prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Förutsättningarna att hantera existerande problem inom denna verksamhet har dock förbättrats genom att den nya process syftande till att integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering har börjat tillämpas i hela organisationen, dvs. nu är rikstäckande. Detta projekt, Ny arbetsprocess, har dock drabbats av såväl förseningar som ökade kostnader. De positiva effekter, som förutsatts som ett resultat av detta arbete, har ännu inte kunnat redovisas av . Arbetet med att utveckla försörjningen med landskaps- och fastighetsinformation har i huvudsak fortsatt enligt fastslagna riktlinjer. Effekter av de statliga insatserna För den enskilde fastighetsägaren förstärker ett väl fungerande system för fastighetsindelningen äganderätten och skapar möjligheter att erhålla krediter på rimliga villkor. För staten ger fastighetssystemet bl.a. underlag för fastighetsbeskattning. Register om fastigheter och geografiska data är en del av samhällets grundläggande informationsinfrastruktur. Lägesfaktorn är här en av samhällets viktigaste samordningsnycklar. Området utgör därmed också en viktig del i samhällets IT-utveckling. Geografisk information bör därför på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas i samhället. Insatserna inom informationsförsörjningsområdet har skapat ett bättre och ett mera tillgängligt beslutsunderlag för bl.a. miljöövervakning, samhällsplaneringsändamål, räddningstjänstinsatser, och transportplanering samt för försvaret. Till följd av att informationen tillhandahålls i digital form har förutsättningar skapats för en mer rationell ärendehantering inom olika samhällssektorer. Informationen kan kombineras med digital information från andra källor för analyser i s.k. geografiska informationssystem (GIS). Tillgången till inte minst digital landskapsinformation har ökat. Informationen används också i ökande utsträckning inom den privata sektorn, bl.a. inom skogsnäringen, jordbruket och åkerinäringen. Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att har hanterat de strukturella problemen på ett tillfredsställande sätt. Betydande insatser har gjorts i arbetet med att skapa ekonomisk balans i verksamheten. Detta arbete behöver dock fortsätta med hög prioritet. De ekonomiska problemen m.m. inom förrättningsverksamheten var vid utgången av särskilt stora. En ny arbetsprocess tillämpas nu i hela landet inom verksamhetsområdet fastighetsbildning. Därmed har förutsättningar skapats, förvisso med försening, att uppnå den ökade effektivitet och totalt sett lägre kostnader som förutsatts. Verket hanterar även utvecklingen på området landskaps- och fastighetsinformation på ett tillfredsställande sätt. redovisningar till regeringen måste emellertid göras mer rättvisande samt kvalitetssäkras. 7.4 Revisionens iakttagelser har följande invändningar i revisionsberättelsen avseende årsredovisning för . - Årsredovisningen ger ej rättvisande bild. - Väsentliga poster i balansräkningen har redovisats på bristfälligt sätt och i strid mot gällande redovisningsprinciper. har även i en särskild revi- sionspromemoria ställd till framfört ett antal rekommendationer. Exempel- vis framför verket att det är väsentligt för led- ningens uppföljning och utvärdering av verk- samheten att resultatredovisningen, mot bakgrund av att dokumentationen är behäftad med väsentliga brister, kvalitetssäkras. När det gäller den finansiella redovisningen saknas generellt bokslutsdokumentation av sådan beskaffenhet att dessa kan utgöra underlag för analys och bedömning av resultat- och balansräkningens poster. har vidare, i strid mot gällande regelverk och fastställda redovisnings-principer, avfört anläggningstillgångar, dock helt avskrivna, till ett anskaffningsvärde om ca från redovisningen i balansräkningen. 7.5 Anslag D1 Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 405 000 2000 Förslag 417 755 2001 Beräknat 416 576 1 2002 Beräknat 422 697 2 1 Motsvarar 410 255 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 409 755 tkr prisnivå. totala omsättning uppgick till . redovisar en förbrukning av anslaget med . Detta innebär att den utnyttjade anslagskrediten har kunnat minskas med ca till . En huvudförklaring till den förbättrade ekonomiska situationen är en generell kostnadsminskning i det statliga lantmäteriets verksamhet fördelade på alla slag av kostnader. Verksamheten belastades fortfarande av omställningskostnader. Dessa uppgick till . Prognosen för innebär att amorteringen av ianspråktagen kredit kan fortsätta. Målsättningen här är att resterande anslagskredit ska amorteras . Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för det statliga lantmäteriet är att verka för en ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. Landskaps- och fastighetsinformationen skall tillhandahållas i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. En utvärdering av verksamheten utifrån resultatredovisning för är inte möjlig att utföra med nöjaktig säkerhet, vilket är en allvarlig brist. Inom fastighetsbildningsverksamheten har arbetet med att integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering fortsatt . Den nya arbetsprocessen, nu i drift inom alla länsmyndigheter, har bidragit till en kostnadsminskning med inom denna verksamhet. Rationaliseringseffekterna av integreringsarbetet har således inte varit obetydliga, men stora ekonomiska problem kvarstår inom verksamheten. Förutsatta minskningar av kostnader och handläggningstider som ett resultat av integreringsarbetet har ännu inte kunnat uppnås. Inom verksamheten med landskaps- och fastighetsdata förutses en fortsatt snabb utveckling för användningen av integrerad grafisk- och registerinformation i geografiska informationssystem (GIS). Verksamheten enligt den gällande nioåriga produktionsplanen för landskapsinformation bedrivs, med några få mindre undantag, enligt denna plan. har inte i av regeringen beslutad utsträckning upphandlat produktion i konkurrens. Verket utvärderar effekterna av konkurrensupphandlingen. har gjort framsteg i det prioriterade arbetet med att hantera de stora strukturella och ekonomiska problem som belastat verksamheten . Personalminskningen har fortsatt . Antalet anställda har minskat med 330 personer till 2 373 anställda. Av dessa är 301 uppsagda. Verksamheten totala kostnader har exempelvis minskat , dvs. Av dessa utgör personalkostnader och lokalkostnader . Stora ekonomiska problem kvarstår dock inom den avgiftsfinansierade förrättningsverksamheten. Underskottet uppgår till , vilket innebär en förbättring med jämfört med , samt det balanserade underskottet till hela . Av verkets delårsrapport för framgår bl.a. att den utnyttjade anslagkrediten bör vara amorterad . Inom den avgiftsfinansierade verksamheten uppvisar förrättningsverksamheten ett överskott på och uppdragsverksamheten inom Metria ett underskott på . Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom områdena fastighetsbildning, landskaps- och fastighetsinformation samt uppdragsverksamhet (Metria). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.3 Offentligrättlig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 233 494 586 008 585 449 559 Prognos 1999 242 000 588 000 571 000 17 000 Budget 2000 244 000 600 000 575 000 25 000 Tabell 7.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 279 642 276 590 3 052 (varav tjänsteexport) 43 770 45 102 -1 332 Prognos 1999 268 000 268 000 0 (varav tjänsteexport) 34 000 35 800 -1 800 Budget 2000 300 000 290 000 10 000 (varav tjänsteexport) 50 000 48 000 2 000 Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen beräknas för uppgå till . Överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten var . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen har med anledning av invändningar behandlat dessa i samband med den reguljära dialogen med myndigheten på olika nivåer. Det kan också konstateras att verksamhet har granskats på ett motsvarande sätt som ett tjänsteproducerande aktiebolag, dvs. på ett sätt som bättre överensstämmer med stora andel tjänsteproducerande verksamhet. Av redovisning av de åtgärder verket vidtagit eller kommer att vidta med anledning av invändningar framgår, enligt regeringens uppfattning, att verket vidtar åtgärder som innebär att redovisningen följer ekonomiadministrativa regler och görs rättvisande samt att kommande årsredovisningar kvalitetssäkras. Regeringen bedömer därför att arbetar konstruktivt med dessa frågor. Detta arbete kommer att följas löpande av regeringen i nära kontakt med . Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information, trots bristerna i verkets underlag för bedömning av verksamheten , drar regeringen slutsatsen att verksamhet i huvudsak har bedrivits i riktning mot de fastlagda riktlinjerna. har kommit långt i arbetet med att lösa de ekonomiska och strukturella problemen i verksamheten. Det är angeläget att effektiviseringen av fastighetsbildningsprocessen, bl.a. innebärande minskade kostnader och handläggningstider, drivs vidare med hög ambition. Regeringen bedömer att LMV måste fortsätta arbetet för att nå ekonomisk balans samt arbetet med att förbättra redovisningarna till regeringen. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att analysera det allmännas ansvar för spridning av basinformation från den offentliga sektorn. Gruppens arbete syftar till att skapa beredningsunderlag för de frågor som är olösta och arbetet skall redovisas . Verksamhetens inriktning att bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten och omfattning föreslås i huvudsak oförändrad för . I anslaget är beräknat medel för den kartvårdsverksamhet bedriver i . genomförs en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem (GIS) inom den offentliga sektorn. En utbildningssatsning riktas till länsstyrelser och kommuner. Programmet omfattar i övrigt bl.a. en satsning på standardisering och en vidareutveckling av nationalatlas så möjligheterna med Internet tas till vara. Verksamheten som bedrivs inom totalförsvarsfunktionen, landskaps- och fastighetsinformation, över vilken är funktionsansvarig, syftar till att uppnå funktionsmålet och därmed en önskvärd förmåga vid utgång av försvarsbeslutsperioden. har mot bakgrund av detta genomfört ett flertal insatser. I dessa ingår exempelvis en regional funktionsövning i samt samverkan med samtliga totalförsvarsmyndigheter inom funktionen m.fl. insatser. har verket prioriterat elförsörjningsåtgärder. Med anledning av detta bedömer regeringen att funktionen förmåga vid utgången av är godtagbar. Vid anslagsberäkningen har anslaget varaktigt minskat med . Vidare har regeringen bedömt det skäligt att tillfälligt minska anslaget med med anledning av vissa ökade avgiftsintäkter inom verksamheten. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Mot denna bakgrund beräknas anslaget för till . Tabell 7.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 427 890 Pris- och löneomräkning 3 113 Justering av 11 752 Neddragning -25 000 Förslag 2000 417 755 Det kapital som har disponerat för finansiering av omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten har avvecklats . Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 900 2000 Förslag 6 721 2001 Beräknat 6 823 1 2002 Beräknat 6 931 2 1Motsvarar 6 721 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 6 721 tkr prisnivå. handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Regeringens överväganden Resultatinformation Det mål som gäller för är att handläggningstiden under skall minskas så att av målen avgörs och resten . Regeringen bedömer att i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten och även i övrigt bedrivit verksamheten på ett tillfredsställande sätt. Verksamhetens inriktning och omfattning föreslås oförändrad för . Slutsatser föreslår regeringen att anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet inom utgiftsområde 4 avvecklas. har tidigare haft möjlighet att rekvirera medel från anslaget. Regeringen anser därför att medel skall tillföras nämnden. Anslaget beräknas tillföras . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget för till . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 7.7 Beräkning av anslaget Anslag 1999 5 447 Pris- och löneomräkning 31 Justering av 1 226 Överfört från uo 4 17 Förslag 2000 6 721 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar huvudsakligen stöd till kommuner enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska omställningen i samhället. Inom verksamhetsområdet finansieras också om ekologisk hållbarhet. Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 617 1 500 955 1 763 1 420 1 196 8.2 Resultatbedömning Lokala investeringsprogram kommuner visar ett fortsatt stort intresse för de lokala investeringsprogrammen. Drygt två tredjedelar av kommunerna har lämnat in intresseanmälan för perioden 2002. Regeringen har beviljat 47 kommuner statsbidrag om totalt till deras lokala investeringsprogram för perioden 2001. Sammantaget har 81 kommuner beviljats i statsbidrag till lokala investeringsprogram. För bidragsgivning 2002 återstår nu . har de kommuner som beviljats bidrag för perioden 2000 lämnat en första verksamhetsrapport till regeringen om hur arbetet med de lokala investeringsprogrammen fortskrider. De vanligaste avvikelserna som rapporterats av kommunerna är förseningar av genomförandet av åtgärderna. Regeringen har granskat rapporterna och tagit ställning till de förändringar som kommunerna vill genomföra i sina lokala investeringsprogram. De lokala investeringsprogrammen som beviljats bidrag omfattar en total investeringsvolym på och bedöms ge 11 500 direkta arbetstillfällen 2001. De lokala investeringsprogrammen kommer att ge märkbara effekter på miljön, om de resultat uppnås som kommunerna har angivit i sina investeringsprogram. Satsningarna på bl.a. effektivare energianvändning, biogas och fjärrvärme ger mindre koldioxidutsläpp. Olika typer av naturvårdande åtgärder leder till minskade utsläpp av näringsämnen i vattendrag och till ökat skydd för den biologiska mångfalden. De beviljade stöden kan enligt uppgifter från de sökande kommunerna, beräknas medföra energieffektiviseringar på och total minskning av koldioxidutsläpp till luften på ungefär . har granskat ett urval av de lokala investeringsprogram som beviljades statsbidrag för perioden 2000. Regeringens analys av rapporten och förslag till ändringar av regelsystemet för de lokala investeringsprogrammen kommer att föreläggas . om ekologisk hållbarhet om ekologisk hållbarhet inrättades . Myndigheten är lokaliserad till och utgör en nationell samlingspunkt för kunskaper, forskningsrön, idéer och erfarenheter kring frågor om ekologisk hållbarhet. Centrumets viktigaste uppgift är att aktivt stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfarenheter från dessa program. 8.3 Anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 950 000 2000 Förslag 1 758 000 2001 Beräknat 1 414 500 2002 Beräknat 1 190 500 Stödet till lokala investeringsprogram beslutades av i enlighet med budgetpropositionen för . Regeringen har beslutat om bidrag omfattande för och för perioden 2001. har regeringen beviljat i statsbidrag till 47 kommuners lokala investeringsprogram för . Enligt kommunernas lokala investeringsprogram väntas de åtgärder som beviljats stöd ge ca 3 500 direkta arbetstillfällen och 600 bestående arbetstillfällen. De miljöeffekter som är att vänta av de lokala investeringsprogrammen inbegriper bland annat minskad energianvändning, minskade utsläpp av koldioxid, kväve och svavel till luft samt minskade utsläpp av fosfor och kväve till vatten. Dessutom görs insatser för en ökad biologisk mångfald, efterbehandling av mark och vatten, samt åtgärder för en minskad resursförbrukning. Regeringens överväganden Allt eftersom fler kommuner beviljas bidrag ökar behovet och angelägenheten av att informera om de lokala investeringsprogrammen. Nyvunna erfarenheter och kunskaper som förmedlas till andra aktörer ger möjlighet till spridning och inspiration för andra kommuners miljöarbete. Därför utgör informationsarbetet en viktig del av de lokala investeringsprogrammen. Länsstyrelserna och sektormyndigheterna har engagerats i arbetet med de lokala investeringsprogrammen. Länsstyrelserna har kostnader för administration, samråd och utvärdering i samband med de lokala investeringsprogrammen. Kommunerna har dessutom möjlighet att begära stöd från ett antal sektormyndigheter i arbetet med de lokala investeringsprogrammen. får högst av anslaget E1 användas för administration, uppföljning, informations- och kunskapsspridande insatser enligt ovan. Av denna summa bör kunna avsättas som stöd för kommunernas arbete att utforma sina lokala investeringsprogram. Ändrade regler för stöd till lokala investeringsprogram Regeringen föreslår mot bakgrund av vunna erfarenheter och synpunkter från kommuner och andra aktörer vissa förändringar i stödet till lokala investeringsprogram. Det gäller dels smärre ändringar av inriktningen av bidragsgivningen, dels ändringar i ansöknings- och beslutsprocess. Samverkan mellan de regionala tillväxtavtalen, som är ett viktigt led i regeringens satsning på utveckling och tillväxt, och de lokala investeringsprogrammen kan förstärka båda programmens effekter och bör därför eftersträvas. Däremot bör bidrag inte ges till sådana energiinvesteringar för vilka kommunen kan söka medel ur något av de statliga energistöden. Merparten av de återstående som finns avsatta till lokala investeringsprogram i budgeten för samt bör fördelas ut . En stor del av medlen torde bindas av beslut om bidrag till lokala investeringsprogram för . Därefter kan det vara lämpligt att gå över till ett system med successivt beviljande av bidrag. En mindre del av anslaget bör också kunna användas för bidrag till enskilda åtgärder av hög kvalitet med avseende på miljöeffekter och sysselsättning. Stöd till bomässan europeiska bomässan , som genomförs i , ger ett unikt tillfälle att demonstrera idéer och tekniska lösningar för en ekologiskt hållbar utveckling i full skala i den permanenta bebyggelsen. Det är viktigt att detta kan ske även i de fall där åtgärderna inte är kortsiktigt företagsekonomiskt lönsamma för de deltagande byggherrarna. Regeringen föreslår att av anslaget till lokala investeringsprogram, får användas för bidrag till merkostnader för ekologiskt hållbara lösningar vid uppförande av permanent bebyggelse och infrastruktur inom Bo01-området i . Avsikten med stödet är att bidra till t.ex. utvecklingskostnader som inte kan inrymmas i ett ordinärt byggprojekt. Bidrag ska därför kunna utgå till merkostnad för miljöinriktade åtgärder som ännu inte är vanligt förekommande och som har miljöeffekter utöver de som är vanliga i bygg- och förvaltningssektorn. Såvitt regeringen nu kan bedöma torde dessa bidrag kunna hanteras inom ramen för förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Det kan dock inte uteslutas att det i något fall för enskild åtgärd kan bli fråga om undantag från föreskrift i förordningen. I den mån ett sådant undantag skulle strida mot beslut om statsbidrag för stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (prop. 1997/98:1, utg. omr. 18 avsnitt 8, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) begärs medgivande att besluta sådant undantag. En redovisning av eventuellt utnyttjande av detta medgivande kommer tidigast att ske i samband med vårpropositionen . Regeringen har tidigare aviserat att blir ett Arkitekturår och den nya bebyggelsens arkitektoniska kvalitet kommer att bli av grundläggande betydelse för Bo01. Bidrag enligt ovan kan ges till åtgärder som främjar arkitektoniska kvaliteter i samband med de miljöinriktade åtgärderna. Den som söker bidrag måste tillämpa en helhetssyn på miljöfrågorna. Bidragsmottagaren måste kunna visa att åtgärden är motiverad ur ett livscykelperspektiv där hänsyn tas till såväl yttre miljö som inomhusmiljö och hälsoaspekter. Krav kommer att ställas på uppföljning och dokumentation av genomförda åtgärder, så att de åtgärder som fått bidrag kan bidra till erfarenhetsuppbyggnad och ge spridningseffekter. Regeringen föreslår också att ur anslaget används för att delfinansiera investeringarna i ett planerat Science Center i . Regeringens förslag: Systemet med en årlig sista ansökningsdag för ansökan om stöd till lokala investeringsprogram slopas och istället prövas ansökningarna allteftersom de inkommer. Möjlighet ges för bidrag till enskilda åtgärder av hög kvalitet utan krav på fullständigt lokalt investeringsprogram. Bidrag bör inte kunna utgå till åtgärder som omfattas av statligt energistöd. Delar av anslaget till stöd till lokala investeringsprogram (högst ) får användas till ett särskilt stöd till bomässan enligt vad som ovan angivits. Regeringen medges möjlighet att besluta om undantag på angivet sätt. Det planerade Science Center beviljas , finansierat ur anslaget E1. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2002 Tabell 8.3 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 1 703 000 2 276 000 Nya förpliktelser 2 320 000 1 503 000 2 600 000 Infriade förpliktelser* -617 000 -930 000 -1 000 000 -2 144 000 -1 366 000 Utestående förpliktelser 1 703 000 2 276 000 3 876 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 000 000 2 500 000 2 600 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. E2 om ekologisk hållbarhet Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 000 2000 Förslag 5 089 2001 Beräknat 5 172 1 2002 Beräknat 5 000 2 1 Motsvarar 5 089 tkr prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Regeringens överväganden Resultatinformation om ekologisk hållbarhet inrättades inom ramen för de medel som beräknats för stöd till ekologisk omställning och utveckling. Myndigheten är lokaliserad till och utgör en nationell samlingspunkt för kunskaper, forskningsrön, idéer och erfarenheter kring frågor om ekologisk hållbarhet. Centrumet skall stimulera kontakterna mellan kommuner, organisationer, företag, investerare, forskare, högskolor och universitet, myndigheter och andra aktörer som söker eller kan bidra med kunskaper och erfarenheter inom området. Centrumets viktigaste uppgift är att aktivt stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfarenheter från dessa program. Slutsatser Ett särskilt ramanslag för centrumet har inrättats budgetproposition. Regeringen föreslår att finansieringen , uppgående till , bör ske genom att anslaget E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet minskas med motsvarande belopp Regional utjämning och utveckling Regional utjämning och utveckling