prop · GN032D1 · 2000-01-01 00:00:00 — I samband med de vid skattereform införda s.k. takreglerna, som innebar att kapitalvinsten fick beräknas till en viss procent av ersättningen, upphävdes möjligheterna till uppskov. Takreglerna avskaffades när UAL infördes. Den nya lagen gäller i motsats till sina föregångare såväl fastigheter som bostadsrätter. Förarbeten Samtliga bestämmelser i detta kapitel är hämtade från UAL (prop. 1993/94:45, bet. 1993/94:SkU11, SFS 1993:1469). Lagen har inte ändrats. Kommentar till paragraferna Innehåll 1 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undantag för redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen inleder kapitlet och anger dess innehåll. Förutsättningar för uppskovsavdrag Villkor 2 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: De grundläggande förutsättningarna för uppskovsavdrag framgår av 1 § UAL. Ursprungsbostad 3 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från en redaktionell ändring. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Att en ursprungsbostad måste vara en sådan privatbostad som är den skattskyldiges permanentbostad framgår av 2 § UAL. Definitionen av permanentbostad är hämtad från 3 § UAL. Från 2 § UAL har hämtats att en bostad i utlandet inte kan vara ursprungsbostad. Det har gjorts om till en positiv bestämning i . 4 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om under vilka förutsättningar uppskovsavdrag kan göras vid tvångsavyttringar och liknande även om bostaden inte är en permanentbostad är hämtade från 4 § UAL. Ersättningsbostad 5 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: påpekar att varken förslaget eller dagens lagtext omfattar hus som uppförs på redan innehavd mark, om marken anskaffats utanför de gällande tidsramarna. ifrågasätter också om uppförandet av ett hus på annans mark innebär att tillgången vid förvärvet är småhus på annans mark. För att också dessa situationer skall omfattas föreslår verket att det skall införas ett nytt andra stycke av följande lydelse: Uppförs en ny byggnad av det slag som avses i första stycket 1 3, räknas även den som ersättningsbostad. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Definitionen av ersättningsbostad finns i 11 § UAL. SLK menar att det i detta sammanhang aldrig kan bli aktuellt med att köpa en tomt för att där uppföra ett småhus på annans mark . Om någon köper en tomt och tänker uppföra ett hus på den så är det inte ett hus på annans mark. Bestämmelsen har utformats i enlighet med detta och det finns därför inte någon hänvisning från första stycket 4 till punkten 2. synpunkter innebär förslag om ändring av gällande rätt, som inte bör tas upp i detta sammanhang. Bestämmelsen att en bostad i utlandet inte kan vara ersättningsbostad har hämtats från 11 § UAL. Det har i första stycket gjorts om till en positiv bestämning i . När det gäller bostäder i privatbostadsföretag i andra stycket behövs det inte en sådan begränsning eftersom termen privatbostadsföretag omfattar bara svenska ekonomiska föreningar och aktiebolag. Det tredje stycket är hämtat från 6 § UAL. Genom justeringar markeras att en ersättningsbostad kan förvärvas tidigast året före och efter avyttringen av ursprungsbostaden. Beloppsgränser 6 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Att uppskovsavdrag kan komma i fråga bara om kapitalvinsten uppgår till vissa lägsta belopp är hämtat från 5 § UAL. Uppskovsavdragets storlek 7 § SLK:s förslag (7 § och 13 § tredje stycket): Överensstämmer i sak med regeringens förslag, men redaktionella ändringar har gjorts. Formeln finns inte med i SLK:s förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första tredje styckena om hur uppskovsavdraget beräknas när den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad senast som han avyttrar ursprungsbostaden och bosätter sig där året efter avyttringen är placerad i 6 § UAL. Lagrådet föreslår att stycket skall skrivas om redaktionellt, bl.a. genom att bestämmelsen i tredje stycket kompletteras med en formel. Regeringen följer Lagrådets förslag, bortsett från några mindre redaktionella avvikelser. I SLK:s förslag är fjärde stycket placerat i 13 § som ett tredje stycke. Lagrådet föreslår att bestämmelsen skall flyttas hit till 7 §. Regeringen följer Lagrådets förslag. 8 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Hur uppskovsavdraget beräknas om den skattskyldige inte förvärvar en ersättningsbostad det år han avyttrar ursprungsbostaden eller förvärvar men inte bosätter sig där året efter avyttringen är hämtat från 7 § UAL. Bestämmelsen har utformats i enlighet med ett förslag av Lagrådet. Återföring av uppskovsavdrag 9 och 10 §§ SLK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag, bortsett från att bestämmelserna i 9 § skrivits om redaktionellt. Remissinstanserna: anser att bestämmelsen i 9 § är svårtillgänglig och föreslår en ny lydelse. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om att ett uppskovsavdrag i vissa fall skall återföras vid nästa taxering och att ett särskilt tillägg skall tas upp då är placerade i 8 och 9 §§ UAL. Lagrådet föreslår en redaktionell omskrivning av 9 §, bl.a. att bestämmelsen i fjärde stycket skall kompletteras med en formel. Regeringen följer Lagrådets förslag. Avyttring av ersättningsbostaden 11 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om hur ett uppskovsavdrag påverkar anskaffningsutgiften är placerade i 10 § UAL. Där används i stället uttrycket omkostnadsbeloppet. Bytet av uttryck tas upp i kommentaren till 44 kap. 14 §. Beräkning av ersättningarna 12 och 13 §§ SLK:s förslag: Det finns ytterligare ett stycke i 13 § i SLK:s förslag. I övrigt överensstämmer SLK:s förslag med regeringens förslag, bortsett från redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Att försäljnings- och inköpsutgifter samt utgifter för ny-, till- eller ombyggnad beaktas när en jämförelse skall göras mellan ersättningarna för ursprungsbostaden och ersättningsbostaden framgår av 12 § UAL. Sista stycket i 13 § har efter förslag från Lagrådet flyttats till 7 § andra stycket. Dödsfall efter avyttring av ursprungsbostaden 14 och 15 §§ SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Att ett dödsbo i vissa fall kan göra uppskovsavdrag även om den som avyttrat ursprungsbostaden har dött innan förutsättningarna för uppskov inträtt framgår av 13 och 14 §§ UAL. anges i 14 § andra stycket UAL bl.a. att ett dödsbos yrkande om uppskov skall göras på ett särskilt formulär. Den bestämmelsen bör i stället placeras i LSK. 48 kap. Avyttring av delägarrätter samt fordringsrätter I detta kapitel finns de särskilda regler som gäller vid avyttring av aktier och andra delägarrätter samt fordringar och utländsk valuta. Bestämmelserna om avyttring av andelar i svenska handelsbolag har dock lagts i ett eget kapitel (50 kap.). Likaså finns ett eget kapitel, 49 kap., med bestämmelser om uppskov med beskattningen vid andelsbyten. De sistnämnda reglerna infördes . Före dess fanns vissa bestämmelser om andelsbyten. De var i SLK:s förslag placerade i 17 27 §§. Bestämmelserna här i 48 kap. var i SLK:s förslag placerade som 46 kap. Bakgrund Ursprungligen beskattades avyttringar av oneröst förvärvad lös egendom efter anskaffningen. Avyttringar efter femårsgränsen var helt skattefria. (förarbeten, se nedan) infördes beskattning efter en stegvis fallande skala men fortfarande var avyttringar efter femårsgränsen skattefria. blev avyttring av tillgångar som någon fått genom bodelning av annan anledning än makes död samt i gåva av make eller släkting skattepliktig (skyldemannaregeln). (förarbeten, se nedan) infördes skatteplikt för avyttring av aktier även innehav och oberoende av förvärvssätt, dock fortfarande med stegvis avtrappning. (förarbeten, se nedan) gjordes skillnad mellan äldre och yngre aktier, bl.a. genom att 40 (senare 50) % av vinsten på äldre (innehav eller mer) och av vinsten på yngre aktier blev skattepliktig. På samma sätt som aktier beskattades års skattereform också avyttring av andelar i aktiefonder, delbevis, teckningsrättsbevis, andelar i ekonomiska föreningar och i handelsbolag samt liknande rättigheter. Fordringar som konvertibla skuldebrev och optionsrätter beskattades också enligt aktiereglerna medan skuldebrev utgivna i optionslån och andra fordringar beskattades enligt reglerna för övrig lös egendom. Hur sådana tillgångar beskattades finns beskrivet i inledningen till 52 kap. Genom skattereform (1990:1 och 2, förarbeten, se nedan) lades aktier och konvertibla skuldebrev i svenska kronor i en bestämmelse, andelar i handelsbolag i en annan och fordringar i svenska kronor respektive utländsk valuta i skilda bestämmelser. Indelningen gjordes bl.a. på grund av kvittningsbestämmelserna. När den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsvinster togs bort (förarbeten, se nedan) blev hälften av kapitalvinsten på svenska aktier och liknande skattefri. Som en följd av detta ändrades bestämmelserna om avdrag för kapitalförluster. Den gamla ordningen återställdes dock (förarbeten, se nedan). Större ändringar För att särskilja sådana tillgångar som beskattas enligt 27 § 1 mom., 29 § 1 mom. och 30 § 1 mom. SIL föreslås att termerna delägarrätt, svensk fordringsrätt respektive utländsk fordringsrätt tas in i lagen. Uttrycken förekommer inte i inkomstskattelagstiftningen men väl i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 1 § lagen (1979:749) om och 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. Uttrycket fordringsrätt förekommer i flera författningar bl.a. i konkurslagen (1987:672) och lagen om försäkringsavtal (1927:77). Vad termerna står för förklaras i 2, 3 och 4 §§. Vissa förarbeten I kommentaren till paragraferna hänvisas till följande förarbeten bara genom angivande av det årtal då bestämmelsen infördes eller ändrades. 1951 Skatteplikt vid avyttring efter vissa benefika förvärv, 1949:9, prop. 1951:170, bet. 1951:BevU62, SFS 1951:761 1966 Kapitalvinstbeskattningen evig i tiden, SOU 1966:72, prop. 1966:90, bet. 1966:BevU46, SFS 1966:215 1976 En allmän översyn, SOU 1975:53, prop. 1975/76:180, bet. 1975/76:SkU63, SFS 1976:343 1985 Särskilda bestämmelser för konvertibler m.m., Ds Fi 1983:25 och Ds Fi 1984:24, prop. 1984/85:193, bet. 1984/85:SkU62, SFS 1985:307 1990:1 skattereform, SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:651 1990:2 Komplettering av skattereform, prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10, SFS 1991:1422 1992 Ombildning av ekonomiska föreningar i vissa fall, prop. 1992/93:131, bet. 1992/93:SkU15, SFS 1992:1344 1993 Utdelning från svenska företag blev skattefri, SOU 1992:67 och 1993:29, Ds 1993:28, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1543 1994 Utdelning från svenska företag blev åter igen skattepliktig, prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859 1996 Vissa ändringar avseende andelsbyten, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227 och 1228 1998 Nya regler om omstruktureringar, SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, SFS 1998:1606 m.fl. Kommentar till paragraferna Innehåll 1 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undantag för dels några redaktionella ändringar, dels att SLK:s förslag inte omfattar förpliktelser. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen inleder kapitlet och anger också att de grundläggande bestämmelserna finns i 44 kap. Liksom i 44 kap. 1 § har bestämmelsen utvidgats i förhållande till SLK:s förslag genom att förpliktelser har lagts till. Definitioner Delägarrätter 2 § SLK:s förslag: Bestämmelserna i första och andra styckena är samlade i ett stycke som inleds med Med delägarrätt avses . Stycket avslutas med annan tillgång med liknande konstruktion och verkningssätt . Remissinstanserna: och anser att termen delägarrätt är mindre väl vald när det gäller derivatinstrument som optioner och terminer, vilka ofta kan bygga på index. Föreningarna föreslår att termen skall ersättas med aktierelaterade instrument. och anför vidare, med instämmande av , att värdepappersfonder inte bör begränsas till svenska fonder utan att motsvarande utländska fondföretag också skall omfattas. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Det som räknas upp i paragrafen är i stort sett detsamma som de instrument som finns i den nuvarande exemplifieringen av de finansiella instrumenten i 27 § 1 mom. Beträffande sistnämnda uttryck, se avsnitt 7.2.8. Ordet interimsbevis har ersatts med rätt på grund av teckning av aktier eftersom sådana numera i praktiken närmast motsvaras av vad som kallas ömsom in- terimsaktier, ömsom teckningsaktier (jfr RÅ 1994 ref. 1). Momentet kom (1990:1) men ändrades i reformens nästa steg, bl.a. på så sätt att rätter som till någon del består av en fordran i utländsk valuta, som konvertibla skuldebrev i utländsk valuta, placerades i 30 § SIL (1990:2). SLK har låtit termen delägarrätt omfatta samtliga de uppräknade tillgångarna. Vissa av dem innebär inte en rätt till en del i en juridisk person, t.ex. terminer, optioner och konvertibla skuldebrev. Det har därför riktats kritik mot att de omfattas av termen. Det är svårt att finna någon heltäckande term för alla de uppräknade tillgångarna. Den av några remissinstanser föreslagna termen aktierelaterade instrument är inte heller heltäckande. Det är ändå praktiskt att ha en term för denna grupp av tillgångar. Regeringen föreslår därför att termen delägarrätt skall införas. Bestämmelsen utformas emellertid så att vissa av instrumenten ingår i termen delägarrätter (första stycket), medan andra inte ingår i termen utan i stället skall bestämmelserna om delägarrätter tillämpas på dem (andra stycket). Första och andra styckena avslutas med strecksatser med följande lydelse annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt . I regeringens förslag, liksom i dagens lagtext, används ordet eller i stället för det av SLK använda ordet och. Lagrådet påpekar att uttrycket i dessa två strecksatser enligt ordalagen omfattar även sådana tillgångar som inte är avsedda att omfattas. Genom att jämförelsen skall göras endast med endera konstruktionen eller verkningssättet av tillgången kommer uttrycken att omfatta, såvitt gäller första stycket, t.ex. andelar i andra juridiska personer än lagrummet i övrigt avser och, såvitt gäller andra stycket, t.ex. terminer och optioner som avser annat än aktier eller aktieindex. Regeringen gör följande bedömning. Denna extensiva tolkning som Lagrådet gör av bestämmelsen kan göras redan av dagens lagtext. Det är emellertid klart att syftet inte är att bestämmelsen i andra stycket skall leda till att t.ex. råvaruoptioner skall anses som delägarrätter. Det behövs därför en omformulering av definitionen av delägarrätter så att det tydligare skall kunna läsas ut vad som avses. Det är emellertid en sådan utformning som inte bör göras utan någon beredning. Regeringen avser därför att utreda frågan hur man bör formulera om definitionen för att syftet skall komma till klart uttryck i lagtexten. Före skattereformen fanns bestämmelserna i 35 § 3 mom. och punkt 2 b av anvisningarna till 36 § KL. 1990 försvann den skillnad som tidigare funnits mellan yngre och äldre aktier. Beträffande förarbeten se under Bakgrund. Frågan om utländska värdepappersfonder har berörts i kommentaren till 6 kap. 7 10 §§. Fordringsrätter 3 § SLK:s förslag: Bestämmelserna i de två första styckena är samlade i ett stycke, som inleds med Med svensk fordringsrätt avses . I bestämmelsen om terminer och optioner finns inte och liknande avtal med. Tredje stycket har skrivits om redaktionellt i regeringens förslag. Remissinstanserna: och anser att termen svensk fordringsrätt i 3 § bör ersättas med fordringsrelaterade instrument i svenska kronor och att utländsk fordringsrätt i 4 § bör ersättas med valutarelaterade instrument. Orden svenska respektive utländska för tanken snarare till vilket land de är utfärdade i än till vilken underliggande valuta de avser. Om övergår från kronor till euro kommer även i utlandet utfärdade fordringar utställda i euro att hänföras till den grupp som omfattas av reglerna för svenska kronor. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Innebörden av termen svenska fordringsrätter (dock inte sådana fordringar som räknas som delägarrätter) är hämtad från 29 § 1 mom. SIL, där bestämmelser om sådana fordringar infördes (1990:1). Några remissinstanser har kritiserat att termen fordringsrätter omfattar optioner och terminer. Liksom i 2 § delar regeringen upp bestämmelsen i två stycken. I det första stycket föreskrivs att vissa tillgångar är fordringsrätter medan det i andra stycket föreskrivs att bestämmelserna om fordringsrätter skall tillämpas på vissa terminer, optioner och liknande avtal. Enligt dagens lagtext omfattas andra finansiella instrument där underliggande instrument är hänförliga till fordringar utställda i svenska kronor eller till ränteindex . SLK har ändrat detta till termin och option vars underliggande tillgångar ... . Liksom i 4 § och i 25 kap. 4 § samt 41 kap. 2 § har och liknande avtal lagts till i regeringens förslag för att bestämmelsen skall omfatta också andra typer av avtal än optioner och terminer där de underliggande tillgångarna består av vissa tillgångar, i denna paragraf av fordringar eller ränteindex. Före skattereformen beskattades sådana fordringar i huvudsak enligt 35 § 4 mom. KL. Beträffande förarbeten se under rubriken i kommentaren till 52 kap. 4 § SLK:s förslag: Bestämmelserna är intagna i ett stycke, som inleds med Med utländsk fordringsrätt avses . I strecksatsen om terminer och optioner finns inte och liknande avtal med. Remissinstanserna: Se yttrande av och under 3 §. vid anser att det är mindre lyckat att benämna valuta som fordringsrätt och föreslår att uttrycket utländsk fordringsrätt och utländsk valuta skall användas i stället. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Definitionen av utländska fordringsrätter är hämtad från 30 § 1 mom. SIL, där bestämmelsen om utländsk valuta och fordringar i sådan valuta infördes (1990:2). När det gäller uppdelningen i två stycken, se kommentarerna till 2 och 3 §§. Angående tillägget och liknande avtal, se kommentaren till 3 §. Marknadsnotering 5 § SLK:s förslag: Bestämmelsen omfattar värdepapper. Uttrycken utan att vara noterad på börs och allmänt tillgänglig finns inte med. I övrigt överensstämmer det med regeringens förslag. Remissinstanserna: och anser att det är lämpligt att ha kvar kravet på att noteringen skall vara allmänt tillgänglig. Vidare vill organisationerna att det skall klargöras att ett värdepapper som är inregistrerat vid en börs skall anses som marknadsnoterat oavsett hur ofta det sker en omsättning. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Definitionen av vad som avses med marknadsnoterad finns i 27 § 2 mom. tredje stycket SIL i den bestämmelse som finns om en schablonmetod för beräkning av omkostnadsbeloppet (se 15 § nedan). Eftersom den bör gälla generellt i lagen har den lyfts fram till en egen paragraf. Den infördes genom skattereform (1990:1). I avsnitt 7.2.8 under rubriken finns en motivering till bytet från värdepapper till delägarrätt eller fordringsrätt. Det är klart att kravet på allmän tillgänglighet av en notering inte skall tas bort. Man skulle dock kunna förutsätta att noteringar på grundval av marknadsmässig omsättning regelmässigt är allmänt tillgängliga, varför kravet inte skulle behöva uttryckas i lagtexten. När Svenska Bankför- eningen och förespråkar att det skall finnas ett uttryckligt krav finns det emellertid inte anledning att ta bort det. Regeringen finner inte skäl att göra någon ändring i bestämmelsen med anledning av föreningarnas förslag att värdepapper som är inregistrerade vid en börs alltid skall anses vara marknadsnoterade. Aktier som är inregistrerade vid en svensk börs faller regelmässigt in under definitionen av marknadsnoterade delägarrätter, medan det kan finnas andra inregistrerade instrument som faller utanför definitionen av marknadsnotering, se RÅ 1994 ref. 26. Däremot formulerar regeringen om bestämmelsen redaktionellt efter förslag från Lagrådet. Undantag från skatteplikt 6 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om utländsk valuta avsedd för den skattskyldiges personliga levnadskostnader är placerad i 30 § 1 mom. sista meningen och 2 mom. femte stycket sista meningen SIL. Den kom (1990:2). Omkostnadsbeloppet Genomsnittsmetoden 7 § SLK:s förslag: Bestämmelsen omfattar värdepapper. Det finns inte någon indelning efter sort. I övrigt överensstämmer bestämmelsen i första stycket i sak med regeringens förslag. Hänvisningen i andra stycket finns inte med i SLK:s förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Den s.k. genomsnittsmetoden är hämtad från 27 § 2 mom. första stycket SIL, där den infördes (1990:1). Det som definieras där är det genomsnittliga anskaffningsvärdet, men i det nya förslaget definieras det genomsnittliga omkostnadsbeloppet. Den nya utformningen knyter an till den grundläggande bestämmelsen om vad som ingår i omkostnadsbeloppet enligt 44 kap. 14 §. I avsnitt 7.2.8 under rubriken finns en motivering till bytet från värdepapper till delägarrätter eller fordringsrätter. Själva metoden motsvarar i stort sett vad som före skattereformen tillämpades vid beräkning av anskaffningsutgiften för s.k. äldre aktier i det gamla systemet. För att markera att gränsen för vilka tillgångar som skall omfattas av en och samma genomsnittsberäkning skulle dras snävare än före reformen angavs att även sort skulle vara utslagsgivande. Med sort avses skillnaden mellan fria och bundna aktier. SLK föreslår att sort inte skall tas med i lagtexten och motiverar det med att den skillnaden numera är borttagen. Eftersom skillnaden mellan fria och bundna aktier kan förekomma i utlandet anser regeringen emellertid att det inte finns anledning att ändra dagens uttryckssätt. I dagens bestämmelse står att beloppet skall beräknas på grundval av faktiska anskaffningsutgifter . Ordet faktiska har tagits bort för att det skall bli tydligare att beräkningen i vissa fall inte skall grundas på faktiska utgifter för anskaffningen. SLK har i stället föreslagit att värdet skall beräknas med utgångspunkt i anskaffningsvärdena och motiverat det med att det som skall ligga till grund för beräkningen inte är de faktiska anskaffningsutgifterna utan ett annat anskaffningsvärde som följer av särskilda bestämmelser. SLK nämner ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1992 ref. 60) där Regeringsrätten kom fram till att den faktiska anskaffningsutgiften skulle vara avgörande. Regeringen delar bedömningen att ordet faktiska inte skall tas med. En upplysning om att omkostnadsbeloppet skall beräknas med utgångspunkt i anskaffningsutgifterna behövs emellertid inte i denna paragraf. Det framgår ju redan av den grundläggande bestämmelsen i 44 kap. 14 §, där omkostnadsbeloppet förklaras. Den ursprungliga genomsnittsmetoden infördes och var placerad i punkt 2 b andra stycket av anvisningarna till 36 § KL.