prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid byte från euro till kronor måste tidigare införda bestämmelser om att redovisningen och aktiekapitalet skall vara i euro tas bort. Beslutet måste därefter ges in till registreringsmyndigheten för regist- rering. Eftersom ett beslut om ändring i bolagsordningen inte får verk- ställas innan registrering har skett, måste registrering ske före det räken- skapsårsskifte då byte av valuta skall ske. Om så inte sker, saknar beslutet verkan. 9 kap. 35 a § (Jfr 9 kap. 35 § i utredningens förslag.) Paragrafen är ny. Den har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Såsom framgår av 35 § andra stycket måste ett beslut om att aktie- bolaget skall byta redovisningsvaluta och aktiekapitalsvaluta registreras före det räkenskapsårsskifte från vilket det skall få verkan. Det medför att storleken av det nya aktiekapitalet och det nya nominella beloppet av aktierna inte kan fastställas vare sig av bolaget i beslutet om ändring av bolagsordningen eller av registreringsmyndigheten i samband med registreringen av beslutet. Aktiekapitalets belopp i den nya valutan skall nämligen räknas fram enligt kursen på den efterföljande balansdagen eller, om balansdagen infaller som inte är svensk bankdag, den närmast föregående svenska bankdagen. Såsom framgår av första stycket skall emellertid registreringsmyndigheten efter ingången av det nya räkenskapsåret räkna om aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp till den nya valutan. Regeringen avser att i aktiebolagsförordningen ta in föreskrifter om att registreringsmyndigheten också skall låta anteckna i aktiebolagsregistret hur stort aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp är i den nya valutan. Som framgår av 35 a § ankommer det sedan på bolaget att självt föranstalta om ytterligare ändringar i bolagsord- ningen. Vid omräkningen av aktiekapitalet bör avrundning kunna ske till när- maste heltal av euro. Någon särskild bestämmelse om detta har inte ansetts nödvändig. Andra stycket innehåller en föreskrift om att styrelsen efter ett byte av redovisningsvaluta senast till första ordinarie bolagsstämma skall lägga fram nödvändiga förslag om ändringar av bolagsordningen. De ändringar som det här rör sig om gäller beloppet av aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp, båda angivna i den nya valutan. 13 kap. 4 a § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafen har införts en ny likvidationsgrund. Såsom har konsta- terats i avsnitt 6.3 kan det inträffa att ett aktiebolag som byter aktie- kapitalsvaluta från euro till kronor vid en omräkning enligt 9 kap. 35 a § får ett aktiekapital som understiger respektive . Detta har inte ansetts lämpligt. Den nya punkten 4 i första stycket syftar till att tvinga ett sådant aktiebolag att ändra bolagsordningen så att bestämmelserna i den om aktiekapital och minimikapital står i överens- stämmelse med kravet i 1 kap. 3 § andra stycket på ett aktiekapital om lägst 100 000 respektive . Den nya bestämmelsen innebär att registreringsmyndigheten skall för- ordna om att bolaget skall träda i likvidation om två förutsättningar är uppfyllda. För det första skall beslutet om byte av aktiekapitalsvaluta ha lett till att det registrerade aktiekapitalet eller minimikapitalet inte längre uppgår till vad som fordras enligt 1 kap. 3 § andra stycket, dvs. För det andra skall bolaget ha underlåtit att anmäla nödvändiga beslut om ändring i bolagsordning respektive om ökning av aktiekapitalet för registrering. Om aktiekapitalet i bolagsordningen för ett privat aktiebolag har angetts till visst belopp och detta efter omräkningen från euro till kronor har kommit att uppgå till belopp som understiger lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 § andra stycket, exempelvis , måste således aktieägarna besluta om ändring av bolagsordningen av innebörd att aktiekapitalet skall vara . Ett sådant beslut måste alltid förenas med ett beslut om ökning av aktiekapitalet från till . Detsamma gäller givetvis om det i bolagsordningen har angetts minimi- och maximikapital och såväl minimikapitalet som det faktiska aktiekapitalet har kommit att underskrida . Om minimikapitalet, men inte det faktiska aktiekapitalet, efter omräkningen till kronor understiger , måste bolagsordningen ändras men det är inte nödvändigt att öka det faktiska aktiekapitalet. Anmälan om registrering skall göras senast från den tidpunkten då beslutet att byta aktiekapitalsvaluta fick verkan, dvs. Tidsfristen har bestämts så att bolaget kan fatta nödvändiga beslut på ordinarie bolagsstämma. Om anmälan för registrering inte har kommit in till registrerings- myndigheten inom den föreskrivna tiden, skall registreringsmyndigheten utfärda föreläggande enligt 5 a §. Bolaget får därigenom på på sig för att komma in med yttrande. Om bolaget anmäler de nödvändiga besluten för registrering, skall något beslut om likvidation inte fattas (se andra stycket). 14 kap. 1 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar fusion som sker genom absorption eller kombi- nation. I tredje stycket har tillkommit en bestämmelse av innebörd att fusion kan ske endast om de deltagande bolagen har en och samma redovisningsvaluta. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.10. 14 kap. 22 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar fusion som sker genom absorption av helägt dotterbolag. I det nya andra stycket föreskrivs att fusion kan ske endast om bolagen har samma redovisningsvaluta (jfr avsnitt 5.10). 17 kap. 1 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 1 kap. 3 §. 14.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 2 kap. 2 § (Jfr 2 kap. 2 § i utredningens förslag.) I överensstämmelse med vad som har föreskrivits för aktiebolag har i paragrafens nya tredje stycke tagits in en bestämmelse om att en förening som vill använda euro som redovisningsvaluta måste ange detta i sina stadgar. Beslut om byte av redovisningsvaluta sker alltså genom beslut om ändring av stadgarna. På inrådan av Lagrådet har gjorts en uttrycklig hänvisning till 4 kap. 6 § bokföringslagen, som reglerar frågor om redovisningsvaluta. Som har utvecklats i avsnitt 7.2.1 skall medlemsinsatserna i en ekono- misk förening behandlas som aktiekapitalet i ett aktiebolag. Om före- ningen övergår till att redovisa i euro, skall också medlemsinsatserna anges i euro. I enlighet härmed föreskrivs att den insats med vilken varje medlem skall delta i föreningen skall vara bestämd i redovisningsvalutan och att detta skall komma till uttryck i stadgarna. Det nya fjärde stycket, som tillkommit på Lagrådets förslag, är av samma slag som 2 kap. 4 § femte stycket aktiebolagslagen. 7 kap. 14 § (Jfr 7 kap. 14 § i utredningens förslag.) Sjätte stycket är nytt. Det motsvarar 9 kap. 35 § andra stycket aktie- bolagslagen som har kommenterats ovan. Också det sjunde stycket är nytt. Det har tillkommit med anledning av Lagrådets synpunkter. Det motsvarar bestämmelsen i 9 kap. 35 a § andra stycket aktiebolagslagen, dvs. det ålägger styrelsen i föreningen att på första ordinarie föreningsstämma efter valutabytet lägga fram förslag om ändring av stadgarna avseende insatsens belopp. 12 kap. 1 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar fusion som sker genom absorption. I ett nytt tredje stycke föreskrivs att fusion får ske endast om föreningarna har en och samma redovisningsvaluta. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.10. 12 kap. 3 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar fusion genom kombination. I ett nytt andra stycke föreskrivs att fusion får ske endast om föreningarna har samma redovisningsvaluta (jfr avsnitt 5.10). 12 kap. 8 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt dotteraktiebolag. I ett nytt andra stycke föreskrivs att fusion inte får ske om föreningen och bolaget inte har samma redovisningsvaluta (jfr avsnitt 5.10). 14.4 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 2 kap. 6 § (Jfr 2 kap. 6 § i utredningens förslag.) I första stycket har föreskriften om att beloppen i årsredovisningen skall anges i svenska kronor ersatts med en föreskrift om att beloppen skall anges i företagets redovisningsvaluta enligt 4 kap. 6 § bokförings- lagen. Det innebär att företaget måste använda samma valuta i årsredo- visningen som i den löpande bokföringen och att denna valuta som huvudregel skall vara svenska kronor men, i fråga om vissa företag, även får vara euro. Till följd av hänvisningarna i 2 kap. 2 § ÅRKL och 2 kap. 2 § ÅRFL till 2 kap. 6 § årsredovisningslagen kommer också de företag som tillämpar ÅRKL eller ÅRFL att vara skyldiga att ha årsredovis- ningen i samma valuta som har använts i den löpande bokföringen. I andra stycket föreskrivs att man vid byte av redovisningsvaluta skall räkna om balansräkningen för det gamla räkenskapsåret till den nya redovisningsvalutan. Det är den växelkurs som fastställer på balansdagen eller, om balansdagen infaller som inte är svensk bankdag, den närmast föregående svenska bankdagen som skall användas. fastställs växelkursen normalt . Samtliga poster i balansräkningen, även eget kapital, skall räknas om. Den på detta sätt omräknade utgående balansen skall utgöra ingående balans för det nya räkenskapsåret (se andra stycket andra meningen). Beloppen av aktiekapital och andra poster av bundet eget kapital skall i följande balansräkningar bestämmas med utgångspunkt i den omräk- ningskurs som tillämpades vid bytet. Detta följer av allmänna principer och några uttryckliga lagregler om detta har inte ansetts nödvändiga. Huvudprincipen har försetts med ett undantag för förlagsinsatser i ekonomiska föreningar. Undantaget kommer till uttryck i 4 kap. 16 §. Frågan vilken redovisningsvaluta som skall användas i koncernredo- visningen behandlas i 7 kap. 7 §. Det har ansetts självklart att också delårsrapporter skall upprättas i företagets redovisningsvaluta. Det har därför inte upptagits någon sär- skild bestämmelse om detta. 4 kap. 13 § (Jfr 4 kap. 13 § i utredningens förslag.) Paragrafen i dess gällande lydelse utgår från en årsredovisning i svenska kronor och ger möjlighet till omräkning till balansdagens kurs av fordringar och skulder i utländsk valuta. Detta gäller naturligtvis även i fortsättningen när årsredovisningen upprättas i svenska kronor. Om årsredovisningen däremot upprättas i euro, blir svenska kronor att behandla som en utländsk valuta (jfr avsnitt 5.9). Fordringar och skulder i svenska kronor måste därför i den situationen behandlas på samma sätt som fordringar och skulder i annan utländsk valuta än euro. De får alltså räknas om till euro enligt balansdagens kurs, om detta stämmer med bestämmelserna i 2 kap. 2 och 3 §§. 4 kap. 16 § (Jfr 9 kap. 7 § föreningslagen i utredningens förslag.) Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om redovisning av förlagsinsatser som är bestämda i annan valuta än redovisningsvalutan. Skälen till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.2. Bestämmelsen torde få störst praktisk betydelse i föreningar som har bytt redovisningsvaluta från kronor till euro. Den har emellertid getts en allmän utformning och omfattar även andra fall då förlagsinsatsen är bestämd i en annan valuta än redovisningsvalutan, oavsett om så har varit fallet ända sedan förlagsinsatsen gjordes eller om skillnaden i valuta har uppkommit till följd av att föreningen har bytt redovisningsvaluta. Posten Förlagsinsatser utgör i en ekonomisk förening en del av det egna kapitalet. Av allmänna principer följer att bundet eget kapital inte får variera av sig självt, t.ex. på grund av växelkursförändringar. Om det i det egna kapitalet ingår belopp som är bestämda i annan valuta, skall de därför normalt redovisas enligt anskaffningskursen utan avseende på senare växelkursändringar. Första stycket innehåller ett undantag från dessa principer (beträffande skälen till detta, se avsnitt 7.1.2). Undantaget innebär att förlagsinsatserna skall redovisas enligt balansdagskurs. En sådan redovisning kan leda till att det samlade bundna egna kapitalet blir större eller mindre än . Eftersom det samlade egna kapitalet inte har förändrats, måste ökningen eller minskningen kompenseras ge- nom en motsvarande minskning eller ökning av det fria egna kapitalet. Detta skall som framgår av andra stycket ske genom att differensen förs mot Balanserad vinst eller förlust. Differensen skall alltså inte påverka resultatet utan föras direkt mot det fria egna kapitalet i balansräkningen. 5 kap. 2 § (Jfr 5 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafen har i sin gällande lydelse förutsatt att årsredovis- ningen upprättas i svenska kronor och föreskrivit att det skall lämnas upplysningar om hur poster i utländsk valuta har räknats om till svenska kronor. Det har ansetts att motsvarande upplysningsskyldighet bör gälla när årsredovisningen upprättas i euro. Upplysningsskyldigheten kommer då att avse dels poster som har räknats om från svenska kronor, dels poster som har räknats om från annan utländsk valuta än euro. 7 kap. 7 § (Jfr 7 kap. 6 § i utredningens förslag.) I paragrafen har införts ett nytt andra stycke som innebär att koncern- redovisningen skall upprättas i den redovisningsvaluta som används i moderbolagets årsredovisning, jfr 2 kap. 6 §. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.5. Enligt 7 kap. 2 § behöver ett moderföretag, som självt är dotterföretag, normalt inte upprätta någon koncernredovisning om det i stället till registreringsmyndigheten ger in koncernredovisningen för sitt eget moderföretag. Förevarande bestämmelse innebär inte att den i ett sådant fall ingivna koncernredovisningen måste vara upprättad i den valuta som det förstnämnda moderföretaget använder i sin redovisning. 14.5 Förslaget till lag om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag tillämpningsområde 1 § I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Kravet i 4 § på att upprätta en särskild redogörelse vid byte av redovisningsvaluta gäller samtliga finansiella företag. Vad som avses med finansiellt företag i detta sammanhang definieras i 2 § 4. Några bestämmelser är begränsade till vissa finansiella företag. Bestäm- melserna i 6 och 7 §§ om omräkning av kravet på minsta kapitalbas respektive krav på lägsta bundet eget kapital gäller t.ex. endast kreditinstitut och värdepappersbolag. Föreskriften i 8 § om beräkning av premie- eller skadeindex gäller endast försäkringsbolag. Lagen är tillämplig om ett finansiellt företag byter redovisningsvaluta efter det att företaget har fått tillstånd för viss verksamhet. Den gäller alltså även om verksamheten ännu inte har påbörjats. Däremot är lagen inte tillämplig vid tillståndsprövning för ett företag som redan innan det fick tillstånd för verksamheten och därmed blev ett finansiellt företag har bytt redovisningsvaluta. Betydelsen av ett sådant byte får i stället beaktas inom ramen för de allmänna bestäm- melserna om tillståndsprövning. Av dessa bestämmelser följer att en redovisning i euro måste vara förenlig med de bestämmelser som gäller för verksamheten och kravet på god riskkontroll. Vad som föreskrivs i 4 6 och 8 §§ gäller såväl vid byte av redovisningsvaluta från kronor till euro som vid byte från euro till kronor. Bestämmelsen i 7 § gäller endast vid byte från kronor till euro. Enligt förslaget till 4 kap. 6 § fjärde stycket bokföringslagen får en filial i utlandet ha sin redovisning i en valuta som godtas i verksamhets- landet. Lagen om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag gäller endast vid företagets byte av redovisningsvaluta. Det skall inte göras en prövning enligt lagen om företaget har en filial som övergår till att ha sin redovisning i valuta som godtas i verksamhetslandet eller omvänt. En sådan övergång måste självfallet vara förenlig med övriga rörelseregler. Av förslaget till 4 kap. 6 § tredje stycket bokföringslagen framgår att ett företag som har bytt redovisningsvaluta får göra ett nytt byte endast om skattemyndigheten tillåter det. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag Definitioner 2 § I paragrafen definieras vissa begrepp som används i lagen. Med försäkringsbolag avses enligt första punkten försäkrings- aktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713). Byte av redovisningsvaluta får inte ske i ett försäkringsbolag som med tillämpning av punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till de nya försäkrings- rörelsereglerna följer äldre bestämmelser (se prop. 1998/99:87, bet. 1998/99:FiU28, SFS 1999:600). Ett sådant byte får inte heller ske i livförsäkringsbolag som omfattas av lagen om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder (fondförsäkringsbolag) och som tillämpar bestämmelser i samma lag med stöd av punkten 5 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till de nya försäkrings- rörelsereglerna. Fondförsäkringsbolagen omfattas även av nämnda punkt 2 i övergångsbestämmelserna (jfr bet. 1999/2000:FiU8). Ett byte av redovisningsvaluta får alltså göras endast om försäkringsbolaget fullt ut tillämpar de nya försäkringsrörelsereglerna. Detta framgår av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i bokföringslagen. Ett försäkringsbolag som enligt nämnda punkt inte får ha sin redovisning i euro kan besluta om att till nästkommande räkenskapsår byta till euro. Förevarande lag skall tillämpas på sådana beslut. Frågan om vilka försäkringsbolag som skall få redovisa i euro har även behandlats i avsnitt 8.1.2. avses enligt andra punkten förening som avses i 1 kap. 1 § lagen (1972:262) om understödsföreningar. Endast understödsföreningar som tillämpar den nya bokföringslagen och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL) får ha sin redovisning i euro. 1998/99:130 föreslås att understödsföreningar skall tillämpa nämnda lagar fr.o.m. räkenskapsår som påbörjas . En understödsförening får dock tillämpa äldre redo- visningsregler under ytterligare ett räkenskapsår, vilket skall anmälas till före . Frågan om under- stödsföreningar skall få redovisa i euro har behandlats i avsnitt 8.1.3. I tredje punkten definieras kreditinstitut som bankaktiebolag, sparbank, medlemsbank och kreditmarknadsföretag. Definitionen överensstämmer med den som används i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag (kapitaltäcknings- lagen) med den avvikelsen att begreppet i den lagen även inkluderar . har en mer omfattande betydelse i 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) genom att definitionen där även omfattar stadshypotekskassa, allmänna hypoteksbank och . För det ändamål som förevarande lag skall tillgodose behövs emellertid inte en så vid definition, eftersom dessa företag inte får ha sin redovisning i euro. I nämnda paragraf i ÅRKL upptas även företag som driver verksamhet med stöd av punkterna 3 5 i övergångsbestämmelserna till lagen om finansieringsverksamhet. Sådana företag får byta redovisnings- valuta (se avsnitt 5.3). Fjärde punkten definierar finansiellt företag och har betydelse för lagens tillämpningsområde, se 1 §. Termen omfattar punkterna 1 3 och de i underpunkterna a t.o.m. f uppräknade företagen: värdepappersbolag, fondbolag, börs, auktoriserad marknadsplats, clearingorganisation och central värdepappersförvarare enligt definitioner som används i respektive rörelselagstiftning. Utanför definitionen av finansiellt företag faller företag som bedriver verksamhet med stöd av punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1572) om ändring i bankrörelselagen (1987:619), eller punkterna 3 5 i ikraft- trädande och övergångsbestämmelserna till lagen om finansierings- verksamhet. Med finansiellt företag avses i detta sammanhang inte heller ett holdingföretag med finansiell verksamhet eller ett holdingföretag med blandad verksamhet (se 1 kap. 1 § 7 och 8 kapitaltäckningslagen). Underpunkten b hänvisar till definitionen i 1 § första stycket 3 lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. En remissinstans har förordat att begreppet fondbolag även skall omfatta aktiebolag som fått tillstånd enligt 3 § samma lag att tillhandahålla s.k. nationella fonder. Av nämnda paragraf framgår att ett sådant tillstånd får lämnas endast till ett fondbolag eller annan som står under tillsyn av . En förutsättning för att få tillstånd att erbjuda nationella fonder är alltså att företaget antingen bedriver fondverksamhet enligt definitionen i 1 § första stycket 3 eller av annan anledning står under tillsyn. Med hänsyn till att ett aktiebolag inte kan få tillstånd att förvalta endast nationella fonder finns det inte skäl att formulera definitionen av fondbolag på det föreslagna sättet. Femte punkten innebär en något vidare definition av begreppet finansiell företagsgrupp än vad som anges i 6 kap. 1 § kapitaltäcknings- lagen. Den föreslagna definitionen omfattar nämligen utöver företags- grupper som utgör finansiell företagsgrupp, enligt 6 kap. 1 § kapital- täckningslagen, sådana företagsgrupper som regeringen föreskrivit att bestämmelserna om finansiella företagsgrupper skall gälla för med stöd av 6 kap. 2 § samma lag. Sjätte punkten hänvisar till aktiebolagslagens koncernbegrepp. Genom ett tillägg görs koncerndefinitionen tillämplig även om moderföretaget är en annan juridisk person än ett svenskt aktiebolag. Detta gäller oavsett om moderföretaget är en svensk eller en utländsk juridisk person. Bestämmelsen motsvarar 1 kap. 4 § 12 lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. 3 § I paragrafen definieras den i lagen utnyttjade samlingsbenämningen stadgar. Termen omfattar enligt första punkten bolagsordning i aktiebolag, försäkringsaktiebolag och ömsesidigt försäkringsbolag, enligt andra punkten reglemente i sparbank och enligt tredje punkten stadgar i medlemsbank, understödsförening och ekonomisk förening. De ekonomiska föreningar som är aktuella är dels föreningar som fått tillstånd att bedriva de i lagen om börs- och clearingverksamhet upptagna verksamheterna (dvs. att tillhandahålla marknadsplats som börs eller auktoriserad marknadsplats eller att bedriva clearingverksamhet), dels föreningar som fått tillstånd att vara central värdepappersförvarare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, dels föreningar som fått tillstånd att bedriva finansieringsverksamhet enligt lagen om finansieringsverksamhet (kreditmarknadsförening). Särskild redogörelse 4 § Enligt första stycket krävs att ett finansiellt företag upprättar en särskild redogörelse över vilka konsekvenser ett byte av redovisningsvaluta får för företaget och koncernen. Ett företag som ingår i en finansiell företagsgrupp skall enligt paragrafen också analysera konsekvenserna för gruppen. Härutöver gäller att ett försäkringsföretag även skall redogöra för de konsekvenser ett byte kan tänkas få för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av en försäkring. Med försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av en försäkring avses desamma som i bl.a. 1 kap. 1 a § första stycket försäkringsrörelselagen. Ett byte av redovisningsvaluta kan även tänkas få konsekvenser inom andra områden än de nämnda. De skyddsintressen som gör sig gällande skiljer sig åt mellan olika finansiella företag (se avsnitt 8.1.1). Ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva att särskilda frågor eller områden skall behandlas i den särskilda redogörelsen har därför tagits in i 9 §. Redogörelsen skall ta sikte på samtliga relevanta konsekvenser av betydelse. Det går inte att generellt ange vad som bör behandlas i den särskilda redogörelsen utan en bedömning måste göras i det enskilda fallet bl.a. med beaktande av de särskilda skyddsregler som gäller för just den verksamhet som det ifrågavarande företaget bedriver.