prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Ökningen beror bl.a. på en utökning av antalet anställda i myndighetsdelen och därav följande kringkostnader som lokaler, ADB och kompetensutveckling, verkets utökade ansvar för sektorsuppgifter och ett fördjupat arbete med beställning och uppföljning av statlig väghållning. Slutsatser Regeringen anser att fortsättningsvis skall försöka begränsa sina kostnader för administration och förvaltning. Regeringen föreslår därför att överförs till anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. De överförda medlen kommer i stället att användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Anslaget för har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på index för . Anslagsöverföringen till anslag A2 : Väghållning och Statsbidrag avser utökade medel för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder som bl.a. finansieras med överföring av medel från administrationsanslag. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premie för avtalsförsäkring. Anslaget har tillförts . Regeringen beräknar därför anslaget till 1 för . Regeringen förutsätter att även kan fortsätta verksamheten på samma nivå som . Tabell 14.15 Beräkning av anslaget Anslag 1999 1 125 242 Pris- och löneomräkning 9 848 Överföring till anslaget A2 -135 000 Väghållning och statsbidrag Teknisk justering av anslaget 272 146 Summa 1 272 236 A2 Väghållning och statsbidrag Tabell 14.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 800 000 2000 Förslag 12 834 719 2001 Beräknat 13 512 655 1 2002 Beräknat 13 738 413 2 1 Motsvarar 13 prisnivå. 2 Motsvarar 13 prisnivå. 3I vårpropositionen redovisades även en indragning på på anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Indragningen gjordes från posten Till regeringens förfogande. - sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU, bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter), - myndighetsutövning (trafikregister, föreskrifter, m.m.), - statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet samt räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar, anläggningstillgångar och omsättningstillgångar), - de statsbidrag som administrerar (statsbidrag till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). får använda anslaget för kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar, samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget bekostar huvuddelen av verksamhet, dvs. sektorsuppgifter, myndighetsutövning, statlig väghållning och de statsbidrag som administrerar till andra huvudmän inom vägtransportsystemet (kommuner, trafikhuvudmän och enskilda). I regleringsbrev för finns 12 verksamhetsmål för sektorsuppgifter. Av dessa har helt uppfyllt följande fem verksamhetsmål - att andelen kollektivtrafikresor skall öka, - antalet överenskommelser om kollektivtrafik mellan och kommuner/landsting skall öka, - antalet överenskommelser om miljö mellan och kommuner/landsting skall öka, - den reella medelhastigheten skall successivt anpassas efter vägens säkerhet med början i miljöer där man når de största effekterna på antalet döda och svårt skadade, - antalet överenskommelser om trafiksäkerhet mellan och kommuner/landsting skall öka. har delvis uppfyllt följande sex verksamhetsmål - skall stödja länsstyrelserna i deras arbete att effektivisera handläggningen av yrkestrafik- och körkortsärenden. - skall bidra till att de totala utsläppen av koldioxid liksom utsläppen av kväveoxider, kolväten och cancerframkallande ämnen i tätorter minskar. - skall antalet dödade i vägtrafiken understiga 400 personer och antalet polisrapporterade svårt skadade skall understiga 3 700. - informations- och opinionsbildning inom trafiksäkerhetsområdet skall bedrivas på ett sakligt och oberoende sätt. - registerverksamhet skall tillhandahålla ett kundanpassat och aktuellt trafik- och körkortsregister med hög tillgänglighet till lägsta möjliga kostnad. Priset per registrerad enhet skall minska realt . har däremot inte uppfyllt verksamhetsmålet att bältesanvändningen i biltrafiken och hjälmanvändningen i cykeltrafiken skall öka. Sektorsuppgifterna har inte uppvisat önskvärt resultat inom trafiksäkerhetsområdet. Regeringen bedömer därför att medlen för s.k. reformarbete bör minskas . Den totala verksamhetsvolymen var . För myndighetsutövningen finns två verksamhetsmål i regleringsbrev för . Båda dessa är helt uppfyllda. - genomförande av länsplaner för regional transportinfrastruktur avseende såväl åtgärder på det statliga vägnätet om utbetalning av statsbidrag skall ske så att respektive åtgärd kan genomföras rationellt och effektivt. - Bidragsverksamheten till det enskilda vägnätet skall säkerställa att standard och tillgänglighet på det enskilda statsbidragsberättigade vägnätet upprätthålls. Den totala verksamhetsvolymen var ca inkl. statsbidrag. För statlig väghållning finns sex verksamhetsmål i regleringsbrev för . Av dessa har helt uppfyllt fem verksamhetsmål. - skall, med hänsyn till anvisade medel, genomföra investeringar och förbättringsåtgärder på det statliga vägnätet i enlighet med den nationella väghållningsplanen och länsplaner för regional transportinfrastruktur. - genomförande av länsplaner för regional transportinfrastruktur avseende såväl åtgärder på det statliga vägnätet om utbetalning av statsbidrag skall ske så att respektive åtgärd kan genomföras rationellt och effektivt. - Genomförandet av länsplaner för regional transportinfrastruktur skall ske på sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en fyraårsperiod (vid utgången av ). - har drivit ett lokalt samarbete kring en strategi om hur det lågtrafikerade vägnätet i glesbygden kan åtgärdas. Målet är att denna verksamhet skall utvecklas vidare. - Underhållet av de statliga vägnätet skall ske på ett sådant sätt att nuvarande standard upprätthålls samt att av det eftersläpande underhållet återtas . Regionala skillnader i ytstandard på belagd väg skall minska för vägar med samma trafikvolym. har vidare delvis uppfyllt ett verksamhetsmål. - Driften av det statliga vägnätet skall ske så att en god framkomlighet och en hög trafiksäkerhet tillgodoses. Den totala verksamhetsvolymen för statlig väghållning var . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. Tabell 14.17 Fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag på anslagsposter Tusental kronor Anslagspost Anvisat i RB 1999 Prognos utfall Sektorsuppgifter 785 000 767 976 Myndighetsuppgifter 495 000 517 174 Statlig väghållning Investeringar i nationell plan 2 662 000 2 369 138 Investeringar i regional plan 1 497 738 1 500 362 Investeringar i 400 000 400 000 Drift och underhåll 5 117 000 5 087 243 Bidrag Drift och byggande av enskilda vägar 100 000 100 082 Storstadsöverenskommelser 488 000 488 000 Kollektivtrafikanläggningar 146 000 167 352 Förbättring av miljö och trafiksäkerhet 104 000 140 783 Ökad tillgänglighet för kollektivtrafiken 100 000 261 890 Till regeringens förfogande 585 000 - Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. utför också uppdrag inom mark- och anläggningsområdet. Utgångspunkten är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med ESV om beräkningsgrunderna om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. - Försäljning av informationsuttag ur bilregistret - Administration av felparkeringsavgifter - Försäljning av personliga skyltar - Försäljning av informationsuttag ur nationell vägdatabas - Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten () - Försäljning av konsulttjänster () - Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet) - Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC) - Försäljning av Trafikdata (Trafikdata) Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2000 2002 Tabell 14.18 Intäkter som disponerar Miljoner kronor 2000 2001 2002 , Konsult och Färjerederiet Intäkter 1 082,2 1 189,2 1 303,2 Kostnader efter finansnetto 1 070,7 1 176,7 1 289,7 Resultat efter finansnetto 11,5 12,5 13,5 Kostnadstäckning i % 101 101 101 Summa VUC och Trafikdata Intäkter 8,0 8,0 8,0 Kostnader efter finansnetto 7,1 7,1 7,1 Resultat efter finansnetto 0,9 0,9 0,9 Kostnadstäckning i % 113 113 113 Övriga avgifter Intäkter 61,1 63,0 62,5 Kostnader 73,4 73,4 73,4 Resultat -12,3 -10,4 -10,9 Tabell 14.19 Intäkter som inte disponerar Miljoner kronor Verksamhet 2000 2001 2002 Offentligrättsliga avgifter (medel som inte disponerar) 504,6 Kostnader offentligrättsliga avgifter -498,7 -498,7 -497,7 Beräknat resultat 5,9 5,9 4,9 Investeringsplan verksamhetsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringsverksamheten omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länsstyrelserna i regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. beräknar att genomföra följande investeringar: Tabell 14.20 Investeringsplan Miljoner kronor Investering Anslag Lån Externa bidrag Förskotte- ring Statliga vägar investeringar 180 Anläggningstill- gångar brutto Den lånefinansierade verksamheten gällande statliga investeringar kommer huvudsakligen att ske genom upplåning via statens investeringsaktiebolag och för nyinvesteringar i vägar i och . Upplåningen avser huvudsakligen investeringar i tidigarelagda väginvesteringar enligt särskilda bemyndiganden. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bedömer inte att behöver några särskilda bemyndiganden för ekonomiska förpliktelser. Investeringsverksamheten är reglerad genom inriktningsbeslut samt särskilt fastställda och lagakraftvunna investeringsplaner. Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. Drift- och underhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli reglerad i långsiktiga entreprenörsavtal. Slutsatser anslag för är något lägre än den nivå som krävs för att kunna genomföra den av regering och riksdag beslutade nationella väghållningsplanen samt de av länsstyrelserna och i förekommande fall självstyrelseorgan fastställda länsplanerna. Det är viktigt att planerna fullföljs, inte minst med tanke på att infrastrukturinvesteringars betydelse för tillväxt understryks i de utkast till tillväxtavtal som lämnats till regeringen . Infrastrukturinvesteringar ligger egentligen utanför det som skulle behandlas i tillväxtavtalen eftersom de kräver långa förberedelsetider och därför behöver blicka längre framåt än tillväxtavtalsperioden 2002. Trots detta har 18 av 21 län valt att betona vikten av infrastrukturutveckling för regional tillväxt i avtalsutkasten. Det är därför regeringens uppfattning att de fastställda planerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. skall på regeringens uppdrag ta fram underlag till stöd för utarbetandet av program och planer, som anger hur kollektivtrafik samt gång- och cykeltrafik kan stärkas och biltrafiken begränsas i landets större städer. Verket skall också ta fram förslag till rekommendationer för en samordnad stads- och trafikplanering, som kan bidra till att uppfylla målen i de transport- och miljöpolitiska propositionerna. presenterade regeringen ett handlingsprogram med 11 punkter för ökad trafiksäkerhet. Programmet bygger på samverkan mellan flera samhällsområden, där den viktigaste punkten är trafiksäkerhetssatsning på de farligaste vägarna. Avsikten var att driva nollvisionsarbetet framåt genom att fokusera på angelägna insatsområden. - En satsning på de farligaste vägarna med uppdrag till att hitta kostnadseffektiva åtgärder som gör vägarna säkrare med hjälp av exempelvis mittbarriärer och rensning av vägens sidoområde. - Säkrare trafik i kommunerna genom att demonstrationsprojekt av strategisk betydelse genomförs. - Trafikantens ansvar betonas med förslag om åtgärder för att få trafikanten att följa gällande trafikregler, automatisk övervakning kan vara ett sätt att uppnå detta. - Ökad användning av cykelhjälm är angeläget för att minska antalet döda och allvarligt skadade inom cykeltrafiken. - Kvalitetssäkring av transporter syftar till att de som utför transporter har ett kvalitetssäkringsprogram som innebär att de utför transporterna på ett trafiksäkert sätt. - Krav på vinterdäck införs . - Svensk teknik utnyttjas bättre i syfte att stimulera och påskynda införande av ny teknik som hjälper föraren till trafiksäkrare beteende, exempel är bältespåminnare och hastighetsanpassningssystem. - Ansvaret för dem som utformar vägtrafiksystemet skall utredas tillsammans med införandet av en fristående vägtrafikinspektion. - Samhällets hantering av trafikbrott och syn på trafikbrottsregler utifrån nollvisionen skall utredas. - Frivilligorganisationers roll med deras användning av statliga medel och resultat i trafiksäkerhetsarbetet kommer att granskas. - Alternativa finansieringsformer för nya vägar kommer att utredas. Regeringen anser att det är angeläget att 11- punktersprogrammet genomförs för att öka trafiksäkerheten. En ändring av regleringsbrevet genomfördes som innebär att fysiska trafiksäkerhetsåtgärder inom ramen för , i den nationella väghållningsplanen, skall planeras fram . Utöver denna ram skall särskilda trafiksäkerhetsåtgärder genomföras på hela det statliga vägnätet intill ett belopp av 2003. De åtgärder som genomförs skall vara de mest kostnadseffektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. Åtgärderna bör koncentreras till de avsnitt på det statliga vägnätet där flest dödas och skadas svårt. Medelsökningen för ett sådant förstärkt trafiksäkerhetsarbete finansieras genom minskat anslag för , men även genom en minskad anslagspost för Sektorsuppgifter (se nedan) inom anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Den uppgår till och ges en egen anslagspost inom anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Det är regeringens uppfattning att de medel som kan tillföras anslaget Väghållning och statsbidrag , inom ramen för den totala anslagsnivå som beslutats i Vårpropositionen för utgiftsområde 22, i första hand måste gå till att upprätthålla en hög transportkvalitet och säkerhet på det befintliga statliga vägnätet. Därför bör i första hand medel till drift och underhåll av statens vägar prioriteras liksom åtgärder för ökad trafiksäkerhet. Regeringen bedömer att medel för att vidmakthålla standarden på vägnätet och dessutom återta av eftersläpat underhåll kan avsättas 2002. Regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör öka jämfört med nivån för , till en nivå på . Det är vidare regeringens uppfattning att medel till verkets myndighetsutövning måste tillhandahållas i erforderlig omfattning, inom ramen för den totala anslagsnivå som beslutats i Vårpropositionen för utgiftsområde 22. Allmänheten erlägger avgifter för olika tjänster som tillhandahåller, men dessa inbetalas till inkomsttitel på statsbudgeten. måste därför erhålla tillräckliga anslagsmedel för att kunna tillhandahålla dessa tjänster. Regeringens bedömning är att anslagsposten för myndighetsutövning behöver uppgå till . I regeringens bedömning av medel för myndighetsutövning har även beaktats en överföring av hela trafikregisterverksamheten i till myndighetsutövning. Denna verksamhet har tidigare delvis finansierats med medel för sektorsuppgifter. Detta har även bidragit till att medelstilldelningen för sektorsuppgifter minskat. När det gäller investeringar och förbättringsåtgärder i statens vägnät är det regeringens uppfattning att medel måste ställas till förfogande för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder i början av planperioden 2007, inom ramen för den totala anslagsnivå som beslutats i Vårpropositionen för utgiftsområde 22. Det innebär att andra investeringsobjekt inom den nationella väghållningsplanen kommer att behöva senareläggas i förhållande till planen. Regeringen bedömer att anslagsposten investeringar i nationella vägar bör uppgå till för fullföljande av pågående vägutbyggnadsprojekt och för påbörjande av ytterligare fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. har beslutat om statsbidrag till handikappåtgärder i kollektivtrafiksystemet. Som ett led i genomförandet av detta program görs en särskilt omfattande satsning . Finansieringen av dessa åtgärder sker delvis genom neddragning av medel för den övriga verksamheten i länsplanerna . När det gäller väginvesteringar i regionala planer bedömer regeringen att anslagsposten bör uppgå till för jämfört med . Den nya anslagsposten Bidrag i regionala planer omfattar Kollektivtrafikanläggningar, Förbättring av miljö och säkerhet samt Ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer behovet av medel till . Sektorsuppgifterna har inte uppvisat önskvärt resultat inom trafiksäkerhetsområdet. Regeringen bedömer därför att medlen för s.k. reformarbete bör minskas . Regeringen bedömer behovet av medel för sektorsuppgifter totalt till , vilket innebär en minskning jämfört med med . Det är dock angeläget att de åtgärder inom 11-punkts programmet som finansieras via anslagsposten Sektorsuppgifter, fullföljs. Regeringens ambition är att skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Efter samråd med fordonsindustrin föreslår regeringen nu en satsning på ett samverkansprogram kring utvecklingen av mera miljövänliga bilar, som skall bidra till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöring och skapa stabila förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig fordonsindustri. Programmet beräknas löpa och ramen för de statliga insatserna föreslås uppgå till . Insatserna föreslås bl.a. finansieras med sammanlagt från anslag . Detta samverkansprogram finns beskrivet i sin helhet under utgiftsområde 21. Det särskilda statsbidraget till storstädernas trafiksystem beräknas uppgå till och avser statsbidrag till utbyggnaden av kollektivtrafiksystemet i enlighet med de s.k. storstadsöverenskommelserna. Regeringen redovisade i propositionen om finansiering av vissa trafikantanläggningar i (prop. 1997/98:123) att en del av finansieringen av skulle bestå i att skulle bidra med och att staten skulle bidra med lika mycket i form av en anslagsökning inom utgiftsområde 22. Regeringen beräknar att statens insats skall ske med och resterande medel . finns avsatta för ränta och amortering på lån. Se vidare anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Byggande och drift av enskilda vägar höjs åter upp till den tidigare anslagsnivån på efter att varit reducerad till av anslagstekniska skäl. Anslaget A2 för har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på index för . Besparingen avser den besparing som regeringen beslutat om med anledning av det totala utgiftstaket . Anslagsöverföringen från anslag avser utökade medel för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder som bl.a. finansieras med överföring av medel från administrationsanslag. Tabell 14.21 Beräkning av anslaget Anslag 1999 12 479 7381 Pris- och löneomräkning -196 215 Besparing -500 000 Överföring till anslaget 135 000 Från anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet 1 800 Ändrad resurstilldelning 914 396 Summa 12 834 719 1I vårpropositionen redovisades även en indragning på på anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Indragningen gjordes från posten Till regeringens förfogande. Utgångspunkten för hur medlen under anslaget Väghållning och statsbidrag för skall användas är främst beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) och beslut om det trafiksäkra samhället (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Av de ovan anförda prioriteringarna följer i nedanstående tabell regeringens bedömning av hur anslaget Väghållning och statsbidrag skall fördelas på olika anslagsposter. Fördelningen mellan statsbidrag och medel för förbättringar av statliga vägar följer av de länsplaner som länsstyrelserna/regeringen fastställt. Det åvilar dock att i genomförandet av planerna verka för att detta sker så effektivt och produktionstekniskt rationellt som möjligt, vilket temporärt kan innebära vissa avvikelser från länsplanernas fördelning mellan olika ändamål. skall dock samtliga planer ha kommit lika långt i sitt genomförande. I nedanstående tabell framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter för åren 2000 2002. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 14.22 Anslaget A2 Väghållning och statsbidrag Miljoner kronor Väghållning och statsbidrag Planer/År Utfall 19984 Regleringsbrev 19991,3 Förslag 20002 Sektorsuppgifter utom plan 450 450 450 Sektorsuppgifter inom plan 850 356 335 25 Nationell investeringsplan 3 050 3 289 2 662 2 281 400 400 Regional investeringsplan 2 160 1 910 1 498 1 143 Investeringar i fysiska TS-åtgärder 140 400 Drift och underhåll 5 600 5 164 5 117 5 551 Myndighetsutövning 408 495 607 Enskilda vägar 566 100 566 Storstadsöverenskommelsen 200 200 488 660 Bidrag i regionala planer inkl. handikappåtgärder 400 299 350 752 Därav i planer 12 260 11 218 10 450 10 412 Summa A2-anslaget 12 642 12 035 12 835 1Anslagstilldelningen är inkl. tilläggsbudget på från anslaget A1. 2Anslagstilldelningen är inkl. överföring av från anslaget A1. 3För anslaget A2 finns för ett begränsningsbelopp för utgifter på . 4Utfallet inkluderar utfall från anslag A4 med . Den del av produkter och tjänster som inte omfattas av planerna eller beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter är Sektorsuppgifter utöver den särskilda planen för miljö och trafiksäkerhet, Myndighetsutövning, samt bidrag till byggande och drift av enskilda vägar. Föreslagen anslagsnivå innebär att inte kommer att kunna genomföra verksamheten i den takt som anges i planen . Det är främst investeringsobjekt i de långsiktiga planerna som kommer att försenas. Det är dock, som tidigare nämnts, regeringens avsikt att de fastställda planerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. har regeringen fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 2007 medan länsstyrelserna har fastställt länsplaner för regional trafikinfrastruktur för perioden 2007. De delar av planerna som har ett genomförandeansvar för är dels åtgärder på det statliga vägnätet, dels de statsbidrag till regionala trafikinvesteringar som ingår i länsplanerna. 2007 omfattar planerna följande insatser. Tabell 14.23 Planeringsramar Miljarder kronor Planeringsramar 10-årsram Investeringar i nationella stamvägar inkl. fysiska TS- åtgärder 30,5 Drift/underhåll av statliga vägar 56,0 Miljö- och TS-reformer 8,5 Investeringar/Förbättring regionala vägar inkl. fysiska TS-åtgärder 21,6 Statsbidrag regionala trafikanläggningar 4,0