prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Soliditeten har påverkats negativt av koncernens dåliga resultatutveckling samt höga investeringar i transportmedel och finansiella instrument. Dessutom nedjusterades det egna kapitalet bokslut med anledning av ändrad redovisning av trafikavtal. SJ:s kärnrörelse har bedrivits med ett negativt kassaflöde efter investeringar. Vid utgången av var SJ:s egna kapital lägre än , trots stora reavinster från utförsäljningarna av tåg och fastigheter samt dotterbolagen . har produktiviteten, mätt som produktionsenheter per anställd i järnvägsrörelsen, fördubblats. har dock personalkostnaderna ökat i samma takt vilket har inneburit att de effektiviseringar som genomförts inte haft någon eller endast ringa effekt på resultatet. beslöt att godkänna principerna för att tillskapa den nya myndigheten . Delegationen för köp av viss kollektivtrafik har upphandlat trafik för i enlighet med sitt uppdrag. Resandet med nattåg till och från fortsätter att minska. En ny linje, , upphandlades för . Trafiken på Mittlinjen mellan och utökades. Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och uppgick till nära 1,2 miljoner passagerare. Prognoserna för tyder på en fortsatt ökning för såväl passagerare som gods. Höghastighetsfärjan sattes i trafik och tidtabellen har utökats så att trafik kan upprätthållas fram . Regeringen beslutade att inte förlänga de avtal med trafikhuvudmännen som grundas på en principöverenskommelse i deras nuvarande utformning. I denna proposition föreslår dock regeringen att medel avsätts från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen fram till . Genom regeringens ställningstagande om att avsätta medel från Rikstrafikens anslag till trafik som omfattas av principöverenskommelsen ges Rikstrafiken rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken trafik som staten bör upphandla. Regeringen uppdrog och år Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att för upphandla interregional persontrafik på järnväg. Uppdraget har redovisats till regeringen som godkände de preliminära avtalen . Genom uppdraget har trafikering säkerställts på regionalpolitiskt viktiga sträckor. Regeringen bedömer att den nya myndigheten kommer att kunna göra erforderliga bedömningar rörande trafikupphandlingen samt hinna genomföra trafikupphandlingen i rimligt god tid inför . 17.4 Revisionens iakttagelser revisionsberättelse för avseende granskningen av SJ:s årsredovisning, koncernredovisning, underliggande redovisning och ledningens förvaltning innehåller inte några anmärkningar. I en revisionsrapport daterad framför RRV kritik mot SJ:s internrevision. SJ har efter detta utfört ett omfattande arbete med genomlysning och uppstramning av det interna regelverk som styr internrevision. Man har även genomfört vissa förändringar vad beträffar internrevisionens roll och plats i organisationen. Regeringen bedömer att den kritik som RRV framfört mot SJ nu har åtgärdats. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende de övriga anslagen inom verksamhetsområdet. 17.5 Personalkonsekvenser Inrättandet av den nya myndigheten bedöms endast innebära marginella förändringar av antalet arbetstillfällen inom verksamhetsområdet. Rikstrafiken kommer när den är fullt bemannad ha ett tiotal anställda. I vilken mån Rikstrafikens verksamhet får konsekvenser i övrigt för antalet arbetstillfällen inom verksamhetsområdet är svårt att bedöma. 17.6 består av moderföretaget affärsverket SJ och dess helägda dotterbolag . Koncernens sektorer är , , SJ Färjetrafik, och SJ Teknik. Utöver sektorerna finns supportenheter (och SJ Städservice) samt koncernstaber. Kärnverksamheten i är järnvägstrafiken. Övriga verksamheter och dotterbolag utgör komplement och stöd till kärnverksamheten. 17.6.1 Verksamhetens inriktning pekar på ett antal viktiga omvärldsfaktorer som beräknas få stor betydelse för SJ:s fortsatta verksamhet. - öppnar en ny marknad för och en snabbare väg till kontinenten för som den även innebär att SJ Färjetrafik genom får problem med lönsamheten. Även den borttagna taxfreeförsäljningen beräknas påverka verksamhet negativt. - De nya järnvägsanslutningarna till och öppnar möjligheter för nya reseprodukter i samarbete tåg/flyg. - Minskade banavgifter sänker SJ:s kostnader med ca . - Ökad konkurrens från nya tågoperatörer kan leda till sänkta marknadsandelar för SJ. Transportmarknaden beräknas 2002 växa med i genomsnitt för både persontrafik och godstrafik. Persontransporter på järnväg antas därvid öka med och godstransporter på järnväg med . Den stora ökningen på godssidan förväntas komma från en ökad befordran av s.k. högvärdigt gods (t.ex. livsmedel). Priserna beräknas sjunka för godstransporter och priserna för persontransporter beräknas vara oförändrade. SJ:s marknadsandel av persontrafiken på järnväg beräknas bli av antalet personkilometer . På grund av den ökade konkurrenssituationen på marknaden beräknas SJ:s andel av antalet resor endast uppgå till . Regeringens överväganden SJ:s uppdrag är att bedriva en effektiv järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. SJ skall utvecklas som ett effektivt och konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som huvudverksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att SJ ökar fokuseringen på sin kärnverksamhet och effektiviteten och lönsamheten inom denna. Målsättningen bör vara att ge kunderna en bra och prisvärd service inom järnvägstransportområdet. Det är i detta sammanhang av stor vikt att sådan verksamhet inom som inte bidrar till att affärsmässigt utveckla kärnverksamheten identifieras och avyttras. fattade , med utgångspunkt från den transportpolitiska propositionen, några avgörande beslut för SJ:s framtid. Besluten avsåg sänkta banavgifter samt avreglering av den långväga busstrafiken. har arbetet med att renodla järnvägssektorns organisation inneburit att beslut fattats om överföring av ansvar för vissa gemensamma funktioner samt det kapillära bannätet från SJ till . Sänkta banavgifter ger SJ en grundläggande möjlighet att konkurrera på rättvisa villkor. För resenärernas del utgår regeringen ifrån att sänkta banavgifter kommer dessa till godo i form av en positiv inverkan på priset. Den skärpta konkurrensen med andra tågoperatörer och med landsvägstrafiken ger vidare förutsättningar för att skapa den nödvändiga fokusering och attitydförändring inom SJ som behövs för att uppnå de av regeringen uppsatta målen. har SJ:s roll inom järnvägssektorn allt mer avgränsats och tydliggjorts, vilket underlättar för organisationen att agera i enlighet med de riktlinjer som regeringen lagt fast för verksamheten. 17.6.2 Ekonomiska mål och resurser Resultat 1998 resultat för exklusive engångsposter blev sämre än föregående år. Båda åren påverkades resultatet av bokföringsmässiga upplösningar av den strukturfond som skapades av realisationsvinsten från försäljningen av för att täcka kostnader i samband med omstrukturering. Upplösning av denna fond påverkade resultatet positivt med och . Bortsett från denna resultatpåverkan förbättrades resultatet från rörelsen med . Tillväxten i den befintliga verksamheten är tydligast inom där en väsentligt förändrad kundmix har resulterat i en högre genomsnittlig intäkt per resa trots oförändrade priser . Tabell 17.2 Nyckeltal m.m. kronor 1998 1997 Rörelsens intäkter 14 798 13 862 Rörelseresultat 10 -614 Rörelsemarginal (%) 0,1 -4,4 Resultat efter finansiella poster -135 -641 Resultat exkl. jämförelsestörande poster -263 Räntabilitet på sysselsatt kapital (%) 4,9 1,0 Räntabilitet på eget kapital (%) -5,4 -19,4 Soliditet 8,7 10,6 Nettoskuldsättningsgrad 5,4 4,5 Investeringar 1 128 1 161 Antal anställda 15 694 16 517 SJ redovisar för perioden 2002 en förväntad resultatförbättring som huvudsakligen antas skapas genom lägre banavgifter och omfattande rationaliseringsprogram över hela företaget. Målet är att produktiviteten skall öka . Personalen beräknas minska med 3 650 personer , varav 870 är effekten av det nya pendeltågsavtalet och 500 avser neddragning av trafiken. Nuvarande avkastningsmål om på eget kapital förväntas uppnås medan soliditetsmålet inte beräknas uppnås utan extra åtgärder i form av avyttringar och/eller kapitaltillskott. Tabell 17.3 Nyckeltal m.m. enligt treårsplan Miljoner kronor 2000 2001 2002 Omsättning 14 600 15 300 15 850 Resultat efter finansnetto 225 330 400 Räntabilitet på eget kapital (%) 7 9 10 Räntabilitet på sysselsatt kapital (%) 8 Soliditet (%) 11 12 14 Investeringar 1 401 1 076 557 Kassaflöde -107 +183 +800 Antal anställda 12 965 12 369 12 043 I treårsplanen har en öppen koncernreserv lagts in för att täcka befarade negativa effekter av bl.a. lägre tillväxt i ekonomi än antaget av samt sänkta marknadsandelar på grund av ökad konkurrens från nya tågoperatörer. Tabell 17.4 Resultatreserv perioden 290 varav på 170 845 varav på 485 1 125 varav på 645 Investeringar har investeringsvolymen i SJ varit hög och har i genomsnitt legat på ca . Huvuddelen av investeringarna har avsett förnyelse av fordonsparken, där den största satsningen varit . har företagsförvärv utgjort en stor post. Investeringarna är baserade på dels en planerad expansionstakt, dels förnyelseinvesteringar i fordonsparken för såväl som . investeringar 2002 inom respektive sektor framgår nedan. Tabell 17.5 Investeringar Miljoner kronor 2000 2001 2002 SJ Resor1 303 209 35 851 677 353 SJ Färjetrafik 4 2 5 92 62 45 SJ Teknik 52 53 50 Data 26 31 30 Staber 30 5 2 Övriga bolag 43 37 37 Summa investeringar 1 401 1 076 557 1Nya fordon för Mälardalstrafiken finansieras utanför balansräkningen. Investeringarna avser huvudsakligen nyanskaffning och ombyggnad av personfordon samt nyanskaffning av godsvagnar och tåg. Regeringens överväganden har för redovisat ett resultat som exklusive jämförelsestörande poster innebär en försämring jämfört med föregående år med . Räntabiliteten på eget kapital var negativ (-5,) och soliditeten uppgick till . är därmed långt ifrån att uppnå de fastställda långsiktiga ekonomiska målen för verksamheten. Uppsatt mål enligt innevarande treårsplan har inte heller uppnåtts. SJ redovisar för perioden 2002 att nuvarande avkastningsmål om på eget kapital förväntas uppnås medan soliditetsmålet inte beräknas uppnås utan extra åtgärder i form av avyttringar och/eller kapitaltillskott. Järnvägsmarknaden såväl i som utomlands karaktäriseras av en allt större avreglering och ökad konkurrens. Regeringen anser att det är av avgörande betydelse att SJ kan nå en sådan effektivitets- och lönsamhetsnivå att verksamheten kan få möjlighet att utvecklas i takt med de förändringar som sker på marknaden. Detta förutsätter bl.a. ett ökat fokus på kärnverksamheten, järnvägstrafik med en affärsmässig utveckling. Vidare är det av stor betydelse att SJ:s kapitalbas och rörelsemarginal är sådan att den möjliggör en affärsmässig avkastning på statens kapital. Det är viktigt att SJ kan erbjuda sina kunder en bra och prisvärd service inom järnvägstransportområdet. För att underlätta och förstärka fokuseringen på SJ:s kapitalstruktur enligt ovan anser regeringen att ekonomiska mål för verksamheten bör åsättas på ett sätt som återspeglar de förändringar som sker i SJ:s kapitalstruktur och som påverkar kostnaden för finansiering av verksamheten. Finansiering av en verksamhet involverar inte endast kapital som tillskjutits av ägaren utan även kapital som lånats upp av externa långivare. Det är vidare viktigt att kopplingen mellan åsatta nyckeltal och SJ:s affärsrisk görs tydligare. Den affärsrisk som SJ löper kan delas upp i två komponenter; dels en rörelserisk som förknippas med resultatet av den verksamhet man bedriver och som bl.a. påverkas av konjunkturen och konkurrenssituationen dels en finansiell risk som hänför sig till hur SJ agerar på finansmarknaden och som är beroende av bl.a. ränteläge, valutakurser och upplåningsmöjligheter. Företagets affärsrisk ökar med minskat eget kapital vilket innebär att företaget kan ha begränsade möjligheter att överleva perioder med svagt resultat. SJ:s nuvarande låga andel eget kapital innebär en relativt hög finansiell risk och regeringen anser därför att det är särskilt viktigt att åsätta ekonomiska mål för verksamheten som på ett tydligt sätt visar fördelningen mellan lånat och eget kapital givet samma risknivå samt som visar hur det kapital som faktiskt används i verksamheten förräntar sig. Regeringen föreslår därför att nya ekonomiska mål för SJ för perioden 2002 skall vara avkastning på sysselsatt kapital om samt en nettoskuldsättningsgrad om högst 2,5. Storleken på avkastningen respektive skuldsättningen är i paritet med vad som redovisas för liknande verksamheter nationellt och internationellt. Räntabilitet på sysselsatt kapital ger en bild av förräntningen av företagets hela arbetande kapital, eftersom måttet omfattar ett vägt avkastningskrav för både det egna och lånade kapitalet. Kapitalstrukturen och kostnaden för de olika finansieringssätten kommer därmed i ökat fokus eftersom avkastningskravet kommer att förändras beroende på andelen lån och eget kapital. Vad gäller skuldsättningsgraden är detta ett mer hållbart mått än soliditet för sådana förändringar i balansräkningen som inte påverkar den finansiella risken. Ett exempel på en sådan förändring kan vara att värdet i balansräkningen på icke räntebärande tillgångar (t.ex. kundfordringar) och icke räntebärande skulder (t.ex. leverantörsskulder) genom en affärshändelse båda ökar med lika mycket. Trots att detta inte påverkar den finansiella risken sjunker soliditeten. Skuldsättningsgraden är däremot oförändrad. När det gäller sektorernas rörelserisker så påverkas dessa i hög grad av såväl pris- och volymförändringar som förändringar i personalkostnaderna. Nedanstående tabell visar hur resultatet inom SJ Resedivision respektive SJ Godstransportdivision påverkas av en femprocentig förändring av ovanstående. Tabell 17.6 Påverkan på resultat av femprocentig förändring Miljoner kronor Pris Volym SJ Resedivision 45 165 SJ Godstransportdivision 90 85 Personalkostnader 200 Regeringen har inget att erinra mot investeringsplanens inriktning eller nivå. Regeringen anser att det är viktigt att SJ förstärker sin konkurrenskraft inom kärnaffären på såväl person- som godstransportmarknaden, vilket innebär fortsatta riktade investeringsåtgärder i syfte att anpassa utbudet av produkter och tjänster till marknadens krav på förnyelse och flexibilitet. Det är av stor vikt att investeringsbesluten föregås av genomgripande lönsamhetskalkyler för att säkerställa att SJ:s kapital används på ett affärsmässigt effektivt sätt. Regeringen anser därmed att den av SJ föreslagna investeringsplanen skall godkännas. Regeringen vill understryka att man anser att det är viktigt att SJ kan åstadkomma en affärsmässig avkastning på statens kapital. Frågan om att inleverera avkastning till staten kommer att behandlas . Finansiella befogenheter SJ:s investeringar har främst finansierats genom s.k. cross-border leasing, där en utländsk investerare har förvärvat rullande materiel och fartyg från SJ för att därefter åter hyra tillbaka utrustningen till SJ. har leasingportföljen kompletterats med ett antal leasehold-transaktioner. En leasehold är en nyttjanderätts-transaktion där SJ överlåter nyttjanderätten till sin utrustning till en trust som är bildad av en utländsk investerare, som därefter hyr tillbaka utrustningen till SJ. Det totala betalningsåtagandet för samtliga finansiella leasingkontrakt uppgick vid slutet av till 8 865 (6 743) i koncernen. Ökningen beror på ny leasing avseende fordon samt skulduppräkning på befintliga leasing-avtal. SJ hade vid ingången av en total låneram om . beslutade om en ökning av låneramen med med anledning av omfinansiering av pensionsåtaganden. SJ bedriver statlig affärsverksamhet inom ramen för affärsverksformen. Detta innebär bl.a. att SJ:s ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. SJ är emellertid en integrerad del av den statliga verksamheten och fungerar som förvaltare av statlig egendom. Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haft vida befogenheter i frågor som rör bl.a. försäljning av fast egendom. Syftet har varit att underlätta omstruktureringar i verksamheten och att verksamheten skall bedrivas under bolagsliknande förhållanden inom ramen för affärsverksformen. Regeringens slutsatser och överväganden Slutsatser Det är viktigt att SJ kan ge sina kunder en bra och prisvärd service inom järnvägstransportområdet. Regeringen anser därvid att SJ måste intensifiera arbetet med att öka sin operationella effektivitet och lönsamhet. Produktiviteten inom måste växa snabbare än tidigare, snabbare än personalkostnaderna och snabbare än i övrig svensk industri. Detta ställer stora krav på organisationen och är av avgörande betydelse för att SJ skall kunna utvecklas på en allt mer konkurrensutsatt och avreglerad marknad. En förutsättning för ett förbättrat framtida resultat är att SJ i ökad omfattning koncentrerar sig på kärnaffären, dvs. järnvägstrafik med en affärsmässig utveckling. Regeringen anser vidare att det är viktigt att SJ kan ge en affärsmässig avkastning på statens kapital. Detta förutsätter en konkurrenskraftig kapitalstruktur och rörelsemarginal. Regeringen har för avsikt att genomföra en översyn och genomlysning av och verksamhet för att utröna bl.a. hur en starkare kapitalstruktur kan uppnås samt vilka förutsättningar för utveckling och tillväxt som finns på befintliga och nya marknader. I enlighet med vad som framförts ovan beträffande en förväntad affärsmässig avkastning på statens satsade kapital i SJ föreslår regeringen att nya långsiktiga ekonomiska mål skall åsättas SJ:s verksamhet. Dessa skall medverka till att öka fokuseringen på SJ:s kapitalstruktur och finansieringskostnaden för både det egna och det lånade kapitalet. De nya ekonomiska målen föreslås vara avkastning på sysselsatt kapital på samt en nettoskuldsättningsgrad om högst 2,5. Överväganden Regeringen anser att beslutsordning och befogenheter i huvudsak bör ligga fast 2002. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge SJ finansiella befogenheter för i enlighet med vad som förordas i det följande: - godkänna aktieöverföringar mellan SJ och AB Swedcarrier, - godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier inom en ram om med avyttringar intagna i ramen, - fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom och aktier från SJ, - låta SJ förvärva, förvalta och avyttra aktier inom ramen för den beslutade koncernstrategin, - låta SJ besluta om organisationsfrågor vad gäller avyttringar av verksamhetsgrenar som inte bidrar till att stärka och stödja järnvägsverksamheten, - låta SJ använda den typ av finansieringsform som ger den lägsta kostnaden för SJ sett över investeringens ekonomiska livslängd, - tillföra SJ utdelning från Swedcarrier. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att låta SJ få rätt att: - ta upp lån i och utanför inom en total ram om , - teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram om , - placera kassamässigt överskott hos och på marknaden. 17.7 Anslag för D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier Tabell 17.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 300 000 2000 Förslag 50 000 2001 Beräknat 200 000 2002 Beräknat 200 000 Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt koncernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Koncernbidragen är enligt skattreglerna avsedda att användas för att skattemässigt möjliggöra en resultatutjämning inom koncerner. Då försäljningarna inom AB Swedcarrier endast har begränsats till ett fåtal har ett relativt stort anslagssparande uppkommit. I enlighet med de nya reglerna om disposition av anslagssparande överstigande av tilldelat anslag beslutade regeringen att SJ får disponera hela det befintliga anslagssparandet . AB Swedcarrier räknar med att genomföra ett antal större försäljningar under slutet av och/eller varför det stora anslagssparandet till största del beräknas vara förbrukat . Regeringens slutsatser Regeringen föreslår ett anslag på för . Detta motsvarar, tillsammans med anslagssparandet, regeringens bedömning av hur stora realisationsvinster som kommer att behöva överföras till SJ efter försäljningar inom . 17.8 Rikstrafiken Inom ramen för det transportpolitiska beslutet beslöt att godkänna principerna för att tillskapa en myndighetsfunktion för rikstrafikfrågor Rikstrafiken med huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional trafik. beslöt regeringen om kommittédirektiv (Dir. 1998:46) för en utredning om Rikstrafiken. redovisade utredningen ett delbetänkande (SOU 1998:148) Rikstrafiken vissa principfrågor, slutbetänkandet (SOU 1999:57) Rikstrafiken en ny myndighet samt en slutredovisning av arbetet med att bilda myndigheten . Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken så att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall följa kollektivtrafikens utveckling och särskilt kartlägga brister i den interregionala kollektiva persontrafiken. Enligt instruktionen skall Rikstrafiken vidare svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Rikstrafiken får även svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad internationell kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Den nya myndigheten började sin verksamhet . är myndigheten fullt uppbyggd och kommer då att förfoga över anslagen D2 Rikstrafiken: Administration och D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling som består av de tidigare anslagen B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. och D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. Riks-trafiken kommer också att överta ansvaret för eventuella utbetalningar med anledning av att anslaget D5 Kostnader för avveckling av styrelsen för riksfärdtjänst föreslås avvecklas. För att Riks-trafiken skall få rådrum att bygga upp sin verksamhet och rimlig tid att förbereda och genomföra en upphandling beslutade regeringen att uppdra åt Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att genomföra en upphandling av trafik avseende . Regeringen bedömer att inför upphandlingen kommande år bör Rikstrafiken vara fullt operationell och fr.o.m. upphandlingen för övergår ansvaret fullt ut till myndigheten. Delegationen för köp av viss kollektivtrafik kommer att avvecklas då Rikstrafiken fullt ut övertar Delegationens uppgifter. övertar Rikstrafiken ansvar för Gotlandstrafiken. Regeringens överväganden Transportstöd till Resultatinformation Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och uppgick till ca 1,2 miljoner passagerare. Lastvolymen har varierat något över tiden men visar en positiv utveckling. Prognosen för pekar på en tämligen kraftig ökning både för passagerare och gods. Däremot har priset på bunkerolja stigit kraftigt som en följd av stigande råoljepriser och en ogynnsam utveckling av dollarkursen. Trots intäktsökningen gör de stigande bunkeroljepriserna att prognosen för sammantaget pekar på ett budgetöverskridande. hemställde inför att anslaget skulle höjas med till totalt för att klara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt . Regeringen delade bedömning och tillstyrkte förslaget i budgetpropositionen för . beslutade i enlighet med förslaget. sattes den nya höghastighetsfärjan i trafik. Inom de angivna kostnadsramarna har kunnat inrymmas två dagliga dubbelturer med höghastighetsfärjan april , dvs.