prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Avtalet reglerar också den samtalstaxa som de uppkopplade studenterna betalar och innebär att uppkopplingen mot Internet alltid motsvarar kostnaden för ett lokalsamtal. IT-proposition redogjorde regeringen för sin avsikt att uppdra åt varje universitet och högskola att redovisa ett handlingsprogram för användning av IT inom utbildning och forskning. I Årsrapport för & högskolor 1997, rapportserie 1998:23 R, redovisas resultatet av en uppföljning av högskolornas arbete med handlingsplaner/ strategier för användningen av IT inom utbildning och forskning. konstaterar att vid utgången av 1997 hade det stora flertalet högskolor en särskild arbets- grupp som arbetade med övergripande frågor som rörde IT. Samtliga högskolor, de konstnärliga och vårdhögskolorna oräknade, hade påbörjat arbetet med att ta fram handlingsplaner och en absolut majoritet hade antagit eller hade för avsikt att anta sådana. IT-forskning i utgifter för forskning och utveckling (FoU) var enligt SCB. Elektronikindustrin stod för , vilket motsvarade en femtedel av de totala FoU- utgifterna inom företagssektorn. De IT-relaterade tjänsteföretagen satsade närmare tre miljarder på FoU . Det är svårt att få en samlad bild av vilka resurser som stat och andra finansiärer lägger på IT-forskning. Kommunikationsforsknings- beredningen (KFB) har gjort en genomgång av forskningsprojekt inom IT-området som finansierats av forskningsråd, sektorsorgan och stiftelser. Mellan åren 1995 97 satsades i 2 100 projekt, dvs. Största finansiär var som stod för . Den största gruppen utförare var universitet och högskola som mottog av medlen. Därefter följde forskningsinstitut och företag . Inriktningen på forskningen var huvudsakligen teknikvetenskaplig (av medlen) följt av samhällsvetenskaplig (). Merparten av projekten avsåg informationsteknik, elektronik samt data- och systemvetenskap. I analysen identifierades två profilområden vad gäller tilldelade medel: IT för utbildningsområdet och produktionsprocesser med hjälp av IT. är en ny form för forskningssamarbete mellan högskola och företag. En grundtanke är att utveckla högskolan i dess roll som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa forskningsmiljöer där företag deltar aktivt i forskningsverksamheten. Verksamheten utvecklas och finansieras genom avtal mellan en högskola, och ett antal företag. Följande sju är verksamma inom IT: ASTEC ASTEC () har som mål att bidra till att höja den tekniska nivån på utveckling av programvara i . I centrumet deltar och . CCCD Centrumets verksamhet fokuseras mot en vision och en sammanhållen verksamhet uttryckt som "system on a chip". Verksamheten är förlagd till CHACH En kombination av mikrovågs-millimetervågsteknik, optoelektronik, supraledande och nanoelektronik det är idén bakom för höghastighetsteknologi, CHACH. Användarorienterad IT-design, , är den svenska traditionen av ergonomisk och användarorienterad forskning, som betonar användarnas roll i utvecklingsprocessen, helhetssyn på arbets- miljön och trepartssamverkan mellan IT-industri, användare och forskning. har knutits till och datalogi, KTH. CTT Talteknik har fått en industriell förankring i framför allt när det gäller mångspråkiga text till tal-system. Svenska forskare har en framskjuten position på området. för talteknik, CTT, är placerat vid , musik och hörsel vid KTH. är inriktat på konstruktion av styr-, övervaknings-och informationssystem. Viktiga tillämpningsområden är t. ex. styrsystem för fordon och farkoster. I samverkar forskargrupper från fordons- system, reglerteknik, logik/datalogi, tekniska databaser och datorstödd automation vid . PSCI PSCI arbetar med frågor som rör tekniskt vetenskapliga beräkningar. PCSI är placerat vid KTH, med en del av verksamheten vid . Industriforskningsinstituten Industriforskningsinstituten i fungerar självständigt eller i inbördes samarbete, i syfte att öka industrins konkurrenskraft. Instituten samverkar i hög grad med högskolan och dess forskning i syfte att påskynda industriell utveckling. finansierar 18 industriforskningsinstitut. Instituten bedriver avtalsbunden och projektstyrd forskning på ca . Inom IT-området är följande institut aktiva, , , , , och för systemutveckling, . Dessutom är , , aktiva inom IT- tillämpningar i verkstadsindustrin. i (IMEGO) , i startades . Imego skall som nationellt forskningsinstitut tillvarata affärsmöjligheter i teknikens framkant, där företag, högskolor och institut samverkar i projektform kring de senaste landvinningarna kring mikroelektronik, mikromekanik och framförallt sensorsystem. En av hörnstenarna är snabb framtagning av kiselbaserade sensorprototyper i system, utvecklade i kommersiella processer. Institutet består av 16 personer huvudsakligen högt kvalificerade tekniker inom området. Verksamheten bedrivs i lokaler i . Investerings- prognosen är . i avancerad teknisk utrustning. Omslutningen första året beräknas till . Under verksam- hetens första år har ett brett nätverk skapats, ett flertal lyckade externt finansierade projekt genomförts och en modern inre struktur skapats i företaget. är ett oberoende tvärvetenskapligt forsknings- institut startat med finansiering av . Det samverkar såväl med högskola/universitet som med företag, organisationer och myndigheter. Forskningsområdet är stort, här ingår allt från framtidens boende och arbetsmiljöer, kreativa mötesplatser via IT och demokrati, åldringsvård och handikappade och e-handel till lärande. Forskningen tar sin utgångspunkt i arbete med innehåll och användarvänlighet och sätter människans behov i fokus . Arbetet är upplagt i ett nätverk av studior lokaliserade på olika platser. Vid varje studio, som har en speciell inriktning, arbetar personer från högskola tillsammans med ungdomar direkt från gymnasium, frilansande konstnärer, personer från näringsliv m.m. Forskningsresultaten ska resultera i att nya produkter och nya företag startas, så att institutets partners får underlag för produktutveckling och nytänkande inom sina näringar. Svenska universitets datanätet (SUNET) Enligt IT-proposition var Svenska universitetsdatanätet (SUNET) en nationell tillgång som borde kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inom hela biblioteksväsendet. driver söktjänsten SAFARI (Spridning Av Forskningsinformation till Allmänheten öveR Internet) som finns på adressen . Såväl innehållet i SAFARI som användandet av söktjänsten växer successivt. hade 44 organisationer gjort omkring 7500 webbsidor med information om aktuell forskning tillgängliga i systemet. En knapp tredjedel av dessa webbsidor vänder sig till målgruppen allmänhet och skola, vilket gör unikt i sättet att försöka nå ut med forkning till allmänheten via Internet. Det nationella systemet för forskningsinformation har väckt positiv uppmärksamhet inte bara i utan även i bl.a. , och . Antalet dagliga besök i är drygt 400, vilket är mer än dubbelt så mycket som . Förbindelsen till är central för de nordiska länderna och uppgraderades NORDUnets USA-förbindelse till /s. Tack vare de nordiska ländernas framstående position som IT-användare har också NORDUnet som första icke-amerikanska nät tecknat ett avtal med det amerikanska konsortiet Internet 2. kommer därigenom att kunna samarbeta med amerikanska universitet kring utvecklingen av tillämpningar för Internet. Forskningsinformation Enligt IT-proposition behövdes en samordning för att bl.a. säkerställa att IT-baserad forskningsinformation riktad till allmänhet och utbildningsväsende blev nationellt heltäckande Regeringen gav i uppdrag att samordna ett system för forskningsinformation på Internet som skulle vara i drift . har universitet och högskolor haft i uppdrag att utveckla system för forskningsinformation på Internet anpassat till uppdrag. Syftet är att det skall vara lätt för olika målgrupper, t.ex. skola, företag, myndigheter, studenter och forskarsamhälle, att snabbt hitta information om den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. redovisade sitt ursprungliga uppdrag (1998:35R) och de flesta universitet och högskolor redovisade sina respektive arbeten till regeringen . driver på Internet söktjänsten Safari (spridning av forskningsinformation till allmänheten över Internet) som finns på . Därtill har 34 organisationer gjort över 6 000 sidor med information om aktuell forskning tillgängliga, varav en tredjedel på svenska. Sammanlagt finns över 1 500 sidor inom alla ämnesområden som vänder sig till målgruppen allmänhet och skola, vilket gör unikt i sättet att försöka nå ut med forskning till allmänheten via Internet. Det nationella systemet för forsknings- information har över 200 besök och har väckt positiv uppmärksamhet i bl.a. , och . Bibliotekssystemet LIBRIS Enligt IT-proposition behövde bibliotekssystemet LIBRIS moderniseras och göras mer användarvänligt. Bibliotekssystemet måste kunna utnyttjas av läns- och folkbiblioteken i syfte att öka tillgängligheten till biblioteksinformation runt om i landet. ansvarar för LIBRIS och har haft regeringens uppdrag att omforma systemet till en bred nationell informationsresurs i modern teknisk miljö. Breddningen innebär bl.a. att fler bibliotek (t.ex. folkbibliotek) inbjuds att delta i samarbetet samt att andra typer av databaser blir allmänt tillgängliga. lanserades möjligheten att söka i LIBRIS via en webbplats, en tjänst som har fått många användare, inte minst bland forskare och studenter. Sökningarna uppgår till ca 80 000 per dag. Under en enskild vecka visade mätningar att sökningarna härstammar från ca 14 000 unika datoradresser (IP-nummer). Forskning och utvecklingsverksamhet Enligt IT-proposition var forsknings- och utvecklings- verksamheten inom IT-området alltför teknikdriven. Utvecklingen borde i högre grad styras utifrån ett användarperspektiv. KFB har ett ansvar för att studera vilka effekter IT- användningen får ur samhällsekonomisk, regional, social och juridisk synvinkel. KFB skall här också skapa en handlingsberedskap för frågor som inte kan förutses och ta ett långsiktigt ansvar för att gränszoner mellan olika ämnesområden befolkas. I genomsnitt har KFB satsat ca på denna forskning. KFB fokuserar nu på ett nytt forskningsområde användarperspektiv i teknikutveckling som bedöms bli av central betydelse i den tillväxt- och mognadsprocess som IT-samhället genomgår. Bland KFB:s övriga större forskningsområden inom IT finns; telematikens betydelse för strukturomvandling av branscher och inverkan på samhället, analys av nya mönster och företagande som skapas av IT. Elektronisk handel och frågor om priskonkurrens samt olika aspekter på Internet är högaktuella forskningsområden. Faktorer som påverkar resbeteende och lokalisering i informationssamhället och om IT kan minska företagens resande är också viktiga forskningsfrågor för FBK. () har talet avsatt särskilda medel för humanistisk- samhällsvetenskaplig grundforskning som på olika sätt anknyter till informationsteknologins utveckling och användning. Programmet Människa, Samhälle, IT inleddes och kommer att fortgå i första hand till och med . Det vänder sig till forskare med IT-relaterad inriktning inom hela intresseområde. Tillgänglighet och samhällets informationsförsörjning Enligt IT-proposition borde det vara en huvuduppgift för staten att medverka till utvecklingen av en grundläggande informations- infrastruktur som svarar mot medborgarnas och näringslivets behov. Samhällets informationsförsörjning måste enligt propositionen bygga på en effektiv, tillförlitlig och allmänt tillgängliga informationsinfrastruktur. Med infrastruktur avsågs såväl teknisk infrastruktur som gemensamt tillgänglig information och program m.m., varför beskrivningen av utvecklingen delas upp på dessa två delar. Teknisk infrastruktur Utvecklingen av infrastrukturen Enligt IT-proposition borde politiska fastställda mål, ramar och riktlinjer för hur samhällets kommunikations- och informationssystem i stort skall fungera förenas med valfrihet för användarna och med en marknadsmässig utveckling av nät, tillämpningar och tjänster. från den förra IT-propositionen har en mycket stor expansion skett på data- och telekomsektorn i allmänhet. De största för- ändringarna är dels Internets genomslag som ett allmänt kommunikationssätt för såväl företag som hushåll, dels att telefonin kommit att övergå till att bli alltmer mobil. En branschglidning mellan tele-, data- och mediesektorerna har inletts . Antalet teleoperatörer har ökat starkt 1999. Det fanns vid periodens början ca 15 tillståndshavare, varvid vissa dock hade flera tillstånd. har anmälningsplikt införts. Vid utgången av hade 18 företag tillstånd att driva televerksamhet. Därutöver fanns ca. 140 olika företag som anmält en eller flera televerksamheter till PTS. I vissa fall har den anmälda verksamheten en ytterst ringa omfattning eller har överhuvudtaget inte kommit igång. Ungefär 70 företag har anmält att de tillhandahåller eller tillhandahålla telefonitjänst och ca. 100 företag har anmält verksamhet som består i upplåtelse av nätkapacitet. För mobila teletjänster finns ca. 15 företag anmälda och för annan teletjänst som kräver nummerkapacitet finns ca. 40 företag anmälda. Det telepolitiska målet att var och en skall få möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst till ett rimligt pris inom ett allmänt tillgängligt telenät Obligation (USO) var uppfyllt redan vid tiden för den förra IT-propositionen. Enligt mobiloperatörerna omfattas av befolkning av mobiltelenätens (f.n. 5 nät) täckningsområden. Det finns således ett flertal fasta nät och fem nät för mobila taltelefonitjänster, som också medger överföring av telefaxmeddelanden och datakommunikation via låghastighetsmodem. Antalet abonnenter för mobiltelefoni har ökat från 1 500 000 till 4 600 000 . Tillväxten av antalet abonnenter för uppringd access (inkl. , ISDN) till Internet i har 1999 ökat från 50 000 till över 1 500 000. Därtill kommer ökningen för andra accessformer som förhyrd förbindelse m.m. Utbyggnad av s.k. nationella knutpunkter har ägt rum . Trafiken vid knutpunkten i uppgår f.n. till ca /s i medeltal under ett vardagsdygn. har en kraftig utveckling skett i stomnäten och den fiberoptiska tekniken och multiplexeringstekniken har utvecklats snabbt. Framförallt , och har byggt ut kapaciteten i stomnätet (kabelnätet). Nya operatörer har också börjat bygga ut stomnät, t.ex. . Även på radiosidan har det skett en snabb utveckling av kapacitetsutvecklingen. Utbyggnaden av de kommunala stadsnäten har tagit fart. i har svarat för den allra största utbyggnaden men utbyggnad av stadsnäten har även skett i många andra kommuner. I accessnätet har för högre kapacitet än vad PSTN (vanlig telefoni) erbjuder ISDN marknadsförts längst. har även ADSL börjat tillhandahållas till allmänheten. Företagen har förutom ISDN i allmänhet varit hänvisade till förhyrda förbindelser för anslutningen till Internet och andra datanät. fanns utbyggd i stora delar redan före förra IT- propositionen. I många fall måste näten för kabel-TV byggas om för att också kunna användas inom teletrafik. När så väl skett erbjuds tillgång till starkt ökad överföringskapacitet för telekommunikation. Sådan uppgradering har börjat ske. har också accessnät i form av lokala datanät () börjat byggas ut av bl.a. Bredbandsbolaget och . Minutpriserna för fastelefoni har gått ner avseende såväl när-som fjärrsamtal. Priset för att använda mobiltelefonin har inte sjunkit så mycket som skulle ha kunnat förväntas. För privata abonnenter har det varit i stort sett oförändrade priser . Priserna för abonnemang för Internet har stadigt gått ner . Priserna för nätkapacitet och samtrafik har också gått ner . Förval och nummerportabilitet har införts , vilket har gett större valfrihet för abonnenterna. Tillväxten i fråga om tele- och datatjänster av traditionellt slag får därmed anses i huvudsak tillgodose samhällets och enskildas behov. Ny teknik för informationskommunikation har emellertid växt fram . Arbete med att tillgodose samhällets och enskildas behov att utnyttja denna utveckling pågår. Digitala TV-sändningar över marknätet inleddes . pågår sändningar i fem regioner med ungefär halva befolkning. Digitala ljudradiosändningar pågår . Sambandet mellan IT och fysiska transporter Enligt IT-proposition innefattade kommunikationspolitiken att det skedde en integrerad utveckling av IT/telekommunikationer och fysiska transporter för att lösa samhällets kommunikationsbehov. Det i propositionen behandlade sambandet mellan utvecklingen av informationsteknik och fysiska transporter är komplicerat och endast delvis belyst genom forskning. IT kan i vissa situationer ersätta fysiska transporter, medan det i andra fall kan vara så att mer användning av IT leder till ökat behov av transporter. Nettoeffekten är svår att avgöra, särskilt på samhällsnivå och i ett längre tidsperspektiv. Frågan om vad informationstekniken betyder för resandet och transportbehovet togs upp i slutbetänkande (SOU 1997:35, kap. 18 och 19). Kommittén konstaterade att det finns olika uppfattningar om vilken betydelse informationstekniken har för transportsektorn. En ökad användning av IT inom företag och organisationer kan bl.a. leda till förenklade kontakter mellan personer och till telependling. Behovet av att resa kan därmed minska. IT kan emellertid också leda till att det knyts fler kontakter eller att människor får mer tid över för t.ex. . Resandet kan därmed öka. Kommittén ansåg att det av transportskäl kunde finnas motiv för att stimulera distansarbete. Detta kunde göras exempelvis genom att regeringen uppmanar offentliga myndigheter och organisationer att så långt som möjligt underlätta distansarbete för sina anställda. Det finns inga tillgängliga uppgifter som visar i vilken mån sådana åtgärder har vidtagits. När det gäller godstransporter ger informationsteknik möjlighet till effektiviseringar. Det är dock långt ifrån säkert att den utnyttjas för att minska transportarbetet. Det kan lika gärna bli tvärtom. IT gör transporterna billigare och det blir lättare att erbjuda snabba och frekventa transporter. Genom den statistikinsamling som () gör finns det viss möjlighet att belysa utvecklingen av IT och av olika former av transporter samt resmönster. saknas dock exempel där man kan peka på att det skett en integrerad utveckling av IT/telekommunikationer och fysiska transporter för att lösa samhällets kommunikationsbehov. Flexibel infrastruktur Enligt IT-proposition borde kommunikationspolitiken inriktas mot att främja en god IT-användning genom att det säkerställdes att infrastrukturen utvecklades till väl fungerande allmänna plattformar för att stödja produktion, konsumtion, rekreation m.m. och utveckling av nya tjänster. Målet var att skapa flexibilitet och frihet i tillämpningarna. De angivna målen har till stor del förverkligats genom marknadens försorg. Genom avreglering har antalet operatörer mångfaldigats. Flera av dessa har byggt ut framför allt egna stamnät men i vissa fall också accessnät. Internettrafiken har ökat och ökar i det närmaste exponentiellt, driven av framför allt webbteknik. E-post har visserligen expanderat i antalet användare men inte bidragit i samma höga grad till trafik- utvecklingen. Accesstekniken har utvecklats något genom snabbare modem och utbyggnad av ISDN men ligger i allt väsentligt kvar på relativt låga hastigheter (smalband). är Internetinfrastrukturen underdimensionerad i förhållande till de tjänster som finns att tillgå. Den ökade Internet-trafiken lägger flaskhalsar i nätet. Detta gäller internationellt, medan framkomligheten i den svenska delen är fortfarande bättre än i övriga världen, som en stor del av trafiken dock är internationell. Vidare har man bara använt nätet för s.k. asynkron trafik (text och data) som inte ställer krav på tidsfördröjningar. Nätfrågorna har belysts i två utredningar publicerade , nämligen betänkande Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85), och IT kommissionens rapport från en hearing Framtidssäker IT-infrastruktur för (SOU 1999:134). Båda dessa dokument utgick från en situation med stor efterfrågan på bredbandstjänster. För att klara den framtida trafiktillväxten betonades i betänkande behovet av en finmaskig IT-infrastruktur baserad på optisk fiber, liksom behovet av en grundtjänst från Internet- operatörer som uppfyller specificerad kvalitet. En sådan grundtjänst måste utarbetas centralt i en teknisk specifikation. IT-infrastruktur- utredningen föreslog en stegvis utbyggnad av ett allmänt tillgängligt bredbandsnät med statlig medfinansiering i de glest befolkade delarna av landet, men specificerade inte närmare den tekniska utformningen. Ännu så länge har dock bredbandstjänster, som ställer högre kvalitets- krav och kräver momentant högre kapacitet (överföringshastighet) än som finns i dagens nät, inte slagit igenom. Detta kan naturligtvis ses som en effekt av bristande utbyggnad av infrastrukturen. finns det en stor potential i dessa tjänster, inte minst för näringslivet, offentlig förvaltning, skola och vård. Utvecklingen av dagens nät är till stora delar ett resultat av marknadskrafterna. Staten har bidragit till infrastrukturen t.ex. genom beslut om digital-TV samt genom insatser för att sprida IT- användningen till hushåll (genom personaldatorreformen) och till näringslivet, särskilt småföretagen. Därutöver har demonstration, experiment och forskning om mer avancerade tjänster skett via program inom främst och , i samarbete med motsvarande EU- program. Ett stort antal EU-program har bidragit till tjänsteutvecklingen. Bland dessa kan nämnas ACTS () och Telematik. Vidare har tjänsteuteckling varit huvud- aktiviteten inom (TEN står för ). För att tillhandahålla infrastrukturen för experiment och demonstration används konceptet National Hosts. Tanken var att ställa respektive medlemsstaters icke-kommersiella nät, testplattformar och laboratorier till förfogande för hela gemenskapen i avsikt att - stimulera användning av ny infrastruktur och nya tjänster, - utvärdera ny avancerad telekommunikationsteknik och tjänster, - minska kostnaderna genom att dela investeringar, - dela med sig av erfarenheter och resultat. Den svenska National har varit lokaliserad till SICS med finansiering från och . Den har kunnat erbjuda, i samarbete med företagen inklusive , , , ett antal avancerade plattformar som (numera nedlagd), VITI (), NORDUnet, SUNET, Denet (), Sweden-Silicon Valley Link, Resource Net , Experimental Platform. Ett stort antal projekt med både svenska och utländska deltagare har bedrivit tjänsteexperiment och demonstrationer på dessa plattformar. Dessa har framförallt syftat till demonstration och utvärdering av avancerad teknik, som inte gäller bred användning. Den svenska modellen för National med staten som finansiär av en central koordinerande instans och frivlliga insatser av företagen har stått som förebild för andra National Hosts. Konceptet har inte förts vidare i femte ramprogrammet men många länder fortsätter på egen hand. Kunskapen om nya avancerade tjänster och plattformar för dessa har ökat och tekniken har utvecklats, men tjänsternas affärsmässighet och allmänna acceptans är fortfarande långt ifrån klarlagd. Statsmakternas teknikneutralitet Det vore, enligt IT-proposition, olämpligt för statsmakterna att låsa fast sig i bestämda uppfattningar om vilken teknik som skulle utnyttjas för att stödja olika funktioner och tjänster. Staten borde inte ta ställning till utbyggnaden av specifika överföringstekniker som t.ex. ISDN. Målet om teknikneutralitet avsåg de förädlade funktioner (tjänsterna) som realiseras utgående från ett fysiskt överföringsmedium som kopparkabel eller fiberoptiska kablar. ISDN (liksom PSTN, dvs. telefonnätet) kan ses som ett logiskt telenät med gemensamma stationer och system för drift och underhåll. ISDN har (liksom PSTN) egna planer för debitering-, nummer- och transmissions- plan.