prop · GN031D8 · 2000-01-01 00:00:00 — De övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med /är att främja fredlig utveckling, att stärka fredsprocessen bl.a. genom stöd för social och ekonomisk utveckling samt att bidra till förutsättningarna för uppbyggande av en demokratisk palestinsk stat. Dessa grundvalar präglar också det internationella stödet till den palestinsk-israeliska fredsprocessen. En positiv utveckling av fredsprocessen har en gynnsam inverkan på möjligheterna att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete. bilaterala bistånd beräknas 2000 till och är inriktat på: - Insatser till stöd för fredsprocessen. - Stöd till mänskliga rättigheter och demokrati samt stöd till social och kulturell utveckling, med inriktning på barn och ungdom. - Stöd till att skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling som kan leda till ökad sysselsättning, genom uppbyggande av infrastruktur och näringsliv. Därtill bidrar med till FN-organet för palestinaflyktingar, UNRWA. Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av regionstrategier för och samt av landstrategier för samarbetet med och . Region- och landstrategierna utgör ett styrinstrument för det bilaterala såväl som det multilaterala svenska utvecklingssamarbetet med kontinenten. Det ekonomiska stödet kanaliseras främst genom multilaterala organ och genom enskilda organisationer. Endast en mindre del av det svenska utvecklingssamarbetet med lämnas bilateralt. Däremot ökar det svenska stödet till offentliga statliga demokratiska institutioner, såsom justitieombudsmannaämbeten och till reformering av rättsväsendet. Det svenska utvecklingssamarbetet med (utom ) styrs av en femårig regionstrategi. De övergripande målen är att stödja fred och försoning, demokrati, mänskliga rättigheter, reformering av staten samt ekonomisk och social utveckling med inriktning på fattigdomsbekämpning. Särskild prioritet har getts åt , där genomförandet av fredsavtalet har krävt stora resurser och , där försonings- och demokratiseringsprocessen behövt fortsatt internationellt stöd. Även har fått ökad betydelse i det svenska utvecklingssamarbetet. Landet är ett av de fattigaste länderna i . Utvecklingssamarbetet med styrs av en femårig landstrategi. Även om de väpnade konflikterna i är över och samtliga länder , sedan självständigheten , styrs av folkvalda regeringar, så kommer länderna (med undantag av , och ) att ha en lång väg att gå innan en fredlig utveckling kan sägas vara konsoliderad. krävs stora insatser för att åstadkomma samförståndslösningar och skapa förutsättningar för en hållbar och demokratisk utveckling. Efter orkanen i har dessutom utfäst totalt fram för insatser i samband med återuppbyggnaden. hölls ett internationellt givarmöte i för länderna i och ett långsiktigt stöd för regionens återuppbyggnad, hållbar utveckling och fördjupad demokrati utlovades av det internationella samfundet. Genom den s.k. Stockholmsdeklarationen har tillsammans med andra länder åtagit sig att initiera en uppföljningsmekanism för utvecklingen i , samt förbundit sig till ett partnerskap med länderna. Centralamerikastrategin kommer under det nämnda året att bli föremål för en översyn mot bakgrund av förändrade förhållanden i regionen efter orkanen . Regeringsbeslut rörande regionstrategin för det svenska utvecklingssamarbetet med togs och anger inriktningen på samarbetet . Regionstrategin slår fast att stöd till fattigdomsbekämpning samt befästandet av demokrati och mänskliga rättigheter skall prioriteras. Samarbetet skall koncentreras till de fattigaste och mest utsatta länderna i regionen. I regionstrategin betonas också vikten av att utveckla nya former för ett bredare samarbete till ömsesidig nytta. Vidare föreslås att man genom användande av olika instrument och samarbetsformer skall uppnå synergieffekter av samarbetet i regionen. Den kapacitet och kunskapsuppbyggnad som med svenskt stöd byggts upp i ett land, bör kunna utnyttjas i samarbete med ett tredje land om intresse finns. Samarbetsformer som internationella kurser, konsultinsatser och forskningssamarbete bör kunna användas inom flera olika områden. Till exempel bör internationella kurser utöver nuvarande ämnen även kunna vara ett instrument inom området för mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt. En aktiv dialog förekommer mellan Sida och ifråga om stödet till vissa länder, såsom , där utvecklingssamarbetet har klara beröringspunkter med den politiska utvecklingen i landet. Sida planerar en förstärkning av utvecklingssamarbetet med . Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av en landstrategi som beslutades och som sträcker sig . Landstrategin slår fast att det övergripande målet för samarbetet är att främja en jämlik, bärkraftig och demokratisk utveckling i landet. Stödet riktar sig främst till regeringens reformarbete inom utbildning och statsförvaltning samt fattigdomsbekämpning. Den politiska utvecklingen har i de flesta sydamerikanska länder varit positiv det senaste årtiondet. På flera håll är dock demokratin bräcklig och utsatt för betydande påfrestningar till följd av bl.a. ökad illegal narkotikahandel, ökat våld samt en kraftig ekonomisk recession. Före den globala finansiella krisen var även den ekonomiska utvecklingen positiv. Krisen har dock påverkat tillväxttakten negativt i flera länder. Stora utmaningar i att befästa och fördjupa demokratin och bekämpa fattigdomen som en stor del av kontinentens befolkning lever i kvarstår. Samarbetet omfattar länder som av DAC klassificeras som utvecklingsländer, nämligen , Bosnien- , , , samt , , och , , , , och . Det internationella samfundets insatser i västra har främst fokuserats på . Inom ramen för ett övergripande regionalt synsätt har insatser av en långsiktig karaktär även gjorts i de övriga länderna i regionen. EU har härvid varit största enskilda bidragsgivare. Insatserna har främst gjorts genom EU:s PHARE- respektive Obnova-program. Utvecklingen i FRJ/Kosovo har ställt hela det internationella givarsamfundet inför mycket stora utmaningar. Inte bara behovet av stöd och bistånd till , , och utan också det till länder i närområdet såsom och måste bli föremål för översyn. De omedelbara behoven är humanitära och akut återuppbyggnad. Redan nu planeras dock för långsiktiga återuppbyggnadsinsatser. Planerade strategier kan dock behöva revideras i ljuset av förändrade förhållanden. Det är viktigt att i biståndsprocessen göra överväganden och ställningstaganden inom flera politikområden och samhällsfunktioner migration, säkerhet, polis, handel och gemensamma statliga, kommunala och självstyrande förvaltningsinstitutioner. En demokratiskt, socialt och ekonomiskt stabil utveckling i sydöstra förutsätter ett mycket stort och långvarigt engagemang från omvärldens sida. Det viktigaste uttrycket härför är det fortsatta arbetet inom den s.k. stabilitets- pakten för sydöstra som inletts. Denna utgör ett politiskt ramverk, vars syfte är att under samordnade former främja ländernas egna ansträngningar att skapa fred, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling. En viktig uppgift i sammanhanget är mobiliseringen av finansiella resurser för regionen. En självklar utgångspunkt för är att situationen kräver nya resurser och att gjorda insatser i andra delar av regionen inte drabbas. har särskilt markerat ett aktivt engagemang i frågor som berör stärkandet av det lokala civila samhället såsom en oundgänglig del av demokratibyggnad. Bidragen till valövervakningsinsatser är ett viktigt bidrag för att främja den demokratiska utvecklingen. har också särskilt betonat vikten av koordinering inte minst lokal sådan på fältet behovet av att lyssna på mottagarna samt att utforma biståndet så att man undviker långsiktigt beroende av bistånd. En utmaning är att vi framöver kommer att behöva arbeta parallellt med humanitärt bistånd, återuppbyggnadsinsatser och stöd till det civila samhället och institutionsbyggnad. Det svenska biståndet till är en klar minskning . Det är främst de humanitära insatserna men även återuppbyggnadsinsatserna som reducerats. Ambitionen är dock att nuvarande nivå skall kunna bibehållas . är en av de stora biståndsgivarna i landet. Åtskilliga lärdomar och arbetssätt från insatserna i bör beaktas vad gäller insatser i övriga regionen. En strategi för fortsatta arbete i har arbetats fram . De svenska insatserna har fokuserats på följande huvudområden: återuppbyggnadsprogram, flyktingåtervändande, integrerade områdesprogram med sysselsättningsskapande insatser, stöd för mänskliga rättigheter och demokrati samt stöd till det civila samhället och institutionsuppbyggnad. I ökad grad bör det framtida biståndet inriktas på fredsimplementeringsaktiviteter såsom demokratiseringsarbete, arbete med mänskliga rättigheter, privatiseringsinsatser samt det oerhört viktiga arbetet med mediareformer. Detta sista område betonades starkt vid en avslutad givarkonferens för Bosnien- . Situationen i har hamnat något i skuggan av de mer akuta problemen i de övriga länderna i regionen. Det är dock väsentligt att fortsatt kraftfullt fokusera på insatser gällande fredsimplementeringen i . Situationen i landet är fortfarande bräcklig och otillfredsställande vad gäller fredsimplementeringsresultat och tempo. I samband med fick Bosnien- också ta emot ett stort antal flyktingar från FRJ som lagt en ytterligare börda på en mycket svag ekonomi. Parterna i landet måste ta ett ökat ansvar för utvecklingen i i takt med att det internationella engagemanget gradvis trappas ned . Dialogen mellan givarna och mottagarna i bör också förbättras och fördjupas. Likaledes är det av yttersta vikt att förbättra koordineringen avseende biståndsinsatserna med de internationella aktörerna, med OHR i spetsen, på plats i Bosnien. FRJ Planeringen för återuppbyggnaden i efter den väpnade konflikten har inletts. Prioriteringen ligger på fortsatta humanitära insatser och akut återuppbyggnad . Givarsamfundet har visat stort intresse för återuppbyggnadsarbetet och avsevärda medel i form av finansiella resurser har utfästs. Även om de behovsbedömningar som genomförts generellt sett visar på mindre skador än vad som ursprungligen befarades, så förestår ett omfattande fysiskt rehabiliterings- och återuppbyggnadsarbete av bostäder, skolor och andra offentliga byggnader samt övrig infrastruktur. Behovsdömningarna kommer successivt att förfinas under de kommande månaderna. Genom säkerhetsrådets resolution har en omfattande civil FN-mission etablerats i Kosovo () med långtgående ansvar för upprättande av en interimsadministration i Kosovo, institutionsuppbyggnad, återuppbyggnad och humanitära frågor. Det civila samhället måste stärkas och grunderna för ett demokratiskt och multietniskt rättssamhälle byggas. Ett mycket stort antal mellanstatliga och enskilda organisationer är engagerade i detta arbete. har bidragit till den internationella operationen med bl.a. civilpoliser och personal till och verksamhet. Behov av fortsatt stöd till verksamhet förutses. Sida har utarbetat en strategi för biståndet till Kosovo och den närliggande regionen på kort och medellång sikt. Regeringen har godkänt inriktningen på strategin och på grundval av denna beslutat om stöd för humanitära insatser och akut återuppbyggnad . En ambition är att svenskt näringsliv skall engageras i biståndet. Vägledande för biståndet är ett långsiktigt och regionalt perspektiv. Biståndet skall präglas av flexibilitet och anpassning till de behov som uppkommer och Sidas strategi kommer att revideras i ljuset av ändrade villkor. En väsentlig del av biståndet kommer att kanaliseras via multilaterala organ. I förlängningen ligger också ett behov av insatser i FRJ/. Ytterligare humanitära insatser kommer sannolikt att bli aktuella i ljuset av den försämrade försörjningssituationen. Den ökade strömmen av icke-albanska internflyktingar från Kosovo till angränsande och har förvärrat situationen. Utsatta grupper måste också ges tak över huvud, värme och vatten. bidrar redan med humanitärt stöd genom Röda korset och andra organisationer. Hur återuppbyggnadsinsatser kommer att bli aktuella beror av den allmänna politiska situationen. är det omöjligt att uppskatta hur stora insatser det blir fråga om men eftersom det är infrastruktur såsom broar och kraftverk som förstörts så blir det fråga om avsevärda belopp. Delrepubliken i FRJ har under hela konflikten i f.d. mottagit ett stort antal flyktingar och den senaste flyktingvågen på grund av konflikten i Kosovo har inneburit svåra påfrestningar. har distanserat sig från den repressiva politik som förts av och aktivt drivit en demokratiseringsprocess. Där så varit möjligt har EU sökt undanta från att drabbas av sanktionerna mot FRJ. Fortsatt demokratistöd till är aktuellt som även andra stöd- och biståndsåtgärder måste övervägas. EU har åtagit sig att spela en ledande roll i återuppbyggnadsprocessen. Svenskt stöd till har inriktats på institutionsuppbyggnad inom t.ex. miljö- och vägområdet. En utökning och fördjupning av de svenska insatserna planeras och kommer då även att inriktas mot hälsosektorn och lokal självförvaltning. I ett inledningsskede kommer det utökade svenska biståndet att inriktas på delfinansiering av multilaterala eller bilaterala projekt. Även för planeras ett utökat bistånd. De svenska insatserna bör särskilt inriktas mot att stärka den makedonska statsbildningen och främja de interetniska relationerna. Det svenska biståndet består f.n. främst av stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och oberoende media. planeras även insatser inom bl.a. banksektorn, lokal förvaltning och hälsosektorn samt sysselsättningsskapande åtgärder. I består de svenska insatserna främst av stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och framväxten av oberoende media samt stöd till minoritetsåtervandring. Även vad gäller skall en utvidgning av insatserna ta hänsyn till hur fortsatt uppfyller de åtaganden som gjorts i Daytonöverenskommelsen. Stöd bör fortsatt ges för att underlätta uppfyllande av internationella åtaganden. Fortsatt tonvikt läggs på samarbetet med inom det särskilda OSS-programmet. fortsätter med stödet till en social investeringsfond, som bidrar till utveckling av den sociala infrastrukturen samt kompetenshöjning inom barn- och äldreomsorg. ekonomiska kris har föranlett ett stöd till skuldhanteringsprogram. Det kommunala utvecklingsprogrammet har fortsatt med speciell satsning på stöd till lagstiftning och kompetenshöjning av kommunalt anställda. Projekt inom jämställdhetsområdet främjas liksom kontakter vad gäller kultur och utbildning. Södra och Länderna i Södra (, och ) och (, , , , ) har sedan självständigheten drabbats hårt av ekonomisk tillbakagång. Länderna har dock en stor utvecklingspotential särskilt vad gäller energitillgångar. Stödinsatserna har i huvudsak varit av humanitärt slag men samarbete vad gäller de demokratiska och ekonomiska reformprocesserna har inletts, liksom vad gäller miljöfrågor och jämställdhet. Detta samarbete bör fortsätta och utvecklas. A1.3 Övrigt Från anslagsposten A1.3 Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom , stöd till vissa organisationer, utredningsverksamhet, i samt kapitaltillskott till . Tabell 3.13 A1.3 Övrigt Tusental kronor Budget 1999 Beräknat 2000 1 Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom 11 000 11 000 2 Utredningar m.m. 0 18 000 3 Övriga insatser 3 461 39 304 4 i 10 000 10 000 Summa 24 461 78 304 Verksamheten omfattar gäststipendieprogram för långtidsstipendier och person- och erfarenhetsutbyte för sökande från vissa utvecklingsländer samt personal- och administrationskostnader i samband med mottagande av FN-stipendiater i . Institutet har även ett stipendieutbyte med som finansieras från delposten. Gäststipendierna fördelas till utländska sökande för högre studier och forskning i . Genomgående uppvisar stipendiaterna mycket goda studieresultat. Från delposten finansieras utredningar, seminarier, konferenser, information m.m. Under delposten finansieras också den expertgrupp för studier i utvecklingsfrågor (EGDI) som regeringen tillsatte . EGDI:s uppgift är att analysera prioriterade frågeställningar inom det internationella utvecklingssamarbetet. Gruppen består av fjorton ledamöter, varav tio experter inom olika områden, med tonvikt på national-ekonomi. EGDI:s ordförande är statssekreteraren för internationellt utvecklingssamarbete. Till gruppen är knutet ett mindre sekretariat. Gruppen har behandlat ämnen som handel och finansiella flöden, biståndsberoende, kapacitetsuppbyggnad och barnens ekonomiska och sociala roll. Arbetet presenteras i ett antal publikationer och seminarier. Kostnaderna för den arbetsgrupp som överlämnade huvudrapporten med med förslag till en svensk Asienstrategi har belastat delposten. Rapporten har utgjort underlag för den regeringsskrivelse som lämnats till om en svensk Asienstrategi inför 2000-talet. Kostnaderna för den av regeringen aviserade parlamentariska utredningen av utvecklingssamarbetet inför 2000-talet kommer att finansieras från delposten. Det svenska bidraget till den nordiska samfinansierade verksamheten vid finansieras från delposten. Under delposten finansieras vidare bl.a. bidrag till Stiftelsen , som bedriver en verksamhet med mycket gott internationellt anseende. har verksamheten bl.a. inriktats på behovet att reformera FN-systemet, vilket är av stort värde med hänsyn till starka engagemang i dessa frågor. Fonden förutser att tonvikten kommer att ligga på områdena hälsa, genetiska resurser samt demokrati och utveckling vilket ligger i linje med ambitioner att stärka stödet till en hållbar demokratisk utveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Från delposten finansieras också bidrag till (). UWC startade i och bedriver en internationell gymnasieutbildning med miljöprofil i syfte att främja fred och samarbete. Bidraget finansierar kostnader för elever från . Beslut om att inrätta institutet fattades efter utredningen svenskt institut i (Ds 1998:28). Institutet skall, inom ramen för målen för internationellt utvecklingssamarbete, utgöra en mötesplats för att främja ökande kontakter mellan och övriga länder i samt länder i och med aktiviteter som konferenser, seminarier, föreläsningar och publikationer samt stöd till forskning och stipendier. Verksamheten skall bedrivas i ett långsiktigt, framtidsinriktat perspektiv, där de frågor som behandlas skall vara av betydelse för den politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella utvecklingen inom Mellanöstern- och Nordafrikaregionen, för förhållandet mellan regionens länder samt regionens förhållande till omvärlden, i första hand . Institutet skall därvid bl.a. främja det s.k. Europa- Medelhavspartnerskapet mellan EU och EU:s grannländer vid . Institutet skall ha en svensk styrelse samt ett vetenskapligt råd med både svenska och utländska representanter. Sedan institutet inrättades har ett antal praktiska förberedelser påbörjats, i första hand förhandling med om etablerandet av institutet i , en omfattande renovering av den fastighet i vilket institutet skall inrymmas samt rekrytering av personal. Regeringen utsåg direktör för institutet . kommer verksamheten att dels bestå av fortsatta praktiska förberedelser, dels arbete med att precisera verksamhetsinriktning, arbetsformer och aktiviteter . Invigningen av institutet planeras ske . bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder, särskilt i söder om . Efter en stark expansion av verksamheten mattades utvecklingen av något . Investeringsportföljen växte från 59 till 62 projekt och dess värde ökade med 70 miljoner till . Portföljen har fått ett allt tydligare Afrika-fokus. På basis av åtaganden (inklusive ej utbetalda) låg respektive ungefär jämsides med vardera av portföljen. Därefter följde och slutligen där verksamheten minskat. Det helägda dotterbolaget , som bidrar till utveckling av den finansiella sektorn i de baltiska länderna genom riskkapitalinvesteringar i affärsbanker, hade vid utgången av 1998 en investeringsportfölj till ett värde av . Verksamheten 1998 uppvisade ett positivt rörelseresultat. Projektintäkternas andel av projektkostnaderna ökade från i moderbolaget men minskade från för koncernen som helhet. har till regeringen lämnat förslag om bolagets kapitalförsörjning, som kommer att beredas inom . Regeringens överväganden Resultatinformation och bedömning Resultatinformation har lämnats under respektive anslagspostnivå ovan samt för verksamhetsområdet under avsnitt 3.2. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet är verksamhetsmålen inriktade på att i de multilaterala organen driva de svenska biståndspolitiska målen och få gehör för svenska prioriteringar. I detta ingår bl.a. att stärka inriktningen på fattigdomsbekämpning och att driva på reformer som syftar till ökad effektivitet i såväl FN-organen som i utvecklingsbankerna. Målen är långsiktiga och svåra att följa upp på årlig basis. Som ett exempel kan dock den tolfte påfyllnaden av mjuka fönster nämnas, i vilken de prioriteringar drivit fick genomslag. Utifrån den samlade bild som redovisas under avsnittet Multilateralt utvecklingssamarbete konstaterar regeringen att de mål drivit i växande grad fått genomslag i de multilaterala organens verksamhet. För det bilaterala utvecklingssamarbetet är framförallt Sida ansvarig myndighet. Sida har redovisat sitt arbete på olika sätt, bl.a. genom årsredovisningen, resultatanalyser inom landstrategiarbetet, utvärderingsverksamheten och i skrivelser på basis av särskilda uppdrag från regeringen. Delar av denna resultatinformation finns redovisad under avsnittet Bilateralt utvecklingssamarbete. driver, tillsammans med Sida, ett utvecklingsarbete i syfte att förbättra mål- och resultatstyrning av verksamheten. Arbetet tar sikte på att genomföras i regleringsbrevet för Sida . Ett uvecklingsarbete pågår också för att vidareutveckla landstrategiprocessen. Båda processerna utgör ett viktigt led i att förbättra underlaget för en kontinuerlig och jämförbar uppföljning och bedömning av biståndets resultat och effektivitet. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Inom anslaget A1 Biståndsverksamhet finns två olika beräkningsgrunder för bemyndiganderamen, dels för det multilaterala utvecklingssamarbetet, dels för det bilaterala. Dessa särredovisas därför nedan. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser uppgår till högst för i enlighet med följande tabell: Tabell 3.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utvecklingssamarbetet Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 6 295 6 726 9 169 - - Nya förpliktelser 1 920 3 564 1 654 - - Infriade förpliktelser* -1 489 -1 121 -2 437 -1 977 -6 409 Utestående förpliktelser 6 726 9 169 8 386 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 6 726 9 169 8 386 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Tabell 3.15 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 5 582 5 458 5 090 - - Nya förpliktelser 6 669 8 332 8 750 - - Infriade förpliktelser* -6 793 -8 700 -8 300 -2 300 -3 240 Utestående förpliktelser 5 458 5 090 5 540 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 24 655 24 558 29 021 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har bemyndigat regeringen att ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser motsvarar högst fem gånger landramen på årsbasis för det landramsfinansierade samarbetet med programländer för vilka regeringen fastställt landstrategier eller motsvarande.