prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer till berörda myndigheter att anvisa vilket kortsiktigt mål som skall gälla för trafiksäkerhetsarbetet. Som en följd av de svårigheter att uppnå trafiksäkerhetsmålet som har framfört har regeringen beslutat att ca 2003 omfördelas från främst administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen fastställde och förslag till Nationell väghållningsplan respektive Stomnätsplan för perioden 2007. Väghållningsplanen omfattar och regeringen beslutade bl.a. att skall tidigarelägga de åtgärder som ger trafiksäkrare vägar. Stomnätsplanen omfattar varav går till kapacitetshöjande åtgärder för järnvägstrafiken i och till i . På motsvarande sätt har regionala infrastrukturplaner till ett sammanlagt värde av fastställts på länsnivå av länsstyrelser eller i fyra försökslän med regionala självstyrelseorgan. och anslag för är lägre än den nivå som krävs för att kunna genomföra planerna i planerad omfattning. Det är dock regeringens uppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Regeringen föreslog redan i prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter att anslagsmedel från planeringsramen även kunde användas för bidrag till samfinansieringsprojekt tillsammans med privata intressenter. Alternativ finansiering av infrastrukturprojekt kan ge möjlighet att erhålla mer värde per krona genom ökade incitament, nytänkande och utnyttjande av den privata sektorns kommersiella kompetens vid planering, utformning och tillhandahållande av offentliga tjänster. Riskerna i ett projekt fördelas till den part (privat eller offentlig) som har störst möjlighet att hantera risken och därmed möjlighet att göra detta till lägsta möjliga kostnad. Därmed erhålls ökad effektivitet, bättre kvalitet samt tillhandahållen service av rätt omfattning/kvalitet i förhållande till kundernas efterfrågan. Internationell erfarenhet visar att det finns möjlighet till effektivitetsvinster i storleksordningen vid alternativ finansiering av infrastrukturinvesteringar. Regeringen anser det angeläget att utreda om dessa möjligheter kan tas till vara även i . Regeringen avser därför att noggrant gå igenom och överväga möjligheter till alternativ finansiering av infrastrukturprojekt. Följande projekt har i olika sammanhang framförts som tänkbara och kan därför utgöra underlag för utredningens arbete; , väg E 4 Syd, väg E 4 förbifart , norra omlopp samt utbyggnaden av väg E 6 i norra . Även andra projekt kan vara tänkbara inom bl.a. . Inom ramen för det fortsatta utredningsarbetet kommer att kunna fastställas om investeringsprojekt kan genomföras med alternativ finansiering. Regeringen avser att återkomma till för att inhämta de bemyndiganden som krävs om något investeringsprojekt skall genomföras med denna form av finansiering. trädde i kraft, vilket innebär bl.a. att vissa större planerade transportinfrastrukturanläggningar skall tillåtlighetsprövas av regeringen. Det gäller motorvägar och motortrafikleder och andra vägar med minst fyra körfält och en längd om samt järnvägar avsedda för fjärrtrafik och anläggande av nytt järnvägsspår på en sträcka av för befintliga järnvägar med fjärrtrafik, t.ex. dubbelspårsutbyggnad. Regeringen kan även förbehålla sig rätten att pröva tillåtligheten av andra projekt. I och med att börjar tillämpas kommer ännu högre krav att ställas på att framtida projekts miljökonsekvenser blir väl belysta i ett tidigt skede. Detta bör ge utrymme för mer miljöanpassade helhetslösningar. skärptes kraven på hänsyn till stads- och landskapsbild, natur- och kulturvärden samt estetik genom ändringar i väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Det innebär att det nu särskilt i lagtexten markerats att tillbörlig hänsyn skall tas till stads- och landskapsbild, natur- och kulturvärden samt estetik. Mål Det trafikpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. del av detta mål var - att verka för att till lägsta samhällsekonomiska kostnad åstadkomma ett säkert och miljöanpassat vägtransportsystem som präglas av en hög tillgänglighet och transportkvalitet och som främjar en positiv regional utveckling, - att verka för att ingen skall dödas eller skadas allvarligt inom vägtransportsystemet och att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta, - att fortlöpande minska miljöpåverkan, intrång och barriäreffekter av väghållning. del av detta mål var - att verka för att åstadkomma ett säkert och miljöanpassat järnvägstransportsystem som präglas av hög tillgänglighet och transportkvalitet och som främjar en positiv regional utveckling, - att verka för att hela järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, framkomlighet, trafiksäkerhet, miljöanpassning, resurshushållning och handikappanpassning förbättras, - att verka för att ingen skall förolyckas eller allvarligt skadas inom järnvägssektorn, - att verka för att järnvägstransportsystemet i en krissituation skall kunna fungera som under normala förhållanden, - att verka för en neutral behandling av tåg operatörer samt för en trafiksäker spårtrafik. Prioriteringar beslutade om inriktningen av transportinfrastrukturen för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). I enlighet med detta beslut skall en satsning på drift och underhåll av vägarna samt på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder prioriteras före investeringar i nya vägar. För järnvägssidan gäller att den pågående anpassningen till snabbtågstrafik skall fullföljas och godstrafikens konkurrenskraft stärkas. Öresundsförbindelsen mellan och öppnas . är enligt avtalet med om en fast förbindelse över skyldig att tillse att de svenska järnvägsföretagen skall betala sammanlagt ca till Öresundskonsortiet för användningen av järnvägen på Öresundsförbindelsen. Eftersom bron öppnar för trafik skall av detta belopp erläggas . Regeringen bedömer att det är mest ändamålsenligt att sköter betalningen till Öresundskonsortiet. För att kompensera för detta föreslås att banavgifterna höjs med , samt att anslaget till utökas. 14.3 Resultatbedömning Tillstånd och utveckling inom verksamhetsområdet som helhet har utvecklingen i väg- och järnvägstransportsystemet varit i stort sett positiv. Tillgängligheten i systemet har förbättrats, antalet dödade i trafiken har minskat kraftigt och utsläppen av luftföroreningar har i flera fall minskat i omfattning. Stora satsningar, främst i form av nyinvesteringar, har gjorts. Tillgänglighet Transportsystemets förmåga att bidra till förbättrad tillgänglighet kan uttryckas som den lätthet med vilken medborgare, näringsliv och offentliga organisationer kan nå det utbud och de aktiviteter i samhället som de har behov av. har framkomligheten och tillgängligheten inom verksamhetsområdet fortsatt att förbättras genom öppnande av nya väg- och järnvägssträckor, genom ökad bärighet på den statliga väg- och järnvägsnätet, genom ökad andel dubbelspår samt högre genomsnittlig hastighet på järnvägsnätet. Detta har resulterat i en minskning av den totala restiden och därmed även reskostnaden. Trafiksäkerhet har antalet döda och allvarligt skadade i trafiken kraftigt minskat, men den positiva utvecklingen har 1998 i stort sett avstannat. Som framgår av tabellen och diagrammet nedan sker det absoluta flertalet av alla trafikolyckor med allvarligt skadade eller döda inom vägtrafiken. Regeringen har därför presenterat ett 11-punkters handlingsprogram för att öka trafiksäkerheten inom vägtransportsystemet samt omfördelat åtgärder i den nationella väghållningsplanen 2003 för att kunna öka insatserna av fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Tabell 14.3 Antalet dödade i väg- och järnvägstrafik 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Vägtrafik 772 745 759 632 589 572 537 541 540 Järnvägstrafik 26 36 42 25 31 25 29 28 23 Summa 798 781 801 657 620 597 566 569 563 Tabell 14.4 Antalet allvarligt skadade i väg- och järnvägstrafik 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Vägtrafik 5 501 4 832 4 702 4 334 4 221 3 965 3 837 3 917 3 930 Järnvägstrafik 16 26 20 14 13 12 17 15 20 Summa 5 517 4 858 4 722 4 348 4 234 3 977 3 854 3 932 3 950 I tabellen anges antalet dödade exkl. självmord. Diagram 14.1 Antalet dödade och svårt skadade i väg- och järnvägstrafik Utsläpp av luftföroreningar Utsläpp av luftföroreningar är i huvudsak hänförliga till vägtrafiken. Utsläppen av kväveoxider, kolväten, svaveldioxider och cancerframkallande ämnen minskar medan utsläppen av koldioxider ökar något. Den genomsnittliga bränsleförbrukningen för nya bilar har minskat men inte tillräckligt för att uppväga effekterna av ett ökat trafikarbete. Fordonsparkens genomsnittliga ålder har dock ökat kontinuerligt , vilket innebär att det tar innan ny miljövänlig teknik ger effekter i samhället. Trafikutvecklingen Biltrafiken svarade för av det totala persontransportarbetet . När det gäller långväga resande (mer än enkel resa) dominerade bilen med en marknadsandel på . Tågets och flygets marknadsandelar låg vardera på och långväga buss på . Det totala antalet personresor med järnväg (SJ) ökade med 4,3 miljoner eller jämfört med och uppgick till 111,0 miljoner resor (ingår även resor gjorda av barn 0 i statistiken). Godstransporterna på har haft en positiv utveckling. Transportvolymen har stadigt ökat . Diagram 14.2 Transportvolym på Verksamheten inom verksamhetsområdet och finansieras i huvudsak med anslag. En stor del investeringar finansieras dock med lån. I tabellen nedan ges en sammanfattande bild av anslagsförbrukningen i . Tabell 14.5 Anslagsförbrukning Anslag Anslagssparande Regleringsbrev Nettokostnad Anslagssparande Andel av anslag % : Administrationskostnader 20,5 1 146,8 1 069,9 97,4 8 : Väghållning och statsbidrag 1 028,8 11 857,2 12 934,0 -48,0 0 A3 : Sektorsuppgifter 145,2 755,7 776,7 124,1 16 : Banhållning 1 874,8 7 418,2 9 373,0 -80,0 -1 A5 Från EU-budget till TEN 82,9 175,0 152,6 105,3 60 A15 Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt A16 Sysselsättningsskapande åtgärder 51,7 0,0 43,2 8,5 Summa 3 264,5 21 352,9 24 409,7 207,5 1 1Anslagssparandet avser det äldre anslaget A1 2Anslagssparandet avser de äldre anslagen A2 A4 samt A6 3Anslagssparandet avser även det äldre anslaget A9 Anslagskrediten för anslaget A2 Väghållning och statsbidrag utnyttjades med och anslagskrediten för anslaget A4 Banhållning utnyttjades med ca . För anslagen A1, A3 och A5 finns ett anslagssparande. Regeringen anser att anslagssparandet för anslaget A1 skall överföras till väghållningsverksamheten för att bidra till ökade trafiksäkerhetsåtgärder. Övrigt anslagssparande kommer att förbrukas för anvisat ändamål. De viktigaste insatserna inom verksamhetsområdet har drift och underhåll genomförts statliga vägar och statliga järnvägar. På vägarna har dessutom av det eftersläpande underhållet kunnat återhämtas. Därmed har de befintliga infrastrukturanläggningarna kunnat nyttjas för att bidra till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Ett antal stora investeringsobjekt har också färdigställts och öppnats för trafik. Bland väginvesteringarna kan särskilt nämnas motorvägsprojekten mellan och på samt Häggviksleden på . Även Lundbytunneln på har färdigställts liksom i . De största satsningarna på järnvägen har avsett fortsatt utbyggnad av dubbelspår på och samt investeringar för ökad hastighet på Ostkustbanan. Effekter av de statliga insatserna Tillgänglighet Väg Investeringar i det statliga vägnätet medför en minskning av restiden med . Det motsvarar ca av den totala restidsförbrukningen på det statliga vägnätet. Till detta bör läggas åtgärder inom ramen för drift- och underhållsverksamheten som ytterligare förbättrar tillgängligheten. Det totala persontransportarbetet med buss har ökat sin marknadsandel och är nu av det totala persontransportarbetet. Läns- och lokaltrafiken med buss uppvisar stora lokala variationer i resandet, men bedöms dock ha ökat . Det långväga bussresandet har ökat markant . har i årsredovisningen för redovisat situationen för funktionshindrade. En genomsnittlig dag gör av de icke funktionshindrade minst en resa. För de funktionshindrade är motsvarande andel , jämfört . Riktade åtgärder för ca har genomförts för att förbättra de funktionshindrades situation i vägtransportsystemet. Åtgärderna har bl.a. varit handikappanpassning av rastplatser och kantsten vid övergångsställen. Järnväg Antalet tågresor ökade . gjordes 4,3 miljoner fler resor än året innan. Detta motsvarar en ökning . Totalt företogs 111 miljoner tågresor . har antalet tågresor ökat med . Det är främst det kortväga resandet som ökat kraftigt. En del av förklaringen till de senaste årens ökningar är investeringar i infrastrukturen runt våra större städer samt förbättringen av utbudet av resor. Persontransportarbetet på järnväg uppgick , vilket är en ökning jämfört med . Godstransporterna på järnväg i har legat relativt stabilt . Järnvägstransporterna har förlorat marknadsandelar på en snabbt växande transportmarknad. Speciellt på långa avstånd bör järnvägens miljöfördelar kunna utnyttjas bättre. Väg Normalt tillåts i fordon med maximalt axeltryck om , boggietryck på och bruttovikt på . Denna bärighetsklass betecknas BK1 och vid utgången av var av det statliga vägnätet upplåtet för denna bärighet, jämfört och . var landets vägar avstängda för tjällossning i sammanlagt vilket är en ökning jämfört med och . Det beror på att var ovanligt svår ur tjällossningssynpunkt. Avstängningarna överstiger dock ej målnivån för på maximalt . Av bärighetssatsningarna gjordes i skogslänen. Det statliga grusvägnätet utgör av det totala statliga vägnätet, jämfört . minskade grusvägslängden med genom investeringar för . Vid ingång fanns av grusvägarna med en medeldygnstrafik på över 250 fordon i och . Vid utgången av har denna andel sjunkit till . Av det eftersläpande underhållet på det statliga vägnätet återtogs jämfört med målet . Ökad bärighet innebär att varje järnvägsvagn kan innehålla tyngre last, vilket i sin tur skapar förutsättningar för bättre transportekonomi för tra fikutövaren och köparen av transporttjänster. av stomnätet kunde vid utgången av trafikeras med godståg med en axellast på och en hastighet . Nivån är oförändrad jämfört med föregående år. Därmed har regeringens mål () inte kunnat uppfyllas. Orsaken till detta är att bärighetshöjande åtgärder inte hunnit slutföras . Väg Antalet bullerstörda längs statens vägnät har minskat med ca 4 400 personer som en följd av insatser . Detta är en minskning med av antalet bullerstörda längs statens vägnät. Utsläppen av koldioxid från vägtrafiken beräknas ha ökat jämfört med , som är basår för mätningar av koldioxid enligt proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling. Målet är att utsläppsnivån skall vara oförändrad jämfört med . Om dagens trend fortsätter kommer målet inte att nås, varför det är viktigt att ser över vilka åtgärder som skulle kunna bidra till att vända utvecklingen i detta avseende. mål för gällande utsläpp av svaveldioxid nåddes och utsläppen har minskat med . Utsläppen av kolväten har minskat och riksdagsmålet för bedöms kunna nås. Kväveoxidutsläppen från vägtrafiken har minskat och här bedöms etappmålet för kunna nås. Åtgärder för att reducera eller eliminera konflikter mellan vägtrafik och vattentäkter har vidtagits på ett fyrtiotal platser och kostnaden för detta uppgår till . Åtgärderna har slutförts på 16 platser. En heltäckande uppföljning av miljöfarliga material saknas och därför kan måluppfyllelsen inte bedömas. Användningen av naturresurser som grus i byggande av statliga vägar etc. ökar. Återvinningen och återanvändningen av beläggning, armeringsjärn, betong etc. ökar medan deponeringen minskar. Järnväg Antalet bullerstörda fastigheter har minskat . har drygt 900 fastigheter erhållit bullerskyddsåtgärder. Cirka 400 av dessa har fått åtgärder i samband med större nyinvesteringsarbeten. Resterande fastigheter har framför allt erhållit åtgärder för att reducera ljudnivån i sovrum. Bland insatser för att minska bullernivåer märks installation av bullerdämpande fönster, byggande av bullerplank och bullervallar samt fasadåtgärder. Kemikalieanvändningen inom järnvägen har inventerats varvid ca 1 700 kemiska produkter påträffades. arbetar med att ta fram instruktioner för kemikaliehantering. Dieselförbrukningen i järnvägssektorn ökade med jämfört med . Den totala förbrukningen är ca . Av dessa förbrukar SJ , och övriga företag . Den långsiktiga trenden är dock att dieselförbrukningen och därmed emissionerna minskar. har dieselförbrukningen minskat med . byggdes eller byttes sammanlagt järnväg. I samband med byggandet användes ca 1 material. De dominerande materialen är makadamsten till ballast och betong i slipers och fundament som tillsammans står för av materialen. Väg Antalet dödade och skadade i vägtrafiken var i stort sett oförändrat jämfört med . Användningen av bilbälten och cykelhjälm har inte ökat , utan är oförändrad jämfört med . På motsvarande sätt har inte antalet hastighetsöverträdelser minskat , utan även de är oförändrade jämfört med . har hastigheten sänkts väg. Dessa vägsträckor har valts för att hastighetssänkningen bedöms ge bäst trafiksäkerhetseffekt där. Prognosen för antalet dödade enligt VTI:s prognosmodell bedöms till 473 under förutsättning att dagens trafik ökar . Målet för är 400 dödade och det kommer således troligen inte att kunna nås. Däremot pekar prognosen för antalet allvarligt skadade mot en nivå på ca 3 400 skadade , vilket ligger under målnivån för . Dessa prognoser har även tagit hänsyn till effekter av den tidigareläggning av fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på vägarna som regeringen föreslog 1999, samt den omfördelning av som gjorts för . har antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafiken minskat med . Järnväg Plankorsningsolyckor, förutom självmord, medför det största antalet dödade eller allvarligt skadade inom järnvägstrafiken. Antalet plankorsningar skall därför minskas och detta förväntas medföra att antalet olyckor minskar. Enligt det transportpolitiska beslutet skall antalet olyckor vid plankorsningar halveras räknat års nivå. har 25 plankorsningsolyckor inträffat, det lägsta antalet sedan statistik började föras. har säkerhetssystem utvecklats. Säkerhetsrevisioner och systeminriktade olycksutredningar har tydliggjort brister mellan gällande regler och deras praktiska tillämpning. I säkerhetsfrågor deltar också i flera samverkansorgan, bland annat Delegationen för samordning av riskfrågor där är huvudman. sammanställer , på uppdrag av , olycksstatistik för hela järnvägssektorn. finns det inom ett harmoniserat underlag för framtagning och presentation av statistikuppgifter. Uppgifter som gäller presenteras i publikationen Statistik över olyckor på statens spåranläggningar. Väg Investeringar i det statliga vägnätet har medfört att stödområdenas andel av restids- och reskostnadsminskningarna är betydligt lägre än stödområdenas andel av den totala restiden och reskostnaden. Därmed har målet att utjämna skillnader och kompensera för långa transportavstånd inte uppfyllts . Det bör dock noteras att de årliga variationerna är stora. Den genomsnittliga andelen för stödområdena av restidsminskningen och reskostnadsminskningen åren 1995 1997 var i stället högre än stödområdenas andel av den totala restiden och reskostnaden. Därmed har målet att utjämna skillnader och kompensera för långa transportavstånd uppfyllts under dessa år. Järnväg inland har landets svagaste arbetsmarknad och befolkningen har minskat kraftigt i det stora flertalet kommuner utmed . Järnvägstrafiken är mest konkurrenskraftig när det gäller långväga transporter av skrymmande gods och möjligheten att transportera råvaror som finner sin marknad utanför närområdet. har därför erhållit ett särskilt upprustningsbidrag på för sträckorna Ulriksfors och . har även arbetat med upprustningar av stambanan genom för att bl.a. kunna öka hastigheten på banan. har bl.a. arbetat med att öka den största tillåtna axellasten på sträckan till . På Ostkustbanan har spårupprustning och kapacitetshöjande genomförts. Regeringens slutsatser och anslag för är lägre än den nivå som krävs för att kunna genomföra planerna i planerad omfattning. Det är dock regeringens uppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Regeringen anser det därför särskilt angeläget att anslagsfördelningen mellan vägar och järnväg i möjligaste mån blir proportionerlig i förhållande till resurstilldelningen i de fastställda planerna. Regeringens utgångspunkt för denna bedömning är dock att de anslagsnivåer som behövs för att genomföra fastställda planer, fördelas jämnt över planernas genomförandeperiod. Regeringen har därför också i sin bedömning beaktat anslagstilldelningen under planperiodens två första år, och . Väg Regeringen anser att verksamhet , med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. Ett viktigt undantag är utvecklingen av trafiksäkerheten i vägtransportsystemet, som inte har förbättrats . Genomförda trafiksäkerhetsåtgärder inom sektorsuppgiften har inte gett de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. Regeringen har därför i vårpropositionen 1999 föreslagit att medel skall omprioriteras från byggande av stamvägar till åtgärder på vägnätet som ger en ökad trafiksäkerhet. presenterade regeringen ett handlingsprogram med 11 punkter för ökad trafiksäkerhet. Avsikten var att driva nollvisionsarbetet framåt genom att fokusera på angelägna insatsområden. Regeringen anser också att det är angeläget att 11- punktsprogrammet genomförs för att öka trafiksäkerheten. Denna omprioritering får dock inte drabba andra prioriterade åtgärder såsom ombyggnads åtgärder av det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiken. Dessutom bedömer regeringen att administration kan effektiviseras och verkets arbete med sektorsuppgifter begränsas till sådana åtgärder som har stor och säker effekt på miljö och trafiksäkerhet. Det därigenom skapade medelsutrymmet kan i stället användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet för att uppnå uppsatta trafiksäkerhetsmål. Målet att utsläppsnivån 2010 skall vara oförändrad jämfört med kommer inte att nås om utvecklingen fortsätter i samma riktning som . Regeringen ser allvarligt på en sådan utveckling och betonar vikten av att åtgärder för att bryta trenden vidtas för att målet skall kunna uppnås. Järnvägar Regeringen anser att verksamhet med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. De område där kommer att arbeta vidare för att nå målet är arbetet med driftsäkerhet och tågförseningar. 14.4 Revisionens iakttagelser och har av () erhållit revisionsberättelser för utan invändningar. RRV har dock i sin revisionsrapport till tagit upp flera brister avseende ledningens förvaltning och redovisning. I sin revisionsrapport till tar RRV huvudsakligen upp frågor gällande styr- och policyfrågor. Den ekonomiadministrativa värderingen som utförts av () har resulterat i omdömet tillfredsställande för respektive ej tillfredsställande för . Regeringen ser allvarligt på ESV:s kritik och har tagit upp problemen i mål- och resultatdialogen med , som avser att förbättra kvaliteten i sin ekonomiadministration. 14.5 Personalkonsekvenser Väg Den blandning av olika verksamhetsmässiga neddragningar som föreslagit för att kunna genomföra en omfördelning av anslagsmedel för ökade insatser för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder bedöms få konsekvenser för mellan 150 och 250 personer i .