prop · GN03102 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamheterna skall ut- formas i samarbete med föräldrarna och vara organiserade så att föräldrar kan förena föräldraskap med förvärvsarbete. Förskoleverksamheten omfattar förskola, familjedaghem och öppen förskola och vänder sig till barn i åldern 1 . Skolbarnsomsorgen omfattar fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet och vänder sig till barn i åldern 6 . För sexåringar finns, , förskoleklassen som en frivillig del av skolan. Kommunerna är skyldiga att utan oskäligt dröjsmål tillhandahålla för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldern i den om- fattning som behövs, med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Det skall finnas personal med sådan ut- bildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barngruppen skall ha en lämplig sammansättning och storlek och lokalerna skall vara ändamålsenliga. Verksamheterna skall utgå från varje barns behov och ha ett särskilt ansvar för barn i behov av särskilt stöd. Sedan tog över ansvaret för förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen har förskolans pedagogiska roll förstärkts och tydliggjorts. Förskolan ses som grundstenen i utbild- ningssystemet och avsikten är att förskolan och skolan ska integreras som en del i ett livslångt lärande. Förskolan skall i första hand vara till för barnets egen omsorg, utveckling och lärande. fick förskolan sin första läroplan (Lpfö 98). I läroplanen formuleras förskolans värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. Förskolans läroplan har samma formella status och samma struktur som övriga läroplaner och förstärker därigenom sambanden med de skolformer som barnen fortsätter till efter avslutad förskola. För övriga verksamheter inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen: fritidshem, familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet, har utfärdat Allmänna råd. Måluppfyllelse och kvalitet Utöver att vara en god pedagogisk miljö för barns utveckling och lärande har barnomsorgen även stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi och för jämställdheten mellan kvinnor och män. Den har också en social betydelse genom att den bidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olika befolkningsgrupper och skapar mötesplatser för barn- familjer med olika etnisk, kulturell och social tillhörighet. har fått regeringens uppdrag att belysa kvaliteten i verk- samheten, med särskild uppmärksamhet på de yngsta barnen i förskolan, barn i behov av särskilt stöd och arbetet i mångkulturella grupper. har kvaliteten i fritidshemmens verksamhet utvärderats. Villkoren för fritidshemmen har förändrats kraftigt . a. har gruppstorlekarna ökat från i genomsnitt 18 till 26 barn per grupp. I studie ingår intervjuer med barn, föräldrar och personal i såväl integrerade som fristående verksamheter i 20 kommuner. Ut- värderingen lyfter fram tre faktorer som hinder för måluppfyllelse stora barngrupper, otydlighet kring verksamhetsintegrering med förskola och skola samt dåligt anpassade lokaler. bedömning är att ett ut- vecklingsarbete bör fokusera fritidshemsverksamhetens legitimitet, ledar- skap och arbetsformer för samverkan. Verksamheterna behöver även, en- ligt , tillförsäkras mer resurser, så att barngrupperna kan minskas. I en omfattande OECD-studie av tio länder i samt och har den svenska förskoleverksamheten beskrivits som flexibel, variationsrik och med stor respekt för barnet (and Care Policy in , Country report 1999). God tillgång, stabil finansiering och pedagogisk mångfald är andra positiva omdömen. Det omsorgsfulla förhållningssättet mot barn i behov av särskilt stöd och barn med invandrarbakgrund uppmärksammas särskilt. Som svagheter anger att avgifterna skiljer sig för mycket åt mellan kommunerna och att de, i vissa kommuner, var alltför höga, att kvaliteten efter 1990-talets nedskärningar inte följts upp samt att vissa grupper av barn inte fick del av förskolan, t.ex. barn till arbetslösa föräldrar. Behovstäckning har ökningen av antalet barn som är inskrivna i förskoleverksamheten avstannat. minskade antalet inskrivna barn. Detta är dels en följd av att sexåringarna numera till största delen återfinns i förskoleklassen och skolbarnsomsorgen, dels en effekt av de senaste årens vikande födelsetal. Andelen inskrivna barn av totalt antal barn fortsatte dock att öka . Inom skolbarnsomsorgen ökade antalet inskrivna barn även . Av sexåringarna var inskrivna i någon form av barnomsorg. För barn i åldern 7 var andelen och för 10 12-åringarna betydligt lägre. anger i sin rapport i svensk barn- omsorg och skola 1999 att kommunerna kan anses ha hållit hög kvalitet vad avser tillgängligheten till barnomsorg för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. De barn som kommunen, enligt lagstiftningen, har skyldighet att tillhandahålla plats för i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg erbjuds sådan utan något oskäligt dröjsmål i så gott som alla kommuner. anser dock att det är en kvalitetsbrist att verksamheterna inte är tillgängliga för alla barn vars föräldrar så önskar. De barn som står utanför verksamheten utgörs till största delen av de för vilka kommunen inte har någon direkt skyldighet att erbjuda plats, antingen till följd av att en förälder är hemma på föräldraledighet eller att någon förälder är arbetslös. Tabell 5.1 Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Avgifter i verksamheten har presenterat en kartläggning av avgiftsnivåerna vid kommunala förskolor och fritidshem i samtliga kommuner . finner det berättigat att, mot bakgrund av de stora skillnaderna i avgiftsnivåer mellan kommunerna, ifrågasätta hur mycket avgifterna kan tillåtas variera utan att komma i konflikt med kravet på lika tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg oavsett bostadsort. påpekar också att de allt vanligare tidsrelaterade taxorna kan medföra att barnens närvaro blir splittrad och att den pedagogiska verksamheten riskerar att drabbas. Verket menar att de tidsrelaterade taxesystemen speglar en syn på förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som inte överensstämmer med synen på att verksamheterna i första hand är till för barnen och deras utveckling och lärande. anser att kommunerna bör analysera effekterna av den taxekonstruktion man valt. Avgiftsfinansieringsgraden, dvs. den andel av den totala kostnaden för en plats i barnomsorgen som betalas av familjerna, har ökat med en procent jämfört med föregående år och uppgick år . Förändringar i avgiftsfinansieringsgraden beror på förändringar i de taxor som föräldrarna betalar men även på hur kostnaderna för verksamheten förändras. Tabell 5.2 Avgiftsfinansieringsgrad barnsomsorg, Personaltäthet och barngruppernas storlek Barngrupperna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen har blivit större , som antalet barn per årsarbetare har ökat. Vad gäller förskolan verkar denna utveckling ha bromsats upp och i vissa fall även vänt . Inom skolbarnsomsorgen ökade dock gruppstorlekarna ytterligare . statistik visar att andelen avdelningar i förskolan med 21 barn eller fler har sjunkit något , som andelen avdelningar med 17 barn eller färre har stigit. Vad gäller de allra yngsta barnen, 1 , ligger dock andelen barn i stora grupper (16 barn eller fler) kvar på samma nivå som , dvs. Antalet barn per årsarbetare i förskolan ligger på samma nivå som . I fritidshemmen har antalet barn per årsarbetare stigit ytterligare. Tabell 5.3 Antalet årsarbetare inom förskola, fritidshem och familjedaghem fördelade per verksamhetsform samt antalet inskrivna barn per årsarbetare (inkl enskild verksamhet) Antalet anställda omräknat till årsarbetare minskade såväl i förskolan som i fritidshemmen . I förskolan har den senaste tidens minskning av personaltätheten avstannat medan barngruppernas storlek i förhållande till antalet årsarbetare i fritidshemmen fortsatt att växa . har antalet barn per årsarbetare ökat med . Kvalitetssäkringsarbete I regeringens skrivelse, Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxen- utbildningkvalitet och likvärdighet (1996/97:112) redovisas regeringens intentioner för att stärka kvalitetsutvecklingen inom barnomsorg och skola. I skrivelsen slås fast att statens ansvar för en likvärdig utbildning kräver att arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten i skolan stärks på alla nivåer. I regleringsbrevet för gavs Skol- verket i uppdrag att redovisa indikatorer som utvecklats i syfte att belysa kvalitetsutvecklingen inom bl. a. barnomsorgen. Arbetet med kvalitets- indikatorsystemen pågår inom . redovisades en stomme till ett framtida system. I regleringsbrevet för anger regeringen att arbete med att utveckla nationella kvalitetsindikatorer för barnomsorgen och det obligatoriska skolväsendet skall fortsätta. För att ytterligare belysa denna fråga har regeringen gett i uppdrag att genomföra en för- djupad studie av hur barnomsorgen fördelar sig utifrån barns och barn- familjers sociala och ekonomiska levnadsvillkor. Tillgänglighet, föräld- rars attityder samt avgifternas betydelse för utnyttjandet av barnomsorg tillhör de områden som skall belysas. Projektet skall redovisas . Kostnad och prestationer Antal inskrivna barn var knappt 338 000 barn inskrivna i förskolan. Det motsvarar av alla barn i åldern . Motsvarande siffra för var . Antalet barn inom förskoleverksamheten har dock minskat. Detta beror till största delen på att verksamhetsformerna daghem och deltidsgrupp tidigare omfattade även sexåringarna. Även de sjunkande födelsetalen medverkar till att antalet barn inom förskoleverk- samheten minskar. Antalet barn i familjedaghem har fortsatt att minska . Tabell 5.4 Antal inskrivna barn Kostnader för verksamheten Den totala kostnaden för barnomsorgen uppgick till nästan , vilket är en minskning räknad i löpande priser med . Det motsvarar ungefär kostnaderna för förskoleklassen som numer inte räknas till barnomsorgen utan som en egen skolform integrerad med . Den genomsnittliga kostnaden per inskrivet barn i förskolan var vilket är en liten ökning () jämfört med . Resurserna räknat per inskrivet barn har alltså stigit något. Enligt 172, Jämförelsetal för huvudmän, ligger resurserna räknat per inskrivet barn i förskoleverksamhet dock fortfarande lägre än . Kostnaden räknat per inskrivet barn i förskolan varierar kraftigt mellan kommunerna även då hänsyn tas till barnens olika vistelsetider. Åtta av tio kommuner ligger i intervallet 84 000 till per heltidsbarn och år. Förortskommuner har de lägsta kostnaderna per barn. Inom skolbarnsomsorgen beräknas den genomsnittliga kostnaden per inskrivet barn till vilket är en ökning med sen . I familjedaghemmen uppgick kostnaden per in- skrivet barn till , vilket är en minskning med i förhållande . De ökade resurserna har för förskolans del gett utslag i en något ökad personaltäthet och minskad storlek på barngrupperna. Lönerna för personalen har också ökat något mer än den allmänna prisnivån. Enskilt driven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg fanns av de inskrivna barnen i s.k. enskilt driven verksamhet, dvs. verksamhet som drevs av annan huvudman än kom- munen. Det är framför allt inom förskoleverksamheten som de enskilt drivna alternativen har växt fram. Andelen barn i enskild förskoleverk- samhet uppgick år . Förekomsten av förskoleverk- samhet i enskild regi varierar betydligt mellan kommuner. I många lands- ortskommuner dominerar den kommunala verksamheten helt medan andelen enskilt driven förskoleverksamhet i vissa förortskommuner upp- går till . De enskilt drivna alternativen utgörs till största delen av föräldrakooperativ, men även bolagsdriven verksamhet är rela- tivt vanlig. Reformen Maxtaxa och allmän förskola har, i den ekonomiska vårpropositionen , avsatt medel för att införa en maxtaxa i barnomsorgen samt en allmän förskola. Syftet är dels att förbättra ekonomin för en stor andel av barnfamiljerna och ge dem en större frihet att lägga upp arbetsliv och familjeliv på ett sätt som passar familjen, dels att göra den pedagogiska verksamheten inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen tillgänglig för en vidgad krets barn. Storstadssatsningen Regeringen har inom ramen för den s.k. storstadssatsningen avsatt med början för särskilda insatser för språkutveckling inom förskola och skola. Avtal har slutits med fem kommuner. 5.2 Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom 5.2.1 Förskoleklassen Sammanfattande slutsatser Förskoleklassen, som ersätter den tidigare sexårsverksamheten, infördes som en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. fanns förskoleklassen i 282 av landets kommuner med totalt 113 910 elever inskrivna. Det motsvarar av landets alla sexåringar. Fördelar med verksamheten är att sexåringarna får större möjligheter till skolinriktad stimulans, att de lär sig mer och att det äldre barnen lär de yngre samt att de utvecklas snabbare. Sex- åringarna har tagit ett steg in i skolans värld organisatoriskt och lokalmässigt men mycket arbete återstår innan den verksamhets- mässiga integrationen kan sägas vara genomförd. /99 fanns 12,9 elever per årsarbete. av personalen hade förskollärarutbildning. Den genomsnittliga kostnaden per elev i för- skoleklassen i regi var . Motsvarande siffror för elever i enskild förskoleklass var per elev. Nationella mål infördes förskoleklassen i det offentliga skolväsendet. Enligt Skollagen (1985:1100) kap 2b skall utbildningen i förskoleklassen stimulera varje barns utveckling och lärande. Den skall även ligga till grund för fortsatt skolgång. Utbildningen i förskoleklass ersätter den s.k. sexårsverksamheten och omfattas av läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) som har kompletterats och anpassats till att också omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Den grundläggande utbild- ningen omfattas därmed av tre läroplaner - en för förskolan, en för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet samt en för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Läroplanerna länkar i varandra, bygger på en likartad syn på barns och ungas utveckling och lärande samt en gemensam uppfattning om vad som är viktiga kunskaper, kompetenser och erfarenheter att tillägna sig under barndom och uppväxt. Läroplanerna utgår från ett helhetsperspektiv i syfte att ta till vara och utveckla såväl intellektuell förmåga som fysisk, praktisk, skapande och social förmåga hos eleverna. Genom att samtliga läroplaner innehåller mål att sträva mot finns en kontinuitet mellan dem. De ger tydliga mål och inriktning för arbetet och stort utrymme för pedagogisk professionalism. Måluppfyllelse och kvalitet Förskoleklassen är en egen skolform för sexåringar och eleverna om- fattas inte av skolplikt. Förskoleklassen är obligatorisk för kommunerna att anordna, avgiftsfri för eleverna och skall pågå minst . Enligt , Integrationen förskoleklass - grund- skola, anser var tredje rektor och vart fjärde personallag att en integrerad verksamhet ökar möjligheterna att anpassa verksamheten till varje barn. Mer än vart tredje personallag menar att helhetssynen på barnen blir bättre eftersom det är fler personer med olika kompetenser som ser samma barn. Fördelar är att sexåringarna får större möjligheter till skol- inriktad stimulans, att de lär sig mer och att de äldre barnen lär de yngre samt att sexåringarna utvecklas snabbare. Rapporten är den första fall- studien i ett projekt som verket påbörjat för att följa inte- grationen mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem. I praktiskt taget alla kommuner är nämnd- och förvaltningsorganisa- tionen gemensam för förskoleklassen och . Detta förhållande, konstaterar , är ett resultat av en successiv process . konstaterar också i rapporten att nio av tio förskoleklasser återfinns i eller i omedelbar anslutning till dessa. Lokalerna är mer eller mindre anpassade för integrerad verksamhet. anser att det finns goda grunder för att säga att landets sex- åringar nu har tagit ett steg in i skolans värld organisatoriskt och lokal- mässigt. Mycket arbete återstår dock innan den verksamhetsmässiga inte- grationen kan sägas vara genomförd. Den integrerade verksamhetens organisation och innehåll på verksamhetsnivå uppvisar en stor variationsrikedom. Det finns skolor som just påbörjat planeringen av integrationen. Andra skolor har en verksamhet som närmast kan beskrivas som "totalintegrerad", bedriven av heterogent sammansatta arbetslag med gemensam verksamhet i åldersintegrerade grupper. konstaterar vidare i sin fallstudie att de lokalmässiga för- hållandena varierar starkt mellan skolorna och en lokalmässig integration inte är någon garanti för en verksamhetsmässig integration. Kostnader och prestationer Personaltäthet Under /99 fanns i förskoleklassen 12,9 elever per årsarbetare vilket innebär en något större lärartäthet än i framför allt fritidshemmen men också i . Den övervägande delen, , av personalen i förskoleklassen hade förskollärarutbildning. hade fritidspedagogutbildning och hade lärar- utbildning. Enligt nr 173 Beskrivande data om barnomsorg och skola 99, var den genomsnittliga kostnaden per elev i förskoleklassen i regi , vilket är drygt hälften av vad en elev kostar i och lite mer än en tredjedel av kostnaden per barn i förskola. Den totala kostnaden för förskoleklassen uppgick till . Kostnaden per elev varierar kraftigt mellan kommuner och kommun- grupper. Den största delen av kostnaden, , utgjordes av kostnader för personal. Förskoleklassen fanns i 282 kommuner med totalt 113 910 elever inskrivna vilket motsvarar av landets alla sexåringar. Av dessa var sexåringar, femåringar och en procent sjuåringar. I de flesta kommuner är majoriteten av sexåringarna inskrivna i förskoleklassen, men skolformen saknas dock helt i vissa kommuner. av sexåringarna är inskrivna i . Vissa kommuner har en hög andel femåringar i förskoleklassen, med upp till . De fallstudier som gjort visar att grupperna ofta är åldershomogena även om det förekommer ålders- blandade grupper. Av alla elever i förskoleklassen gick, enligt , i verksamhet i enskild regi. Det kommunala bidraget till elever i enskild förskoleklass var i genomsnitt per elev, vilket är lägre än kostnaden per elev i förskoleklass. Det totala kommunala bidraget till verksamhet i enskild regi var , vilket motsvarar av den totala kostnaden för förskole- klassen. 5.2.2 Sammanfattande slutsatser uppnådde av eleverna i behörighet till gymnasieskolan, vilket internationellt sett är en hög siffra. Andelen har dock minskat något från föregående år. Det finns inga större skillnader i elevernas resultat mellan olika delar av landet. Detta kan uttryckas som ett resultat av den likvärdiga skolan. En något högre andel elever med svårigheter återfinns i storstäder. Kostnaden per elev för ökade med cirka en procent , vilket motsvarar en kostnad på 52 900 per elev. Den totala kostnaden för uppgick till . Tre fjärdedelar av kommunerna redovisar en kostnad per elev som ligger mellan och . Motsvarande siffra för en elev i fristående grundskola var och den totala kostnaden för fristående skolor var 1998 cirka 1,4 miljarder. fanns 331 fristående grundskolor i 124 kommuner. Regeringen fördelade sammanlagt i stat- ligt extra resurstillskott till kommunerna. Bidraget har resulterat i en liten ökning av lärartätheten i . Inom ramen för Delegationen för IT i skolan (ITiS) fanns cirka 9 000 lärare i arbetslag som påbörjade sin kompetens- utveckling. Totalt förbrukades 1999 för genomförandet av IT-satsningen. Datortätheten i har ökat från 38 elever per dator 1993 till tio elever per dator 1999. Nationella mål Utbildningen i skall syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. Den utgör också basen för fortsatt utbildning i gymnasie- skolan. Kommunen har enligt skollagen skyldighet att anordna utbildning i för alla elever som har skolplikt och som inte skall gå i särskolan eller specialskolan. En elev har dock rätt att fullfölja sin skolplikt vid en fristående skola som godkänts för ändamålet. De mål som styr finns fastställda i skollagen (1985:1100), läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94; SKOLFS 1994:1) och kursplaner för (SKOLFS 1994:3). Av skollagens 1 kap. 2 § framgår att utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare. I utbildningen skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. I läroplanen finns skolans värdegrund och uppdrag samt mål och inriktning på en rad olika områden, som t.ex. kunskaper och normer och värden. Målen är av två slag, dels de mål som skolan skall sträva mot, dels de mål som skolan ansvarar för att alla elever ges möjlighet att uppnå. I kursplanerna anges för varje ämne mål att sträva mot och vilka mål eleven skall ha uppnått efter det femte respektive nionde skolåret. Läroplanen och kursplanerna infördes med början i årskurserna 1 7 . Ansvaret för att skolans arbete bedrivs i riktning mot målen åvilar såväl skolhuvud- mannen och rektorn, som skolans övriga personal. började en reviderad läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet att gälla. har arbetat fram förslag till revidering av kursplanerna för som över- lämnades till regeringen . Timplanedelegationen tillkallades av regeringen med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöksverksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade under- visningstiden får organisera utbildningen i utan timplan. Försöksverksamheten skall inledas /2001. Måluppfyllelse och kvalitet Grundskoleelevers kunskaper - Betyg Från och med får eleverna år nio slutbetyg enligt det nya mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. Betygssystemet inne- fattar tre steg: Godkänd, Väl Godkänd och Mycket Väl Godkänd. För nivån Väl Godkänd finns centralt fastställda kriterier för år 9. De elever som inte når upp till målen för Godkänd i ämnet får inget betyg. För att vara behörig att söka till ett nationellt program i gymnasieskolan krävs minst betyget Godkänd i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik. redovisar betygen uppnådda kunskaper vilket medfört att skolans resultat synliggörs på ett helt annat sätt . Genom att nivån Godkänd har införts fokuseras uppmärksamheten på dem som inte når denna nivå på ett helt annat sätt än man tidigare uppmärksammade de elever som fick de lägsta betygen i det gamla relativa betygssystemets femgradiga skala. Tabell 5.5 Betyg i årskurs 9 Eftersom det inte fanns någon godkändnivå i det tidigare (relativa) betygssystemet saknas reella förutsättningar för att göra en jämförelse . Görs däremot antagandet att betygen 1 och 2 i det gamla systemet anses ligga under dagens godkändnivå, blir det samlade resul- tatet att ca. av eleverna inte skulle ha nått upp till dagens godkändnivå i ett eller flera ämnen. En sådan jämförelse försvåras dock av att nya kursplaner har införts , och att det tidigare fanns en uppdelning av ämnena matematik och engelska i allmän respektive särskild kurs. Att en elev saknar betyg i ett eller två ämnen behöver inte innebära ett misslyckande för skolan eller eleven. Det kan finnas mycket naturliga förklaringar till varför en elev saknar betyg i ett visst ämne. Mycket talar för att andelen elever som når behörighet för att tas emot i gymnasieskolan är ett mer relevant mått på skolans/elevernas fram- gångar. Andelen elever som blivit behöriga till gymnasieskolan har minskat från våren . En mindre förändring med drygt en procentenhet, som givetvis skall tas på allvar, kan dock inte tas som intäkt för att hävda att det skett en allvarlig försämring. Andelen elever som inte nått målen i svenska var jämfört . För svenska som andraspråk var andelen jämfört med 16,3, i engelska jämfört med 4,6 och i matematik 6,0 jämfört .