prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Slutsatser Regeringen bedömer att verksamhet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. När det gäller verksamhetens inriktning anser regeringen att verkets insatser inom områdena inomhusmiljö, ekologisk hållbarhet och arkitektonisk kvalitet i planering och byggande, tillgänglighet för äldre och personer med funktionshinder, stadsutveckling samt regional utveckling skall prioriteras. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslaget 1999 122 424 Pris- och löneomräkning 86 Justering av 8 412 Förslag 2000 130 922 A2 Räntebidrag m.m. Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 376 460 2000 Förslag 3 742 000 2001 Beräknat 1 971 000 2002 Beräknat 1 651 000 De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder samt för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till kommuner. Regeringens överväganden Resultatinformation De mest betydelsefulla faktorerna för utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer såsom ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster, arbetslöshet osv. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. blev utgifterna ca lägre än vad som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräknas utgifterna bli ca 160 miljoner lägre än det anvisade beloppet. Den lägre anslagsbelastningen beror framför allt på att räntenivån har varit lägre än de antaganden som gjordes i budgetpropositionerna . I budgetpropositionen för antogs subventionsräntan i genomsnitt bli . Den faktiska subventionsräntan uppgick i genomsnitt till detta år. I budgetpropositionen antogs den genomsnittliga subventionsräntan bli och . var subventionsräntan i genomsnitt . Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en ökning av subventionsräntan att utgifterna ökar med ca på årsbasis. Bostadsproduktionen blev totalt något lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen för . påbörjades nästan 12 000 lägenheter i nyproduktion och nästan 17 000 lägenheter i samband med ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev ca 1 000 lägre än vad som beräknats, medan antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad blev ca 3 000 lägre i jämförelse med vad som antagits. Utgifterna för räntebidrag beräknas bli ca lägre , till följd av att bostadsproduktionen blev något lägre än förväntat. Regeringens förslag för samt de beräknade utgifterna för och baseras härutöver på ett antagande om att subventionsräntan i genomsnitt blir samt och . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker marknadens bedömning av risken med att placera i bostadsobligationer i förhållande till att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt vara . Regeringens förslag baseras vidare på en förväntad bostadsproduktion enligt tabell 4.5 nedan. Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym antal påbörjade lägenheter1 År Nybyggnad Ombyggnad 14 300 20 000 2000 16 000 22 000 2001 18 500 25 000 2002 20 200 27 500 1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på minst per lägenhet beaktats. Känslighetsanalyser visar att om antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blir 10 000 fler respektive än vad som antagits enligt tabell 4.5, beräknas utgifterna för räntebidrag öka med ca och med . Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell 4.6 nedan. Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och upplåtelseform Miljarder kronor (löpande priser) Ändamål 1999 2000 Nyproduktion Hyresrätt 2,8 1,5 Bostadsrätt 1,8 1,0 Äganderätt 0,2 0,1 Summa 4,8 2,6 Ombyggnad Hyresrätt 1,9 0,8 Bostadsrätt 0,5 0,3 Äganderätt 0,04 0,0 Summa 2,5 1,1 TOTALT 7,3 3,7 Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för av utgifterna på anslaget . beräknas denna andel uppgå till . Av de totala utgifterna för räntebidrag avser ca räntestöd vid förbättring av hyres- och bostadsrättshus, s.k. RBF-stöd. Vidare beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. 33 §- ersättning till kommuner. Räntebidrag enligt äldre system Ärendevolymen avseende räntebidrag enligt och äldre regler minskar nu snabbt. Detta beror på att den garanterade räntan uppgår till för ärenden med räntebidrag enligt regler och äldre och till för ärenden med räntebidrag enligt regler, för andra upplåtelseformer än egnahem. För egnahem är den garanterade räntan ännu högre. Räntebidraget kommer därför att upphöra för ändring av subventionsräntan vid den prognosticerade räntenivån . Av bidragsstatistik framgår att antalet ärenden med räntebidrag enligt äldre regler uppgick till ca 70 000 och att de minskar till drygt 40 000 ärenden. och minskar volymen ytterligare till ca 20 000 respektive 7 000 ärenden. återstår endast några hundra ärenden. Administrationen av dessa ärenden hanteras i stordatorsystem hos och är förenad med betydande fasta kostnader. Stordatorsystemen kommer därför att avvecklas när samtliga ärenden har avslutats. De totala kostnaderna för driften av dessa system beräknas uppgå till ca , medan avgiftsinkomster för den s.k. nettoaviseringsrutinen endast beräknas bli ca . Nettoaviseringsrutinen innebär att enligt avtal med kreditgivarna utbetalar räntebidragen till kreditgivarna, som i sin tur aviserar låntagarna för den del av räntekostnaderna som inte täcks av räntebidragen (dvs. Nettoavisering var t.o.m. ett villkor för att räntebidrag skulle beviljas enligt och äldre regler, men är rätten till bidrag inte beroende av nettoavisering (prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr. 1993/94:115). Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att genomföra administrativa förenklingar i syfte att minska kostnaderna för bidragsadministrationen. En sådan översyn har inletts. Ett led i detta arbete är att inte kommer att teckna några nya avtal med kreditgivarna om nettoaviseringar efter nu löpande avtalsperiod. Detta innebär att nettoaviseringsrutinen avvecklas och att räntebidragen under återstående bidragstid således kommer att utbetalas direkt till låntagarna på samma sätt som gäller för ärenden med räntebidrag enligt 1992 och regler. Slutsatser Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska om den nuvarande räntenivån består. På kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer Regeringens förslag: Bidrag avseende statligt räntestöd för reparation och underhåll, s.k. RBF- stöd, utbetalas inte . Medel på anslaget A2 Räntebidrag m.m. får disponeras för återstående utbetalningar avseende investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. med högst . Skälen för regeringens förslag: Besparing på det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stöd) Omprioriteringar inom utgiftsområde 18 måste göras . Regeringen aviserade därför ekonomiska vårproposition att inga utbetalningar görs avseende statligt räntestöd för reparation och underhåll, det s.k. RBF-stödet. Förslaget beräknas medföra att statens utgifter för detta stöd minskar med ca . Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. - återstående utbetalningar beslutade att investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. inte skall beviljas för ansökningar som inkommit till länsstyrelserna efter (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Regeringen bedömde för budgetpropositionen för att återstående utbetalningar för beviljade bidrag skulle komma att uppgå till ca . bedömde dock i sin prognos av att återstående utbetalningar skulle överstiga detta belopp. godkände regeringens förslag vårproposition, i den del som avsåg tilläggsbudget för , att ytterligare skulle tillföras anslaget (prop. 1998/99:100, utgiftsområde 18, bet. 1998/99: FiU27, rskr. 1998/99:249). Bidrag hade per totalt beviljats med avseende en produktion av ca 5 700 lägenheter. Av detta hade totalt utbetalats. Vidare fanns det fortfarande ansökningar hos länsstyrelserna i vilka beslut ännu inte hade fattats. Regeringen bedömer att återstående utbetalningar kommer att uppgå till ca . Regeringen föreslår att på anslaget A2 Räntebidrag m.m. får disponeras för att finansiera återstående utbetalningar avseende investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. . Anslaget för har sammanfattningsvis beräknats enligt följande (effekterna av respektive förändring är i vissa fall uppskattningar). Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 7 537 000 Räntenivån - garanterade räntan överstiger subventionsräntan - 3 013 000 Upptrappning av garanterad ränta - 670 000 Lägre bostadsproduktion - 20 000 Ej utbetalning av RBF-stöd - 112 000 Återstående utbetalningar avseende investeringsbidrag till studentbostäder + 20 000 Förslag 3 742 000 : Förvaltningskostnader Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 500 2000 Förslag 13 197 2001 Beräknat 13 416 1 2002 Beräknat 13 649 2 1 Motsvarar 13 197 tkr prisnivå 2 Motsvarar 13 197 tkr prisnivå () lämnar kreditgarantier enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder. Kreditgaranti kan även lämnas enligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k. omfördelningsgaranti) samt enligt förordningen (1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Den sistnämnda formen av kreditgaranti tillkom under och finansieras, inklusive administrationskostnader, med medel från det under utgiftsområde 25 angivna anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Anslaget får användas för förvaltningskostnader som är hänförliga till resultatområdet Äldre garantier. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för verksamheten är en effektivt fungerande garantigivning för finansiering av bostäder. BKN:s verksamhet under präglades av en ökad tillströmning av skadeärenden, som antalet inkommande garantiärenden minskade. Under inkom 702 skadeärenden och 431 garantiärenden, vilket kan jämföras med 514 skadeärenden och 551 garantiärenden under . Dessutom påbörjades handläggningen av ca 370 regressärenden, jämfört med ca 300 under föregående budgetår. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BKN:s årsredovisning för . RRV har tidigare gjort bedömningen att BKN uppfyller kriterierna för att internrevision skall inrättas (prop. 1994/95:100, bil. 1) och har därför föreslagit att BKN skall omfattas av bestämmelserna i förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Regeringen aviserade att man kommer att ta ställning till RRV:s förslag i denna del när resultatet av den uppföljning och analys av garantiverksamheten som genomförts föreligger. Regeringen konstaterar att det i ovan nämnda proposition uppställs två kriterier för att en myndighet skall omfattas av kravet på internrevision. Dels skall myndigheten ha en omfattande intern delegering av ansvar och befogenheter, dels skall myndigheten administrera stora medelsflöden. Vad gäller den interna delegeringen kan konstareras att alla väsentliga förvaltningsbeslut i BKN hanteras av sex handläggare och två beslutande chefer, varför kriteriet avseende en omfattande intern delegering inte kan anses vara uppfyllt. Regeringen lämnar därför RRV:s förslag i denna sak utan åtgärd. Slutsatser Regeringen bedömer att har uppfyllt de verksamhetsmål som följer av regleringsbrevet när det gäller att, så långt regelverken medger detta, minimera kostnaderna för garantiförluster och administration. Verksamhetens inriktning är styrd av de författningar som avser att tillgodose det övergripande målet för verksamheten, nämligen en väl fungerande och effektiv garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. Anslaget för har beräknats enligt följande. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.9 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 1999 12 763 Pris- och löneområkning 180 Justering av 254 Förslag 13 197 : Garantiverksamhet Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 900 000 2000 Förslag 1 800 000 2001 Beräknat 600 000 2002 Beräknat 600 000 Garantiverksamheten är indelad i tre resultatområden; Äldre garantier, Nya garantier samt Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden. Med äldre garantier avses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Med nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelning av ränteutgifter. Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden är ett nytt resultatområde fr.o.m. . Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom resultatområdet Äldre garantier. Utgifterna för garantiförluster översteg det i budgetpropostitionen för anvisade beloppet på . Med anledning av detta anvisades på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen ytterligare . För innevarande budgetår beräknas anvisade medel vara tillräckliga för att täcka utgifterna. Med anledning av att utgifterna för garantiförluster översteg det anvisade beloppet med inleddes ett arbete med syfte att öka tillförlitligheten i Statens bostadskreditnämnds prognoser avseende utgifter för infrianden av kreditgarantier. Arbetet har bedrivits i samarbete mellan BKN och . Även extern kompetens har anlitats. Den nya prognosmodell som utarbetats grundas på de kapitaliserade maximala betalnetton som långsiktigt kan genereras inom bostadsrättsföreningar med kreditgaranti. Den nya prog-nosmodellen har använts till den prognos som ligger till underlag för beräkningar av utgifter för kreditgarantier . Regeringens överväganden Resultatinformation Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier har fortsatt att minska. Garantistocken minskar även totalt sett och uppgick vid utgången av till , varav avser Äldre garantier. De aktualiserade skadorna inom resultatområdet Äldre garantier under avsåg ett totalt garanterat belopp om , vilket är en ökning i förhållande till . Inom resultatområdet Nya garantier lämnades beslut om ersättning i ett ärende med . Av de aktualiserade skadeärendena inom resultatområdet Äldre garantier under står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Av de aktualiserade skadeärendena utgjorde ackordsärenden av det garanterade beloppet. Underskottet i garantiverksamheten inom resultatområdet Äldre garantier uppgick t.o.m. till . För beräknar BKN att underskottet uppgår till . Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och ombyggnad, vilka tas ut av garanterat belopp, uppgick till inom resultatområdet Äldre garantier. För innevarande budgetår beräknas inkomsterna uppgå till ca inom resultatområdet. Regeringens förslag för samt de beräknade utgifterna för och baseras på de ränteantaganden som ligger till grund för budgetpropositionen. BKN:s känslighets-analyser visar dock att nivån på skadeutfallet i hög grad är beroende av ränteläget. Efter beslut av med anledning av regeringens proposition Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) tillkom ytterligare ett resultatområde som närmast är att hänföra till Äldre garantier, nämligen Kreditgaranti för avlösen av borgen. Infrianden och administration för sådana garantier finansieras emellertid med medel från anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Finansieringen av resultatområdet Nya garantier sker helt utanför statsbudgeten . Detta resultatområde finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan redovisas budget för resultatområdena Äldre samt Nya garantier. Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 178 101 153 2 782 147 -2 680 994 Prognos 1999 225 80 000 1 862 000 - 1 782000 Budget 2000 0 50 000 1 850 000 1 800 000 Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 0 10 137 2 488 7 649 Prognos 1999 0 13 600 18 100 -4 500 Budget 2000 0 17 400 26 200 -8 800 Slutsatser Statens utgifter för garantiförluster fortsätter att minska under följande budgetår under förutsättning att den prognosticerade räntenivån består. Anslaget för har beräknats enligt följande. Tabell 4.13 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 1999 3 000 000 Förbättrat ränteläge - 1 200 000 Förslag 1 800 000 : Förvaltningskostnader Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 23 550 2000 Förslag 24 816 2001 Beräknat 25 188 1 2002 Beräknat 25 577 2 1 Motsvarar 24 816 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 24 816 tkr prisnivå. () har samordningsansvaret för forskning och utveckling som rör byggnader, anläggningar, byggd miljö, samhällsplanering, stadsutveckling samt energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö. BFR:s verksamhet inom förvaltningsanslaget A5 omfattar planering, initiering och samordning av FoU-insatser och experimentbyggande, handläggning av projektansökningar, internationellt samarbete samt informationsinsatser. Regeringens överväganden Resultatinformation har 452 ansökningar om forskningsmedel med ett sökt belopp om totalt registrerats hos BFR. Antalet behandlade ansökningar uppgick till 437 stycken. av inkomna ansökningar har beviljats till ett totalt belopp om . Genom samfinansiering av FoU-projekt har branschen bidragit med ytterligare . användes av administrationsanslaget för internationellt samarbete. Information om forskning och forsknings- resultat sker genom flera kanaler såsom tidningen och tidningen , konferenser och seminarier samt presskonferenser. BFR har fortsatt sitt arbete med att utveckla och effektivisera sin administration Bland annat har den datorstödda projektadministrationen förbättrats. Slutsatser Regeringen bedömer att BFR:s verksamhet i allt väsentligt har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna och att rådet har utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 4.15 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 23 229 Pris- och löneomräkning 146 Justering av premie 1 441 Förslag 2000 24 816 A6 Byggforskning Tabell 4.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 88 300 1 2000 Förslag 105 548 2001 Beräknat 107 606 2 2002 Beräknat 109 827 3 1 BFR disponerar även en anslagspost på under E1- anslaget. Denna post ingår inte i tabellen. 2 Motsvarar 105 548 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 105 548 tkr prisnivå. De utgifter som belastar anslaget är bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete som rör byggnader, anläggningar, byggd miljö, samhällsplanering, stadsutveckling och energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om bidrag för experimentbyggande m.m. Bidragen fördelas av . Regeringens överväganden Resultatinformation Det stöd BFR lämnar till satsningar på forskning och utveckling syftar till att främja den byggda miljöns kvalitet och långsiktiga hållbarhet. har BFR:s forskningsstödjande verksamhet varit indelad i två huvudprogram; Bebyggelsen och Byggnaden. BFR har fortsatt satsningen på större samlade insatsområden. startades insatsområdet 2002. har en vidareutveckling skett av de insatsområden som startades , dvs. Staden som livsmiljö, Den hållbara staden och Det sunda huset. BFR har under en rad år haft i uppdrag att öka graden av samfinansiering och antalet samarbetsavtal med byggsektorns aktörer. Det utvecklade arbetet med branschens aktörer har lett till ett ökat intresse från näringslivet. Detta har varit positivt för beställarkompetensen, samverkan med högskolan samt givit positiva effekter för införlivandet av FoU-resultaten. Andelen samfinansiering från näringslivet är dock relativt liten. Andra statliga forskningsfinansiärer och myndigheter stod för dubbelt så stor andel av samfinansieringen som den andel som privata företag, privata ekonomiska föreningar, stiftelser, kommunala bolag och branschorganisationer stod för. Resultaten från den BFR-finansierade forskningen har bland annat resulterat i 78 doktorer och licentiater samt redovisats i cirka 500 institutionsrapporter, 281 vetenskapliga artiklar och 353 artiklar till vetenskapliga konferenser. Slutsatser Regeringen bedömer att näringslivets andel av samfinansierade projekt bör öka och att aktörerna inom plan-, bygg- och bostadssektorn i övrigt även i fortsättningen bör ta större ansvar för sin egen kunskapsförsörjning. Branschen bör i allt högre grad finansiera den del av byggforskningen som tillhör branschens intresseområde. Statens medverkan bör i huvudsak begränsas till FoU-insatser när det gäller frågor av särskilt samhällsintresse. BFR:s tillgängliga budget för FoU-projekt har minskat med cirka en tredjedel . En fokusering och koncentration av verksamheten bör därför genomföras. Forsknings- och utvecklingsprojekt med sådan inriktning att resultat från projekten kan stödja regeringen i arbetet mot en hållbar utveckling skall prioriteras. Regeringen gör stora satsningar som syftar till en resurseffektiv och uthållig samhällsutveckling. Bland annat har medel avsatts till lokala investeringsprogram, där kommunerna har rollen som motor i utvecklingen. Målet med satsningarna är att de stora miljöproblemen skall vara lösta inom en generation, det så kallade generationsmålet. För att det högt ställda generationsmålet skall kunna nås krävs ny kunskap. Resultat från byggforskningen kan här komma att få en central betydelse. En viktig uppgift för byggforskningen är alltså att ta fram ny kunskap om vägar till det resurseffektiva och uthålliga samhället. Forskningen kring hållbar utveckling avser till stor del utveckling av nya, alternativa lösningar som kan användas vid nyproduktion av byggnader och anläggningar. För att få ett hållbart samhälle krävs dock även att de befintliga systemen och strukturerna ställs om, eftersom byggnader och annan infrastruktur har lång livslängd. En prioriterad uppgift för BFR är därför att stimulera forskning kring hur de befintliga byggnaderna och bebyggelsen samt den tekniska infrastrukturen kan ställas om till hållbarhet. Frågor som byggforskningen har att besvara är bland annat om det är realistiskt att uppnå generationsmålet och faktor tio, dvs. att erhålla en tiofaldig resurseffektivisering, i de befintliga strukturerna och i så fall vilka konsekvenser detta skulle få. Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 4.17 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 64 356 Pris- och löneomräkning 4 192 Omfördelning från anslaget E1 50 000 Omfördelning till UO 16 B 54 - 13 000 Förslag 2000 105 548 Byggforskningsanslaget minskades för med , men förstärktes genom en omdisponering av från anslaget E1. Även tillförs från anslaget E1.