prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Männen tar med andra ord ut ett stort antal av de dagar de nyttjar tidigt i barnets liv. Tillfällig föräldrapenning utbetalades för totalt 5 och 5 . Antalet ersatta dagar beräknas till cirka 5 046 000. Uttaget av tillfällig föräldrapen- ning har sjunkit . Detta kan förklaras av de låga födelsetalen, den sänkta kompensationsnivån, begränsningarna i möjlig- heten att byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning och slopade kontaktdagar. Även den ökade arbetslösheten kan ha påverkat ut- vecklingen. Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens an- del . För barn födda tog av de nyblivna papporna i ge- nomsnitt ut av de med tillfäl- lig föräldrapenning som enbart utges till pappan i samband med barnets födelse. ersattes med havandeskapspenning. beräknas antalet dagar med havande- skapspenning till cirka 761 000. Nyttjandet av havandeskapspenning har minskat , vilket kan förklaras av de sjunkande födelsetalen. I regleringsbrevet till () för finns som verksamhetsmål angivet att socialförsäkringens administration skall bidra till att fler män tar ut fler föräldrapen- ningdagar. Av RFV:s årsredovisning för framgår att detta mål har uppnåtts. Fler män har tagit ut fler föräldrapenningdagar jämfört med . Ökningen kan bero på flera faktorer. Föräld- rapenningens ersättningsnivå höjdes från till av den förmånsgrundande inkomsten , vilket kan ha medfört att män har valt att skjuta upp sitt uttag . infördes den s.k. pappa- och mammamånaden, vilken innebär att för vardera förälder av föräldrapenningen inte kan överlåtas till den andra föräldern. Den s.k. pappamånaden har påverkat männens uttags- mönster. För barn födda fr.o.m. kan noteras en tydlig ökning av antalet pappor som tagit ut föräldrapenning. RFV menar även att det i flera fall går att på- visa att försäkringskassornas satsningar på pap- paområdet har givit ett bra resultat. De insatser som RFV och försäkringskassorna har genom- fört är av varierande omfattning. Nämnas kan personlig rådgivning, informationsträffar i sam- arbete med mödravårdscentraler, information genom det s.k. pappapaketet, direktinformation till nyblivna fäder, reklaminslag i teve, videoin- spelningar som visats hos försäkringskassorna. Några försäkringskassor har deltagit i samver- kansprojekt med t.ex. landsting och kommuner. Slutsatser Föräldraförsäkringen uppfyller såväl målet att bidra till att utjämna de ekonomiska levnadsvill- koren mellan familjer med respektive utan barn som målet att stödja båda föräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskap med arbete. Genom föräldraförsäkringen ges båda föräldrarna en reell möjlighet att kombinera förvärvsarbete med fa- milj. I princip alla föräldrapenningdagarna nyttjas av föräldrarna, mycket få dagar fryser inne. Be- träffande kvinnors förvärvsfrekvens kan noteras att var det färre arbetslösa kvinnor med barn jämfört med . Föräldrapenning som utbetalas i samband med barns födelse utgör av kost- naderna inom föräldraförsäkringen. Därmed har förändringar av regler och kompensationsnivåer för föräldrapenning samt utvecklingen av födel- setalet en avgörande effekt på den sammanlagda utgiften för hela försäkringen. Regeringen avser att återkomma till med förslag om ändring av reglerna avseende möjligheterna att överlåta tillfällig föräldrapen- ning. bereds inom ett förslag om nya beräkningsregler, Beräknings- underlag för dagersättningar sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I detta sam- manhang kommer inkomna remissyttranden att beaktas. belastas anslaget för föräld- raförsäkring inklusive havandeskapspenning med statliga ålderspensionsavgifter om . Den statliga ålderspensionsavgiften var . Avgiften höjs år . För ytterligare information kring den statliga ålderspensionsavgiften hänvisas till kapitel 8, avsnitt 5, volym 1. Effekterna av dessa föränd- ringar har beaktats avseende resursbehovet under enligt förslaget nedan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 16 anvisas under anslaget A2 Föräldraförsäkring för . beräknas anslaget till 17 respektive 18 . Regeringens förslag: Vid flerbarnsfödsel utges för varje barn utöver det andra barnet föräldrapen- ning motsvarande förälderns sjukpenning för samtliga tillkommande ersättningsdagar. Skälen för regeringens förslag: Regeringen fö- reslår att förmånsnivån avseende föräldrapenning vid flerbarnsfödsel för varje barn utöver det andra för de tillkommande 180 föräldrapen- ningdagarna ersätts med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning. Förslaget har beretts i samråd med () och (). Föräldrapenning ges till föräldrarna under sammanlagt och kan betalas ut längst till dess barnet fyller eller har avslutat sitt första skolår. Vid flerbarnsbörd utges föräldra- penning för varje barn utöver det första. Av dessa ersätts med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning och med belopp enligt ga- rantinivån, per dag. Föräldrar ges på detta sätt möjlighet att gemen- samt och vårda barnen och hjälpas åt med det tillkommande arbete som en fler- barnsfödsel innebär. Detta ger sammantaget möjligheter till stor flexibilitet. Det finns anled- ning att ytterligare stärka stödet vid flerbarns- födsel. Genom att höja ersättningsnivån vid fler- barnsfödsel för varje barn utöver det andra för de som ersätts enligt garantinivå till att motsvara förälderns sjukpenning stärks stö- det till föräldrarna. Detta bör i sin tur möjliggöra för föräldrar att i större utsträckning kunna hjäl- pas åt med det extra arbete som en flerbarnsföd- sel innebär. Utgiftsökningen för denna regeländring upp- skattas till , vilken finansieras inom utgiftsområdet. Förslaget att ändra ersättningsnivån vid fler- barnsfödsel för barn utöver det andra föranleder ändringar i 4 kap. 6 § AFL. A3 Underhållsstöd Tabell 3.8 Anslagsutvecklingen A3 Underhållsstöd Tusental kronor 2 955 000 2000 Förslag 2 737 500 2001 Beräknat 2 690 000 2002 Beräknat 2 665 000 Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Mål för underhållsstödet är att systemet skall bidra till att föräldrar skall ta sitt ekonomiska an- svar gentemot de barn som de inte sammanlever med, som samhället garanterar dessa barn en rimlig ekonomisk standard. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende dels av omvärldsfaktorer som staten har små möjligheter att påverka, dels av regel- systemet. Till den första kategorin hör de åter- betalningsskyldigas inkomstutveckling, den åter- betalningsskyldiges totala antal barn, födelsetalen och antalet separationer. Styrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Regeringens överväganden Resultatinformation lämnades underhållsstöd till 352 172 barn. Av dessa hade 12 248 utfyllnadsbidrag vid växelvis boende och 29 393 hade endast utfyll- nadsbidrag, eftersom den bidragsskyldige beta- lade återbetalningsbeloppet direkt till boföräl- dern. Nedanstående sammanställning visar ut- vecklingen av antalet barn med olika typer av underhållsstöd . Utfyll- nadsbidrag vid växelvis boende utbetalades inte i det tidigare bidragsförskottssystemet. Antalet barn med utfyllnadsbidrag vid växelvis boende har ökat kraftigt sedan det nya systemet trädde i kraft. Antalet barn med underhållsstöd, där den bidragsskyldige betalar sin andel direkt till boföräldern och antalet barn som får fullt underhållsstöd, är relativt . Tabell 3.9 Antal barn med olika typer av underhållsstöd Fullt underhållsstöd 305 115 310 581 Utfyllnadsbidrag vid växelvis boende 12 248 Utfyllnadsbidrag vid direktbetalning 29 393 Totalt 331 fanns det totalt 237 606 bidragsskyl- diga föräldrar i underhållsstödssystemet. Av dessa var 33 395 () kvinnor och 204 211 () män. Av de bidragsskyldiga hade 31 959 endast en skuld, dvs. inget löpande ärende. Av samtliga bidragsskyldiga var 16 929 utlandsären- den som styrs av delvis andra regler. fanns det 172 147 bi- dragsskyldiga med ett fastställt återbetalnings- belopp på per barn. För cirka 100 170 () avsåg återbetalnings- skyldigheten ett barn och cirka 51 300 () återbetalade underhållsstöd för två barn. var alltså återbetalningsskyldiga för ett eller två barn. Av de 172 147 bidragsskyldiga som hade ett fastställt återbetalningsbelopp var 23 747 kvinnor (). Antalet bidragsskyldiga män var 148 400 (). Utgifterna för utbetalda underhållsstöd upp- gick till . De återbetalningsskyldiga föräldrarna debiterades återbetalningsbelopp på vilket motsvarar av det utbetalade beloppet. , 1 600 miljoner kro- nor, av det debiterade beloppet återbetalades. Det inbetalade beloppet uppgick till av utbetalat belopp. En jämförelse kan göras med förhållandena , som bi- dragsförskottssystemet var i kraft, då återbetal- ningsandelen var . De nya reglerna för underhållsstöd började gälla . I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt Riksförsäkringver- ket (RFV) att utvärdera de nya reglerna om un- derhållsstöd. RFV har vid sin redovisning av uppdraget lämnat förslag till vissa regeländringar. RFV pekade också på vissa problem. Det s.k. grundavdraget i underhållsstödssystemet är mycket lägre än såväl socialbidragsnorm som normalbeloppet vid beräkning av förbehållsbe- lopp vid löneutmätning. RFV ansåg att det vore önskvärt att grundavdraget justerades upp så att bidragsskyldiga med små inkomster skulle kunna befrias från återbetalningsskyldighet utan att be- höva ansöka om anstånd med en ökad skuld- börda som följd. RFV ansåg också att reglerna om fördelning av utfyllnadsbidrag vid växelvis boende i många fall skapar konflikter mellan föräldrarna. har efter regeringens proposition Beräkning av underhållsskyldighet för under- hållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. (prop. 1998/99:78, bet. 1998/1999:SfU9, rskr.1998/1999:235) beslutat att grundavdraget skall höjas från nuvarande till , som de pro- centsatser som bestämmer återbetalningsskyl- digheten höjs. Vidare beslutades att hänsyn skall tas till realisationsförluster och avdrag enligt la- gen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad vid beräkningen av det inkomstunderlag som används för bestämmande av återbetal- ningsskyldighet. Förslagen, som skall tillämpas i fråga om återbetalningsskyldighet för tid efter , uppskattas leda till en bespa- ring på samt en förbättrad fördelningspolitisk profil. Samtliga återbetalningsskyldiga som finns i systemet kommer att omfattas av de nya reglerna. får oförändrad eller minskad åter- betalningsskyldighet. vårproposition angav regeringen att den avsåg att föreslå ändrade regler för under- hållsstöd vid växelvis boende. En departe- mentspromemoria Underhållsstöd vid växelvis boende (Ds 1999:30) med förslag till nya regler för fördelning av utfyllnadsbidrag mellan föräld- rarna har därefter utarbetats inom Socialdepar- tementet. Även ett förslag om att helt slopa bi- draget har lagts fram i promemorian. Prome- har remissbehandlats och bereds för när- varande inom . Regeringen avser att lägga fram ett förslag till om ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende . Förslaget beräknas kunna träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . Förslaget kommer att innebära en besparing på anslaget A3 Underhållsstöd med och med därefter. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 2 anvisas för an- slaget A3 Underhållsstöd för . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.10 Anslagsutvecklingen A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tusental kronor 25 200 2000 Förslag 24 000 2001 Beräknat 24 000 2002 Beräknat 24 000 Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Syf- tet med bidraget är att underlätta för människor med begränsade ekonomiska resurser att adop- tera barn från utlandet. Bidraget administreras av Riksförsäkrings- verket (RFV) och de allmänna försäkringskas- sorna. för internationella adop- tionsfrågor () beräknar att cirka 950 adop- tivbarn skall komma till . Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Antalet barn som adopteras till har år- ligen legat på ungefär 800 1000 barn , med en svagt nedåtgående tendens. görs bedömningen att cirka 1000 adoptiv- barn skall komma till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas för under anslaget A 4. Bidrag till internationella adoptioner. beräknas anslaget till vardera . A5 Barnpensioner Tabell 3.11 Anslagsutvecklingen A5 Barnpensioner Tusental kronor 954 000 2000 Förslag 985 000 2001 Beräknat 1 015 000 2002 Beräknat 1 056 000 Från anslaget bekostas barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension. Från och med redovisas barnpension i form av allmän tilläggspension under anslag A5. Målet för barnpensioner är att garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig eko- nomisk standard. Barnpension ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil och styrs främst av utvecklingen av medelpoängen inom ATP, prisbasbeloppsutvecklingen och utvecklingen av antalet barn med barnpension. Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 3.12 Anslagets komponenter Tusental kronor Barnpension i form av: folkpension allmän till- läggspension 2000 Förslag 300 000 685 000 2001 Beräknat 306 000 709 000 2002 Beräknat 315 000 741 000 beräknas ungefär 30 500 barnpen- sioner i form av folkpension och 29 900 barn- pensioner i form av allmän tilläggspension beta- las ut. Antalet barnpensioner har tidigare sjunkit under ett flertal år. avstan- nade denna minskning. Fram an- tas antalet utbetalda barnpensioner öka med till ungefär 31 100 respektive 30 400 barnpensioner . () beräknar me- delsbehovet för anslaget barnpensioner under till . Slutsatser Barnpensioner fyller väl målet att garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig eko- nomisk standard. Regeringen delar RFV:s bedömning av me- delsbehovet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget A5 Barnpensioner för . beräknas an- slaget till 1 015 000 000 respektive 1 . A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.13 Anslagsutvecklingen A6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn Tusental kronor 1 848 600 2000 Förslag 2 008 000 2001 Beräknat 2 137 400 2002 Beräknat 2 204 500 Målet för vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn , som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedöm- ning av rätt till vårdbidrag beaktas även mer- kostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som vistas på institu- tion eller enskilt hem genom samhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vård- bidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Helt vårdbidrag uppgår till . Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar minst 18 pro- cent av basbeloppet kan betalas ut utöver det an- nars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsva- rar merkostnader är skattefri och ej pensions- grundande. kan vårdbidrag beviljas i de fall det enbart är fråga om merkost- nader. Denna regeländring medför att bidrags- nivån bättre anpassas till stödbehovet och där- med till de faktiska kostnaderna. Vårdbidrag kan även från denna tidpunkt i vissa fall ges vid längre sjukhusvistelse. Anslaget för vårdbidrag, utom den del som av- ser merkostnadsersättning, belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Den statliga ålderspensionsavgiften var . Avgiften höjs år . För ytterligare information kring den statliga ålderspensionsavgiften hänvisas till kapitel 8, avsnitt 5, volym 1. Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift motsvarande , och . Cirka 6, av vårdbidragskostnaden utgörs av merkostnads- ersättning. Tabell 3.14 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Vårdbidrag Ålderspensions- grundande för- mån Statlig ålders- pensionsavgift 2000 1 836 1 720 172 2001 1 949 1 884 189 2002 2 010 1 943 195 Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för vårdbidrag uppgick till , varav 104 miljo- ner kronor bestod av merkostnadsersättningar. Antalet vårdbidrag var 26 400. () har i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redo- visar 1998:1) redovisat en handlingsplan för . RFV skall redovisa könsuppdelad statistik och analyser ur både kvinnors och mäns perspek- tiv i sina publikationer. RFV prioriterar att göra fördjupade studier med detta perspektiv inom handikappområdet. Sådana fördjupade studier har utförts enligt ett uppdrag i regleringsbrevet för , att analysera och bedöma orsakerna till att antalet ersättningar och bidrag har ökat i förmånerna handikappersättning och vårdbidrag. RFV har i rapporten av handi- kappersättning och vårdbidrag redovisat analys och bedömning av orsakerna till att antalet handikappersättningar och vårdbidrag för funktionshindrade barn successivt ökat, trots införandet av statlig assistansersättning. När båda föräldrarna förvärvsarbetar behöver de hjälp med omvårdnaden av sina barn. Detta gäller även föräldrar med funktionshindrade barn, vilket medför ett större nyttjande och kombination av olika rättigheter som assistansersättning och vårdbidrag. skedde en kraftig ökning av antalet barn för vilka vårdbidrag beviljades. En del av ökningen förklaras av befolkningsökningen , men den största ökningen av vårdbidrag härrör från att fler blivit berättigade till vård- bidrag genom det ökade antalet pojkar med psykiska störningar, särskilt diagnoserna autism och DAMP. RFV har inte funnit något som tyder på att vårdbidrag nyttjas på ett icke avsett sätt. RFV an- ser att uppmärksamhet kring genomförda re- former givit fler möjlighet att kunna ta tillvara sin rätt till ersättning. De totala administrationskostnaderna för vårdbidragen har ökat till . RFV anger som orsak att fler ärenden har behandlats med större utredningsinsatser samt att kvalitetssäkringsarbete utförts. Ett vård- bidragsärende kostar i genomsnitt per utbetalning. Handläggningstiden för 75 pro- cent av vårdbidragsärendena var knappt sex må- nader . Slutsatser Vårdbidrag för funktionshindrade barn fyller väl målet att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. tenderar antalet vårdbidrag att öka. Ökningen kan troligen förklaras med att re- gelverket utvecklats, att kännedomen om förmå- nen hos föräldrarna har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k. avinstitutionalise- ringen och det ökade antalet barn med diagnosen DAMP. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Beräkningen har grundats på utbetalning av i ge- nomsnitt cirka 17 000 hela vårdbidrag . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag samt statlig ålderspensionsavgift. Regeringen föreslår därmed att 2 anvisas anslaget A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn för . beräknas anslaget till 2 137 400 000 respektive 2 . A7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.15 Anslagsutvecklingen A7 Pensionsrätt för barnår Tusental kronor 3 108 000 2000 Förslag 3 240 000 2001 Beräknat 3 469 000 2002 Beräknat 3 272 000 Anslaget är nytt och har tillkommit med anled- ning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Det nya pensionssystemet är ett livsinkomst- baserat ålderspensionssystem. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för från- varo från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta av- står helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Även om föräldrapenningförmånen är pensionsgrun- dande inkomst i det reformerade pensionssyste- met, kommer i ett livsinkomstbaserat ålderspen- sionssystem varje inkomstbortfall att påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrar med små barn skall därför ges pen- sionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande be- lopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår tillgo- doräknas med automatik och kräver inte någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan dock själva välja vem av dem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. För de fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder med det lägsta pensionsunderlaget att tillgodoräknas det pensions- grundande beloppet. En person med flera barn skall inte kunna tillgodoräkna sig pensionsrätt för barnår dubbelt eller flerfaldigt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i "rätt" ålder kan endast en av föräldrarna tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. För den förälder som tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas . Sådan fiktiv in- komst kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. - Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnet födelse, - utfyllnad till av den genom- snittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , - ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrun- dande inkomst. Endast inkomster upp till intjä- nandetaket beaktas vid jämförelserna. En statlig ålderspensionsavgift om 18,5 pro- cent skall beräknas på det pensionsgrundande beloppet. Det är denna avgift som skall belasta anslaget. Regeringens överväganden Slutsatser För pensionsgrundande belopp skall, i likhet med pensionsgrundande inkomster, en statlig ålderspensionsavgift om betalas. Denna utgör den enskildes pensionsrätt. Ål- derspensionsavgiften betalas inte av den enskilde utan av staten och kallas för statlig ålderspen- sionsavgift. Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek och pensionsrätten för barnår varierar med för- ändringar i bland annat arbetsmarknad, utveck- ling av födelsetalen och basbeloppet. Avgiftsunderlaget, på vilket en statlig ålders- pensionsavgift ska betalas, beräknas för till . beräknas avgiftsunderlaget till 16 485 respektive . Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget A7 Pensionsrätt 2000. beräknas medelsbehovet till 3 469 000 000 respektive 3 . Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 7 1.1 Omfattning 7 1.2 Utgiftsutveckling 7 1.1 Utgiftsutvecklingen för förmåner vid sidan av statsbudgeten 7 1.2 Utgiftsutvecklingen för ålderspension som belastar AP-fonden 8 1.3 AP-fondens utgifter för ålderspension samt medelbelopp. Med fördelning efter kön. 1.1 Medelersättningen från ATP för ålderspensionärer 7 16 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten