- laga 1 i avtalet. Ersättningen till BKAB för singeldrift av reaktor B2 motsvarar i hu- vudsak uppskattade merkostnader för uteblivna samordningsmöjligheter av drift, underhåll och administration samt vissa gemensamma anlägg- ningar, som kommer att uppstå på grund av stängningen av B1. Singel- driftsersättningen utgår med årliga på förhand bestämda belopp, längst fram till och med , eller tills dess att verksamheten vid B2 stängs om så sker tidigare. Nuvärdet av de årliga kontantbeloppen har beräknats till , förutsatt att driften vid B2 inte stängs före angivet datum. BKAB får vidare via SVKAB ersättning från staten för merkostnader avseende avställnings- och servicedrift av reaktor B1 fr.o.m. avräknings- dagen t.o.m. enligt punkt 9.1 i Avtalet med underbilaga 3 till Bilaga 1. Med avställningsdrift avses den del av avvecklings- perioden då kärnbränsle finns kvar i kraftverket och med servicedrift den period då kärnbränslet avlägsnats. På grund av att B1 stängts nu i stället för drift bedöms avvecklingsperioden fram tills dess att reaktorn är riven av flera skäl komma att bli avsevärt förlängd. Ersätt- ningen för avställnings- och servicedrift motsvarar i huvudsak upp- skattade merkostnader som följd av den förlängda och tidigarelagda avvecklingsperioden. Nuvärdet av de årliga kontantbeloppen har beräknats till . Vid beräkningarna av ersättningen för merkostnaderna har antagits att ersättning från Kärnavfallsfonden inte kommer att utgå för att täcka nämnda kostnader. Om och när reaktor B2 stängs till följd av ett politiskt beslut upphör ersättningen för singeldrift av denna reaktor. Rätt till ersättning för avställnings- och servicedrift av B2 tillkommer i stället och bestäms enligt samma beräkningsmetodik som tillämpats för reaktor B1. Härvid skall dock särskilt beaktas att kostnaderna blir lägre på grund av sam- ordning med avställnings- och servicedriften av reaktor B1. Samtliga ersättningar för merkostnader avseende singeldrift samt av- ställnings- och servicedrift skall omräknas med nettoprisindex från och med avräkningsdagen i Avtalet. Skillnader i produktionskostnader Genom sitt aktieinnehav respektive drift- och uttagsavtal äger och rätt att till självkostnadspris erhålla kraftleveranser från RAB. Med hänsyn till att normalproduktionskostnaderna per kWh är högre för reaktorerna B1 B2 än för reaktorerna R1 R4 skall SVKAB till RAB betala utöver självkostnad för den kraft som levereras. skall betala motsvarande belopp mindre än självkostnad för den kraft som RAB levererar till . Därmed kompenseras med ett årligt belopp motsvarande den högre självkostnaden för produktionen i jämfört med Ring- halsverket. Företagens rättigheter och skyldigheter Företagen har reglerat rättigheter och skyldigheter sig emellan dels i Av- talet, dels i konsortialavtal och därmed sammanhängande avtal mellan SVKAB och avseende . SVKAB skall enligt Avtalets punkt 6 ensamt svara för och bekosta av- gifter och fondering enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. samt avveckling och rivning av reaktorerna B1-B2. skall ha motsvarande ansvar för reaktorerna R1-R4. Skattefrågor i Avtalet I Avtalets punkt 7.1 anges att parterna är överens om att , Syd- kraft, SVKAB, RAB och BKAB inte skall åsamkas större utgifter för skatt än vad bolagen skulle ha haft om transaktionerna enligt avtalen inte hade genomförts. Parterna är också överens om att angivna bolag inte skall åtnjuta en lägre skatt för utgifter på grund av transaktionerna enligt avtalen. Staten skall enligt dessa riktlinjer kompensera angivna bolag för ökade utgifter och tidigarelagda kostnader för skatt. I punkt 7.2 anges att ett genomförande av de transaktioner som om- nämns i eller är en följd av avtalen kan medföra att angivna bolag åsam- kas ökade utgifter eller tidigarelagda kostnader för skatt. Parterna har i en bilaga till ramavtalet gemensamt identifierat möjliga skatteutgifter (bilaga 3). I denna bilaga anges följande tänkbara skatteutgifter. 1) Inkomstskatt för ersättning till BKAB för inkomstbortfall, 2) kapitalvinstbeskattning hos om aktier i löses in för ett högre belopp än anskaffningsvärdet (blir aktuellt vid eventuell ned- läggning av B2), 3) stämpelskatt för SVKAB:s förvärv av reaktorfastigheterna, 4) inkomstskatt om värdet på SVKAB:s ersättning för nyttjanderätten anses överstiga bolagets anskaffningsvärde (det skattemässiga värdet), 5) kapitalvinstbeskattning hos BKAB om överlåtelsen av reaktorfastig- heterna kan anses ha skett i utbyte mot nyttjanderätten och fastigheterna därvid anses avyttrade för ett pris som motsvarar marknadsvärdet av nyttjanderätten, 6) tidigareläggning av skattekostnader om den nyttjanderätt BKAB förvärvar från SVKAB inte berättigar till fullt värdeminskningsavdrag, 7) eventuell kapitalvinstbeskattning hos SVKAB när uppskovsbeloppet avseende aktiebytet skall tas upp som intäkt, 8) skatteutgifter för SVKAB, , BKAB och RAB om dispens från koncernbidagsvillkoren inte medges , 9) eventuell utgående mervärdesskatt på ersättningarna och på försälj- ningspriset på inventarier samt en skyldighet att återbetala avdragen in- gående skatt på om-, till- och nybyggnation, 10) vissa transaktioner enligt avtalen, t.ex. försäljning av kraft till un- derpris, kan föranleda uttagsbeskattning samt 11) tidigareläggning av kostnader för inkomstskatt hos om de belopp som betalar utöver självkostnaden för el från RAB skulle diskonteras till nuvärde. I punkt 7.3 i ramavtalet anges att om angivna bolag åsamkas ökade ut- gifter eller tidigarelagda kostnader för skatt enligt bilaga 3 skall staten kompensera respektive bolag härför. Om angivna bolag åsamkas andra ökade eller tidigarelagda kostnader för skatt än de som anges i bilagan skall staten kompensera respektive bolag härför endast om det inte är möjligt och rimligt för bolaget att undvika, minska eller senarelägga dessa utgifter eller kostnader och om dessa inte heller rimligtvis kunnat förutses av någon av parterna. I punkt 7.4 sägs vidare att krav på ersättning får, om staten inte medger kravet, framställas efter det att alla möjligheter till dis- uttömts och sedan skatt fastställts i högsta instans. Skattefrågorna behandlas närmare i kapitel 6 nedan. Konsekvenser vid stängning av reaktor B2 Om och när reaktor B2 stängs till följd av ett politiskt beslut har SVKAB rätt, och fram t.o.m. skyldighet att öka sin ägarandel i och där- med sina kraftleveranser från RAB, enligt Avtalets punkt 8 samt bilagor 4-7. Storleken på SVKAB:s ökade ägarandel är beroende av en stängning av B2 sker, och faller över tiden fram . Om stängningen t.ex. sker ökar ägarandelen . Om SVKAB utövar sin optionsrätt kommer en stängning av reaktor B2 att ekonomiskt och leveransmässigt drabba , i likhet med vad som gällde vid stängningen av B1. har enligt Avtalet rätt till ersättning för sin minskade ägarandel i RAB samt för sin indirekt förlorade andel av produktionskapaciteten i reaktor B2. Om SVKAB inte utövar sin optionsrätt till ökad ägarandel i RAB, skall BKAB via SVKAB erhålla ersättning motsvarande värdet av den minskade produktionskapaciteten i reaktor B2. Storleken av ersättningen till och i förekommande fall till BKAB skall fastställas med utgångspunkt från samma grundläggande värderingsprinciper som tilläm- pats i samband med stängningen av reaktor B1. Om reaktor B2 direkt eller indirekt stängs genom beslut eller föreskrift av tillsynsmyndigheterna SKI eller SSI kan detta under vissa speciella omständigheter enligt avtalets punkt 8.6 samt bilaga 7 anses ha orsakats av beslutet att stänga reaktor B1 enligt avvecklingslagen. Under sådana omständigheter skall ersättning lämnas på motsvarande sätt som om re- aktor B2 stängts till följd av ett politiskt beslut. Återkallelse av rättsprocesser och dess dotterbolag har åtagit sig att återkalla samtliga rätts- processer avseende besluten om stängning av reaktor B1 samt att inte heller inleda några rättsprocesser avseende stängning av reaktorerna B1- B2. skall vidare verka för att dess aktieägare inte inleder några motsvarande rättsprocesser. aktieägare och Statkraft har i brev bekräftat att man inte avser att inleda några såda- na rättsprocesser om Avtalet träder i kraft. Villkor för Avtalet Avtalet förutsätter för sin giltighet bl.a. att det har godkänts av och bolagsstämma samt av , vilket har skett. Vidare förutsätts att ansökan om samtliga tillstånd enligt kärntekniklagen har lämnats till berörda myndigheter samt att godkännande i berörda delar har erhållits av bl.a. enligt avvecklingslagen, enligt konkurrenslagen (1993:20), och att regeringen för statens del slutgiltigt har godkänt de avtal i vilka staten är part. Senast efter det att samtliga villkor är uppfyllda skall parter- na bekräfta detta förhållande (Bekräftelsedagen). efter denna dag skall parternas mellanhavanden på Tillträdesdagen regleras i enlighet med Avtalet, som om dessa varit i kraft sedan Avräkningsdagen, som är . Mellan staten, och träffades ett annat avtal (), som syftade till att tillförsäkra kraftleveranser från , som kompensation för bortfallet från re- aktor B1 från och med dess stängning till dess att Avtalet trätt i kraft. Parterna avsåg därigenom undvika att skulle tvingas att vid ansöka om förskott av ersättning från staten i enlighet med avvecklingslagen. Regeringen godkände för statens del genom beslut , med stöd av det tidigare erhållna bemyndigandet från (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) om att få träffa och genomföra för staten bindande avtal om ersättning. Ersättningen till för dessa elleveranser skall enligt Interims- avtalet regleras på följande sätt. Om Avtalet träder i kraft skall ersätt- ningen regleras som om Avtalet hade trätt i kraft på Tillträdesdagen. svarar då för kostnaderna för elleveranserna i enlighet med till- lämpliga bestämmelser i . Skulle Avtalet inte träda i kraft skall staten ersätta för leve- ranserna enligt föreskrifter. Denna ersättning behandlas då som ett förskott på ersättningen till enligt avvecklingslagen. Om Avtalet inte trätt i kraft äger endera parten säga upp det med 30 dagars uppsägningstid. 5.3 Bedömning av avtalet När driftstillståndet för en kärnkraftsreaktor återkallas enligt avveck- lingslagen har tillståndshavaren och fastighetsägaren rätt till ersättning av staten för förlusten. Lagen ger parterna möjlighet överenskomma om ersättningen. Om parterna inte kan enas i ersättningsfrågan kan den slut- ligen avgöras genom ett domstolsförfarande liknande expropriationsmål.