prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår att de tidigare fastställda saldomålen på av BNP ligger fast och att saldomålet sätts till av BNP . I baskalkylen uppkommer därmed ett saldoutrymme i de offentliga finanserna utöver det målsatta överskottet. Saldoutrymmet har i baskalylen antagits överföras till hushållen. Det skall dock understrykas att detta antagande endast har en beräkningsteknisk karaktär. Något ställningstagande finns inte till hur det överskjutande överskottet skall användas. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma till frågan om hur överskottet skall disponeras. Tabell 12.1 Nyckeltal, baskalkyl Procentuell utveckling om annat ej anges 2000 2001 2002 2003 BNP 3,8 2,9 2,0 2,0 Sysselsättning, personer 1,7 0,9 0,4 0,4 Sysselsättningsgrad, nivå 76,7 77,3 77,3 77,3 Öppen arbetslöshet, nivå 4,6 3,9 3,9 4,0 Total arbetslöshet, nivå 7,7 7,0 7,0 7,1 Timlöner 3,5 3,5 3,5 3,5 KPI, dec dec 1,4 2,3 2,0 2,0 Reporänta, december 4,50 4,75 4,50 4,50 Överskott, procent av BNP 2,8 3,2 3,6 4,5 Överskottsmål, procent av BNP 2,0 2,0 2,0 Saldoutrymme, mdkr 27 36 59 Källor: , , riksbank och 12.2 Överhettningsscenario I överhettningsalternativet antas ekonomin fungera sämre än i baskalkylen. Arbetskraftsreserven är mindre och inflationsdrivande flaskhalsar visar sig tidigare. Löneavtalen som förhandlas fram antas resultera i betydligt högre löner än i basalternativet. De kraftiga löneökningarna resulterar i tilltagande inflation. genomför en relativt kraftig penningpolitisk åtstramning, vilket medför att tillväxten bromsas upp. Även finanspolitiken ges en mer restriktiv inriktning. Sammantaget leder detta till att sysselsättningen minskar och arbetslösheten stiger. får åtstramningen effekt och löneutveckling och inflation stabiliseras på en önskvärd nivå. Växelkursen som har försvagats återhämtar sig något i takt med att förtroendet för svensk ekonomi förstärks när inflationen går ner och utvecklas i linje med målet. Både BNP och sysselsättning ligger på en lägre nivå än i baskalkylen. Arbetslösheten är högre. De offentliga finanserna förstärks inledningsvis jämfört med baskalkylen. Högre löner och priser medför att de offentliga skatteinkomsterna växer snabbare. Sysselsättningsutvecklingen är fortfarande god. Högre priser slår igenom i högre basbelopp och därmed högre offentliga utgifter först med fördröjning. I kalkylen antas att finanspolitiken avvägs så att aktivt åstramande åtgärder vidtas. Därtill kommer att de automatiska stabilisatorerna i de offentliga budgetarna bidrar till åtstramningen. Det innebär att överskottsmålet för måste sättas väsentligt högre än i baskalkylen. Något utrymme för ytterligare reformer finns inte i detta alternativ. I det fall överhettningsriskerna blir tydliga vid en så sen tidpunkt att en anpassning av finanspolitiken inte hinner ske , kommer det att krävas en stramare finans- och penningpolitik än vad som ligger i kalkylen. Förbättringen av de offentliga finanserna jämfört med basalternativet är endast tillfällig. Överskottet blir mindre än i basalternativet mot slutet av perioden, vilket avspeglar anpassningen till en lägre långsiktig produktionsförmåga. Den aktiva finanspolitiska åtstramningen måste sannolikt bibehållas , men i takt med att ekonomin anpassas till den långsiktigt hållbara produktionsförmågan kan också de årsvisa överskottsmålen successivt anpassas till den långsiktiga nivån på av BNP. Reformutrymmet blir ca lägre än i basalternativet. Tabell 12.2 Nyckeltal, överhettningsscenario Procentuell utveckling om annat ej anges 2001 2002 2003 BNP 3,1 1,6 1,2 Sysselsättning, personer 1,1 0,1 0,5 Sysselsättningsgrad, nivå 77,5 77,0 76,1 Öppen arbetslöshet, nivå 3,8 4,2 4,8 Total arbetslöshet, nivå 6,9 7,3 7,9 Timlöner 5,0 4,5 3,5 KPI, dec dec 3,6 2,7 2,0 Reporänta, december 6,50 5,50 4,50 Överskott, procent av BNP 3,3 3,5 4,0 Överskottsmål, procent av BNP 3,3 3,0 2,4 Saldoutrymme, mdkr 0 12 39 Källor: , , riksbank och 12.3 Högtillväxtscenario I detta alternativ är ekonomins funktionssätt bättre än vad som antas i baskalkylen. Sysselsättningspotentialen bland arbetslösa och personer som står utanför arbetskraften är högre. BNP och sysselsättning kan öka mer utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar. Till följd av den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden sjunker volymerna i arbetsmarknadspolitiska program och . Den välfungerande ekonomin gör att penningpolitiken inte behöver stramas åt mer än i basscenariot trots att sysselsättning och BNP ökar mer. ligger BNP och sysselsättning på en högre nivå än i baskalkylen. Sysselsättningmålet ligger inom räckhåll. Den öppna arbetslösheten är något lägre och den totala arbetslösheten är betydligt lägre än i basscenariot. En högre tillväxt påverkar de offentliga finanserna positivt. Skatteinkomsterna ökar i takt med BNP, medan utgifterna för bl.a. arbetslöshetsersättningar minskar. Merparten av övriga offentliga utgifter, pensioner, barnbidrag etc. påverkas inte direkt av tillväxten. blir överskottet i förhållande till BNP högre än i basalternativet. Den högre tillväxten grundar sig på en mer positiv bedömning av ekonomins potentiella produktionsförmåga och skapar därför inga inflationstendenser. Överskottsmålen kan bibehållas på av BNP och det förbättrade offentliga sparandet kan successivt tas i anspråk för permanenta reformer. Reformutrymmet är större än i baskalkylen. Tabell 12.3 Nyckeltal, högtillväxtscenario Procentuell utveckling om annat ej anges 2001 2002 2003 BNP 3,4 2,6 2,4 Sysselsättning, personer 1,5 1,1 0,9 Sysselsättningsgrad, nivå 77,9 78,7 79,3 Öppen arbetslöshet, nivå 3,9 3,8 3,7 Total arbetslöshet, nivå 6,6 6,3 5,9 Timlöner 3,5 3,5 3,5 KPI, dec dec 2,3 2,0 2,0 Reporänta, december 4,75 4,50 4,50 Överskott, procent av BNP 3,6 4,2 5,7 Överskottsmål, procent av BNP 2,0 2,0 2,0 Saldoutrymme, mdkr 34 52 89 Källor: , , riksbank och De tio största exportmarknaderna är , , , , , , , , samt /. Dessa står sammantaget för två tredjedelar av svensk export. De program som inkluderas i beteckningen konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program är de som AMS redovisar som konjunkturprogram, exklusive personer inskrivna vid (), samt . I redovisningen av antalet sysselsatta i olika branscher har kyrkan inte överförts från offentliga myndigheter till näringslivet, eftersom det är oklart hur överföringen kommer att hanteras i . Mätt som antal arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna, dividerat med sysselsatta enligt . I samband med att statistikredovisningen avseende kommunala myndigheter flyttades över från och till , skedde vissa förändringar avseende redovisningsmetod och populationsstorlek. Det försvårar redovisningen av löneutvecklingen inom kommunala myndigheter och har föranlett förseningar i statistikproduktionen. Den siffra för kommunala myndigheter som redovisas i tabellen är en uppskattning av utfallet utifrån den statistik som finns tillgänglig och information från . I UND1X har räntekostnader för egnahemsägare och de direkta effekterna av ändrade indirekta skatter och subventioner exkluderats från KPI. deklarerade att utformningen av penningpolitiken baseras på bedömningen av UND1X . Osäkerheten om kapacitetsutnyttjandet i industrin är mycket stor på grund av förseningar i publiceringen av statistik, se kapitel 5. skiljs från staten. I nationalräkenskaperna har kyrkan tidigare förts till kommunsektorn. I fortsättningen kommer kyrkan att föras till hushållens ideella organisationer (se fördjupningsrutan i kapitel 1). I tabell 11.7 redovisas därför kommunsektorn exkl. kyrkan . I nationalräkenskaperna sker reglering av de kommunala skattemedlen året efter det aktuella inkomståret. En avstämning görs av preliminära kommunalskattemedel mot definitiva kommunalskattemedel. Kommuner och landsting blir då antingen återbetalningsskyldiga eller erhåller ytterligare skattemedel. Betalningarna sker i januari året därpå. 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1 1999/2000:100 BILAGA 1