prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — har det nya verksamhetsstödet till vissa utställare fördelats med större belopp till Färgfabriken i , Form/Design Cen- ter i , Wanås utställningar utanför , i och Grafi- kens Hus i . Ytterligare åtta institutio- ner från olika orter har fått bidrag med mindre belopp. Tradition och förnyelse inom slöjden har stått i fokus för ett arbete som fortsätter på regional nivå. Slöjdens ställning och möjligheter i ett re- gionalt utvecklings- och näringsperspektiv, bl.a. frågor som rör slöjdarnas möjligheter att få av- sättning för sina produkter genom marknads- föring och distribution, är en viktig framtidsfråga för hemslöjdsrörelsen. Samtidskonsten i hela landet gav regeringen , , , Riksut- ställningar och Statens konstmuseer i uppdrag att, inom ramen för befintliga resurser, överväga former för en ökad samverkan i syfte att för- bättra möjligheterna för en publik i hela landet att möta samtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet. I uppdraget, som redovisades , låg också att studera vilka roller verksamheter med andra huvudmän kan ha för att främja möjligheterna att möta samtids- konst i hela landet. I rapporten i hela landet kon- stateras att för utvecklingen av den konst som står i frontlinjen är storstadsmiljöerna viktiga med sin koncentration av utövare, kritiker och publik. Vidare anförs att en strategi för spridning av samtidskonst, som kan tillföra publiken utanför storstäderna något nytt, måste ha sin ut- gångspunkt i starka centrala institutioner. En prioriterad uppgift är att långsiktigt bygga upp kompetensen på mottagarsidan. I rapporten avi- serar myndigheterna ett antal samverkansprojekt med syfte att förbättra möjligheterna att möta samtidskonsten utanför storstadsområdena. genomför en särskild utred- ning av länsmuseernas verksamhet bl.a. inom den samtida bild- och formkonsten, för att identifiera underförsörjda regioner. Vidare kommer Kultur- rådet att framöver ansvara för en syste- matisk sammanställning av verksamheter i landet med inriktning på samtidskonsten. kommer också att initiera en diskussion med be- rörda parter om en utveckling av utbildningen av konstpedagoger. Riksutställningar planerar att, i samverkan med , göra utställningar med anknytning till större satsningar som gjorts av . Vidare kommer Riksutställningar att söka samverkan med t.ex. Svensk Form, och för att göra utställningar av formkonst. Bildkonstnärsfonden avser att i samverkan med konstnärliga högskolor, konstmuseer och konsthallar presentera projekt som genomförs av utländska konstnärer som arbetar i IASPIS atel- jéer i , , och . föreslår att den nya utställ- ningsformen Projekt som be- drivs i lokaler utanför den nya byggnaden skall kunna visas även på andra orter i landet, bl.a. i samverkan med Riksutställningar. konsthantverksavdelning kommer i museet att anordna vandringsutställningar i samverkan med Svensk Form, och ta ini- tiativ till seminarier och konferenser riktade till länsmuseer och kommunala museer för att sti- mulera deras intresse för formgivning och konsthantverk. Effekter av de statliga insatserna Statens konstråds verksamhet har ökat tillgäng- ligheten till aktuell samtidskonst på många orter och i många miljöer över hela landet. Genom inköp får konstnärer över hela lan- det ökade försörjningsmöjligheter. Inköpen har också stor ekonomisk betydelse för gallerier och andra inköpsställen som är öppna för allmänhe- ten. Kravet att sprida uppdragen stöder konst- närlig mångfald och leder till inkomster för många konstnärer, inte bara till de mest etablera- de. verksamhet är den mest omfat- tande i landet och har betydelse som referens på nationell nivå för konstnärer och andra beställare av offentlig konst. Genom den statliga bidragsgivningen får ut- ställningslivet i landet ett viktigt stöd. Statliga projektbidrag och resestipendier har haft stor betydelse för det internationella utbytet och den konstnärliga utvecklingen. Det stöd till konstinköp som fördelar till folkparker, folkets hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler berör många, förutom miljontals besökare i lan- dets omkring 2 400 föreningshus och folkparker, även de många yrkesverksamma konstnärer som inbjuds att delta i inköpsutställningarna. Utställningsersättningen har fördelats till ett stort antal konstnärer och har inneburit för- bättrade möjligheter att ställa ut även mer etable- rade konstnärer på mindre orter i landet. Det statliga stödet till bild- och formorganisa- tioner har bidragit till att stärka de mottagande organisationernas arbete med utställningsverk- samhet och kunskapsspridning samt stärkt de yrkesutövande konstnärerna och formgivarna i deras publikarbete. Det statliga stödet till slöjden har bidragit till en bred och aktiv verksamhet med god geogra- fisk spridning, bl.a. spelar det riksomfattande nätverket av länshemslöjdskonsulenter och riks- konsulenten för barn och ungdom en viktig roll när det gäller att öka barns och ungdomars in- tresse för och utövande av olika slöjdtekniker. Regeringens slutsatser Sammantaget har statens insatser på området haft stor betydelse för utvecklingen inom verk- samhetsområdet. Målet att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, oavsett var de bor i landet, samti- digt som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet har uppnåtts till stor del. Sammantaget bör de åtgärder som redovisas i rapporten i hela landet avsevärt förbättra möjligheterna framöver för en publik i hela landet att möta samtida bildkonst, formgiv- ning och konsthantverk. Regeringen följer ut- vecklingen av detta arbete. Spridningen av kvalificerad samtidskonst utanför storstadsmiljöerna är dock fortfarande en prioriterad uppgift, liksom den konstfrämjan- de uppgiften att göra inbrytningar i nya publik- grupper. Regeringen bereder frå- gan om att upprätta ett nätverk mellan utställande institutioner i landet som verkar inom området för samtida bildkonst. Syftet är att skapa en gemensam plattform för erfarenhetsut- byte om t.ex. samproduktion av utställningar, utbildning, säkerhet, marknadsföring, utveckling av hanterings- och konservatorskompetens m.m. för de aktuella institutionerna. Statens stöd till slöjden har enligt regeringens bedömning stor betydelse för bevarandet och ut- vecklingen av slöjdtraditionen. Slöjden är en vik- tig del av vårt kulturarv, men också en del av dagens form- och konsthantverksutveckling. I egenskap av kultur- och näringsverksamhet är den även en resurs som regional utvecklingsfak- tor. Den utredning som pågår om statens ansvar för form och design kan komma att påverka även slöjdområdet. 7.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheter inom verksamhetsområdet. 7.5 Anslag D1 Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 035 2000 Förslag 5 484 2001 Beräknat 5 571 1 2002 Beräknat 5 662 2 1 Motsvarar 5 484 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 484 tkr prisnivå. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärvar god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och spri- der kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. För gäller förordningen (1996:1597) med instruktion för . Myndighetens avgiftsintäkter uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet fördelar sig på tre verk- samhetsgrenar. I sin årsredovisning presenterar verksamhetsgrenarnas kostnader utan att specificera finansieringskälla. Båda de anslag som myndigheten disponerar bidrar till finansieringen av kostnaderna. För arbetet med Förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt (Projekt) har kostnaderna uppgått till 29,2 mil- joner kronor, eller en ökning med drygt 8 miljo- ner kronor jämfört med . För Förvärv av konst till myndigheter i redan befintliga loka- ler (Konstansökningar) har kostnaderna uppgått till , en ökning med 2 miljoner, samt för Informations- och ut- vecklingsverksamhet till knappt 2 miljoner kro- nor, vilket var en ökning med . Totalt har verksamhetens kostnader ökat med jämfört med . Den anställda personalen på rådets kansli upp- gick till motsvarande 7,1 årsarbetskrafter, en neddragning med 3 årsarbetskrafter jämfört med . ökade pro- jektledarinsatserna med knappt 3 årsarbetskraf- ter, från 6,5 till 9,3 årsarbetskrafter. Lokalkost- naderna uppgick till . Tabell 7.3 Verksamhetsgrenarnas kostnader och intäkter Tusental kronor 95/96 (12 mån) 1997 1998 Kostnader Projekt 15 596 20 808 29 152 2. Konstansökningar 4 367 4 584 6 552 3. Information 1 514 1 227 1 951 Indirekta kostnader (verksamhetsgren 1-3) 5 854 Summa 26 534 31 230 43 509 Intäkter Anslag 24 340 26 541 41 557 Avgifter och ersättningar 2 194 4 689 1 952 Summa 26 534 31 230 43 509 Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovi- sade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som har satts upp för . En mer detaljerad bedömning av verksamhet görs under anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Vid beräkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 7.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 5 122 Pris- och löneomräkning +26 Justering av +336 Förslag 2000 5 484 D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Tabell 7.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 45 274 2000 Förslag 40 438 2001 Beräknat 41 191 2002 Beräknat 41 988 Från anslaget bekostas dels konstförvärv bes- lutade av , dels, , bidrag enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig ut- smyckning av bostadsområden. Under anslaget beräknas även medel för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstinköp. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisade regeringen att utgiftsbegränsande åtgärder vidtagits för . Av detta skäl har dragits in på den del under anslaget som disponeras av , varav från anslagssparandet. Anslagssparandet är en följd dels av att större delen av det ekonomiska utfallet från på- började projekt inom ramen för vidgade uppdrag i stigande grad beräknats komma först , dels av att utbetalningar av redan beslutade bidrag senarelagts. Prognosen för visar på ett anslagssparande på , dvs. av anslaget, vilket i sin helhet kan hänföras till beslutade men ej utbeta- lade bidrag. Regeringens överväganden Resultatinformation har formulerat riktlinjer för samver- kan inom det vidgade uppdraget. Enligt dessa prioriterar projekt som initieras med engagemang och vilja att göra egna insatser, som bygger på brukarintresse, som syftar till konst- närlig kvalitet och där kan komma in tidigt i processen och som ger utrymme för ex- periment och utveckling. Vidare har projekt prioriterats där platsen är central och offent- ligheten stor, t.ex. torg- och gaturum, som leder till uppdrag med vidgade konstnärsroller, med inriktning på trafikmiljöer eller annan infra- struktur där omsorger i form av konstnärlig gestaltning behövs, som ger möjlighet till med- verkan i upprustning av t.ex. skolgårdar och sjukhusområden. Projekt som ger möjlighet till kompetenta konstpedagogiska insatser, där det finns intresse för samverkan med yrkesgrupper som arkitekter och landskapsarkitekter, som bidrar till god geografisk spridning inom verk- samheten och som kan tjäna som modell och inspiration för andra har också prioriterats. Liksom har ett stort antal nya projekt anmälts till och i ökande grad från det icke-statliga området. Antalet avslutade projekt, fasta konstverk och utplacerade löskonstverk har ökat jämfört med . Den nedåtgående trend som kunde konstateras för förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt har därmed bru- tits och vänt uppåt . Väntetiden för en ny konstansökan har sjunkit, endast 6 ansök- ningar har väntat än målets . Antalet avslutade ansökningar och placerade verk har sjunkit något, som antalet nya ansök- ningar ökar. Tabell 7.6 Prestationer Verksamhet 95/96 (12 mån) 1997 1998 1. Avslutade projekt 52 43 55 Antal placerade fasta konstverk 26 28 30 Nyanmälda projekt 45 119 120 varav statliga resp. (icke-stat- liga) projekt 45 (0) 41 (78) 38 (82) 2. Avslutade konstansökningar 181 107 99 Nyanmälda konstansökningar 128 83 119 3. Skrifter 5 5 10 Utställningar i.u i.u 9 Seminarier 3 3 9 Utvecklingsprojekt 0 0 3 För de som Statens kultur- råd fördelar till folkparker, folkets hus, bygde- gårdar och nykterhetsorganisationernas sam- lingslokaler för inköp av konst har organisationerna förvärvat 412 verk för utplacering i olika samlingslokaler över hela landet. Förvärven görs vid ett femtontal särskilda inköpsutställningar kallade Konst åt alla som arrangeras i ett samarbete mellan Fol- kets Hus , och . Vissa av de inköpta verken ingår sedan i vand- ringsutställningar innan de når sin slutgil- tiga placering. Av de 412 verken är 7 verk beställda av Folkparkerna för att ingå i parkernas yttre miljö. Beställningsbemyndigande Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra beställningar av konstverk som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Tabell 7.7 Bemyndigande Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utgående förpliktelser vid årets början 6 386 7 248 9 000 Nya förpliktelser 14 348 15 752 23 000 Infriade förpliktelser 13 486 14 000 17 000 12 000 3 000 Utstående förpliktelser 7 248 9 000 15 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 15 000 15 000 15 000 Slutsatser Den uppåtgående trenden i förvärvsverksamhe- ten pekar på att har funnit väl funge- rande former för arbetet med det vidgade upp- draget. Trots att mycket sällan fungerar som en ren bidragsgivare, utan i allmän- het går in i projekten som samarbetspartner, har intresset för samverkan från det icke-statliga om- rådet varit stort. Konstansökningarna har tidi- gare varit belastade med alltför långa väntetider för de sökande myndigheterna, men väntetiden har sjunkit till en nivå nära målet. måste kommande år upprätta en ba- lans mellan antalet avslutade ansökningar och antalet nyanmälda för att undvika att väntetiden börjar öka på nytt. Slutligen finns positiva tecken även inom informations- och utvecklings- verksamheten. Regeringen gör bedömningen att den redovi- sade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som har satts upp för . En suc- cessiv infasning av det vidgade uppdraget har inneburit ett anslagssparande t.o.m. . För att minska sparandet har regeringen tidigare fattat beslut om en tillfällig sänkning av anslags- nivån med . bör infasningen vara genomförd och utfallet på igångsatta projekt komma fullt ut. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisades att utgifts- området minskar med . Av beloppet hänför sig till detta anslag. Anslaget mins- kas således med detta belopp. Tabell 7.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 35 438 Återställande av tillfällig ned- dragning +7 000 Utgiftsbegränsande åtgärder 2 000 Förslag 2000 40 438 för hemslöjdsfrågor Tabell 7.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 481 2000 Förslag 1 488 2001 Beräknat 1 512 1 2002 Beräknat 1 537 2 1 Motsvarar 1 488 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 488 tkr prisnivå. skall enligt för- ordningen med instruktion för (1988:315) ta initiativ till, pla- nera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighet. Nämn- den skall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden står som samordnare för hem- slöjdskonsulentverksamheten och har bemyndi- gande att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. () svarar för nämndens medelsförvalt- ning och personaladministration. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att slöjdsfrågor hade ett anslagssparande på . Prognosen för visar på att spa- randet kommer att vara förbrukat vid slut. avgiftsin- täkter uppgick till . Regeringens överväganden för hemslöjdsfrågor har fortsatt arbetet med tre projekt, nämligen Hem- slöjdens arkivprojekt, Hemslöjdens roll i ett tvärvetenskapligt perspektiv och Projekt . Hemslöjdens arkivprojekt, som bedrivits med Sesam-medel, har pågått och avslutades . Då hade alla 25 länshemslöjdsföreningarna, två riksföreningar och åtta lokalföreningar fått delar av sina sam- lingar registrerade i den gemensamma databasen. För att arbetet ska kunna fortsätta nu när Sesam- projektet avslutats, har 16 län fått databasprog- rammet installerat. Barn- och ungdomsverk- samhet har prioriterats i de flesta länen . I 13 län drevs större barn- och ungdoms- projekt. I den löpande verksamheten ingick akti- viteter som ull- och täljarskola, skollovsslöjd, fortbildning av lärare och slöjdläger. Utställning- en Slöjden är här! Slöjden är härlig! som visades på har inspirerat slöjdverksamheten i hela landet, bl.a. har det resulterat i ett tjugotal utställningar på regional nivå. Flera länsöverskridande projekt, där man arbetar inom specifika teknik- eller materialområden, pågår. har nämnden lagt stor vikt vid analys och utvärde- ring av delar av verksamheten genom att ta fram rapporter inom olika områden. Slutsatser Regeringen bedömer att slöjdsfrågor stödjer och initierar en verksamhet som i enlighet med det övergripande målet för myndigheten ökar intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela landet. Verk- samhetsinriktningen bör ligga fast. Som en följd av minskade ekonomiska resur- ser består den fasta personalen på nämndens kansli numera endast av en kanslichef och en assistent, vilket gör att myndigheten har svårt att leva upp till de krav som ställs på verksamheten. Regeringen bedömer att för att den nuvarande ambitionsnivån skall kunna upprätthållas bör anslaget ökas med . Enligt rege- ringens bedömning bör ökningen även kunna förbättra nämndens möjligheter att ha en mer aktiv roll när det gäller form- och designfrågor. Tabell 7.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 1 078 Pris- och löneomräkning + 10 Reformmedel + 400 Förslag 2000 1 488 D4 Främjande av hemslöjden Tabell 7.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 486 2000 Förslag 17 462 2001 Beräknat 17 794 2002 Beräknat 18 150 Anslaget disponeras av slöjdsfrågor för bidrag till hemslöjdskonsulen- ternas verksamhet, Svenska Hemslöjdsförening- arnas och projekt inom hem- slöjdsområdet. Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod under av två hemslöjdskonsu- lenter i varje län, med undantag för län som hade fyra och som hade sex länshemslöjdskonsulenter. Antalet rikskonsulenter var fem, en rikskonsulent i hem- slöjd för barn och ungdom, en spetskonsulent och tre sameslöjdskonsulenter. är en ideell förening som har till uppgift att främja den svenska hemslöjden och dess utveck- ling samt fungera som centralt organ för landets hemslöjdsföreningar. Under anslaget anvisas medel för bidrag till projekt inom hemslöjdsområdet. Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatet av verksamheten redovisas under anslaget . Slutsatser Enligt regeringens bedömning har medlen an- vänts på ett effektivt sätt. Tabell 7.12 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 17 269 Pris- och löneomräkning + 193 Förslag 2000 17 462 D5 Bidrag till bild- och formområdet Tabell 7.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 296 2000 Förslag 27 805 2001 Beräknat 28 188 2002 Beräknat 28 584 Under anslaget anvisas medel för bidrag till or- ganisationer m.m. på bild- och formområdet. Under anslaget anvisas också medel till Akade- mien för de fria konsterna. skall bl.a. främja utvecklingen inom bild- och byggnads- konsten samt bevaka och informera om viktigare frågor inom området. Regeringens överväganden Resultatinformation har lämnat verk- samhetsbidrag till (), Folkrörelsernas Konstfräm- jande (FKf), Föreningen , före- ningen , Grafiska sällska- pet, Svenskt barnbildsarkiv och Stiftelsen . Bidrag har också lämnats till och till 18 konsthantverkskoope- rativ. Vid bidragsfördelningen har lagt särskild vikt vid verksamheter som främjar konstnärernas villkor och möten med publiken. Vidare prioriteras verksamheter som når olika publikkategorier och ger ökade möjligheter att se bild- och formkonst över hela landet liksom verksamheter som utvecklar olika metoder och samverkansformer eller innebär erfarenhetsut- byte nationellt och internationellt. Tabell 7.14 Fördelning av bidrag till bild- och formområdet Tusental kronor 1995/96 (12 mån) 1997 1998 Verksamhetsbidrag 6 685 9 208 1 9 208 Utställningsersättning 2 000 5 433 5 433 Andra bidrag 376 100 100 Summa 9 061 14 741 14 741 1 ingår bidrag till för de fria konsterna i detta anslag. Det statliga bidraget till utställningsersättning, som har fördelats av , Folkrörelsernas Konstfrämjande och Konsthantverkscentrum, har förbättrat möjligheterna att ställa ut mer etablerade konstnärer även i landets mindre orter. Antalet utställningar som på detta sätt medfört ersättning till den utställande konstnä- ren har ökat fram , då antalet minskar med cirka en tredjedel. Minskningen beror på flera förhållanden som förändrats . Ersättningen blev detta år momsbelagd som ersättningsnivån höjdes för separatutställningar och möjlighet gavs att betala utställningsersättning till konstnä- rer även vid samlingsutställningar, med ersätt- ningsnivåer på 6 000 till beroende på antalet deltagare. Slutligen beror minskningen även på ett periodiseringsproblem med utbetal- ningar inom SKR 97, vilket gjorde att antalet blev högre . De former som gällt för utställningsersättningen har gradvis kunnat förändras av i samråd med företrädare för berörda organisationer. För att klarlägga om det finns ytterligare behov att utveckla dessa former och för att få en samlad bild av vad bidraget har haft för effekter är bidra- get nu föremål för en översyn från sida. Tabell 7.15 Utställningsersättningen Tusental kronor Utställare utställningar Utbetald ersättning Antal utställningar Utbetald ersättning Antal utställningar1 Utbetald ersättning SKR 445 1 500 1 266 3 325 598 3 097 FKf 109 500 106 1 378 212 1 302 Konsthantverkskooperativ 620 119 620 Konstnärsdrivna gallerier 61 414 Summa 554 2 000 1 461 5 323 990 5 433 1Preliminära uppgifter Slutsatser Det statliga stödet till organisationer inom bild- och formområdet har haft stor betydelse för att uppfylla målet att söka en ny publik och att göra det möjligt att möta den samtida bild- och form- konsten oavsett var man bor i landet samt för att stödja den konstnärliga kvaliteten. Stödet har medfört att organisationerna har fått stärkta re- surser att främja konst- och formintresset genom olika former av konstbildning, programverksam- het, information om konstnärerna, marknadsfö- ring m.m. Bidragen under detta anslag har en geografiskt balanserande roll. En stor del av det konstfrämjande arbetet i organisationer som Sve- riges konstföreningars och Folk- rörelsernas Konstfrämjande äger rum på arbets- platser och på orter utanför landets storstadsområden. Regeringen angav i kulturpropositionen (prop. 1996/97:3) att de resurser som staten ställer till de konstbildande organisationernas förfogande bör medverka till att de nya konstnärliga ut- trycken sprids till nya platser, men också till att konsten introduceras för nya grupper. För att klargöra i vilken grad dessa mål har uppnåtts och om utställningersättningen även för övrigt har en helt ändamålsenlig utformning är det, enligt regeringens uppfattning, välkommet med den översyn som görs av , så att fram- tida förändringar kan baseras på en mer samlad bild av hur bidraget har fungerat. Tabell 7.16 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 27 296 Pris- och löneomräkning +509 Förslag 2000 27 805 8 Ersättningar och bidrag till konstnärer