prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid utgången av beräknas att det kommer att finnas ca 19 700 personer i mottagandesystemet för att vid utgången av vara 11 700 personer. Den genomsnittliga beläggningen bedöms vara ca 15 700 personer. Med beaktande av utfallet för och det faktum att beläggningsgraden i mottagande- systemet fortsätter att ligga kvar på en hög nivå bedömer nu regeringen att anslaget för bör kunna beräknas på en flyktingdygnskostnad om . Frågan huruvida personer som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd i en mass- flyktsituation skall folkbokföras eller inte och i vilken utsträckning de skall ha rätt till sociala förmåner bereds inom . Regeringen avser att lämna förslag till i denna fråga . Förslaget får inga ekonomiska konsekvenser förrän en massflyktssituation uppstår. Tillfälligt utökade anslag för och leder till kortare handläggningstider och därmed lägre kostnader för mottagandet än vad det annars skulle vara. Anslaget A2 föreslås öka med i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen och med ca . Skälen til det är att antalet personer i mottagandesystemet ökar i förhållande till vad som beräknades i budget- propositionen . Detta som en följd av att vissa lagakraftvunna avvisningsbeslut inte kunnat verkställas samt den tidigare rådande situationen i Kosovo. Genom att vissa biståndskostnader för mottagande av flyktingar från Kosovo har ökat har också avräkningen från biståndsramen för kostnader för asylsökande från ökat, dels i förhållande och dels i för- hållande till regeringens ekonomiska vår- proposition 1998/99:100. Regeringen föreslår att den tillfälliga statliga ersättningen till kommunerna och landstingen för kostnader som kan uppkomma på grund av att det i kommunen vistas medborgare från , som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 5 b § utlänningslagen, bör träda i kraft . Regeringen beräknar att kostnaderna för den statliga ersättningen skall rymmas inom den beräknade flyktingdygnskostnaden. Dessa medel hade annars tagits i ansprål om berörda personer fortfarande varit registrerade i mottagande- systemet. Väntetiden för utflyttning till en kommun för personer som vistats på när de beviljas uppehållstillstånd skall förkortas. Den förkortade väntetiden förväntas medföra en besparing på . Tabell 7.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 875 350 Utökad verksamhet 368 250 Minskad dygnskostnad -58 000 Besparing - 10 000 Förslag 2000 1 175 600 A3 Migrationspolitiska åtgärder Tabell 7.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 136 730 2000 Förslag 321 589 2001 Beräknat 302 309 2 2002 Beräknat 306 012 3 1 Varav -9 790 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 299 076 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 298 076 tkr prisnivå. Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är beredskapen att ta emot kvotflyktingar. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar. Av de medel anvisar för kvotflyktingar genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . användes kvotmedel för att tillfälligt överföra upp till 4 000 medborgare i som fördrivits från provinsen och som befann sig i dess närhet. Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till annat bosättningsland. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. Medel anvisas även för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och del- tagande i internationellt samarbete inom flykting- och invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta anslag till efterforskningsverksamhet. Resultatinformation Anslagsmedel för har i stats- budgeten anvisats för överföring av kvot- flyktingar och mottagande av dessa i kom- munerna samt alternativa insatser och åtgärder motsvarande kostnader för 1 840 överförda flyktingar. Under överfördes 1 222 personer till . Under har anvisat medel motsvarande kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar. har 211 personer överförts till . Därutöver har anslags- medel använts för att möjliggöra en överföring av 3 865 medborgare i , som fördrivits från provinsen och som haft behov av tillfälligt skydd i . Uttagningarna sker som regel i samarbete med UNHCR. Anslagsmedlen har använts med viss flexibilitet. har avsatts för medicinska insatser. har 35 projekt kring frivillig återvandring genomförts till en kostnad av . Projekten var i första hand inriktade på återvandring till Bosnien- men även i viss utsträckning till och övriga områden på . Bidragen till flyktingars återvandring uppgick till . Från anslaget har två tjänster vid de svenska utlandsmyndigheterna i och finansierats för återvandrings- respektive återvändandearbete till en kostnad av . Som ett led i återvandringsarbetet gav re- geringen i uppdrag att i sam- verkan med upprätta ett registreringskontor i för Commission for Real Property Claims of Displaced Persons and Refugees (CRPC) i . hade 1 012 registreringar gjorts och ytterligare 2 506 personer hade anmält att de ville göra anspråk på sin egendom. beslutade regeringen att tilldela In- vandrarverket ytterligare för att fortsätta och avsluta denna verksamhet . Slutsatser Anslagsmedlen för avseende mottagande av kvotflyktingar bör liksom innevarande år kunna få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för 1 840 överförda flyktingar. Regeringen bedömer att många personer som omfattats av förordningen (1999:209) om tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av situationen i Kosovo kommer att vilja återvända . Denna grupp har enligt förordningen (1999:707) rätt till bidrag till åter- vändandet samt reskostnader. Regeringen be- dömer att anslaget för bör utökas med för detta ändamål. Tabell 7.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 62 476 2000 Förslag 69 628 2001 Beräknat 64 608 2 2002 Beräknat 65 638 3 2 Motsvarar 63 628 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 63 628 tkr prisnivå. prövar överklaganden av beslut som fattas av i fråga om avvisningar och utvisningar samt an- sökningar om uppehållstillstånd, flykting- förklaring, resedokument, svenskt medborgar- skap och offentliga biträden i utlänningsärenden. Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Regeringens överväganden har endast i fråga om medborgar- skapsärenden nått de mål som satts upp av regeringen. För ärenden avseende överprövning av beslut om avvisning eller utvisning får, enligt målen, öppna ärenden inte vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. Vid slutet av var av ärendena äldre än . Det bör då observeras att ett stort antal ärenden avsåg medborgare i För- bundsrepubliken . Med hänsyn till den oklara situationen där var det inte möjligt att fatta beslut i dessa ärenden. Om hänsyn inte tas till dessa ärenden blir andelen som var äldre än . var den genomsnittliga handläggningstiden . Detta innebär en minskning i jämförelse med . Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd. I fråga om sådana ärenden får handläggningstiden inte överstiga om inte särskilda skäl föreligger. Nämndens förutsättningar att ta fram statistik medger inte att andelen ärenden som är yngre än kan särskiljas. I av de avgjorda ärendena har beslut meddelats inom en månad. Flertalet av de öppna ärendena avser medborgare i . Den genomsnittliga handläggningstiden var . Detta innebär en minskning i jämförelse med . Som förklaring till den låga måluppfyllelsen kan påpekas att många avvisningsbeslut ännu inte verkställts vilket resulterar i att antalet nya ansökningar om uppehållstillstånd är stort. Detta medför störningar på allt arbete i nämnden eftersom de nya ansökningarna måste behandlas med förtur. har , på regeringens uppdrag, genomfört en översyn av nämndens arbetsformer och resursanvändning. Översynen har resulterat i att nämnden genom- fört en omorganisation under slutet av . Genom en av regeringen genomförd ändring i nämndens instruktion , kan besluts- fattandet i ärenden av enklare beskaffenhet delegeras i högre utsträckning. Dessa för- ändringar bör ge möjlighet för nämnden att nå de uppsatta målen. Slutsatser Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser re- geringen det motiverat att utöka Utlännings- nämndens förvaltningsanslag med för att undvika långa handläggningstider för de många överklagandeärenden som då beräknas kommer att lämnas in till nämnden. Det är viktigt att sam- verkan med i arbetet med att förbättra prognoserna fortsätter. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 7.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 60 514 Pris- och löneomräkning 398 Justering av 2 716 Resurstillskott 6 000 Förslag 2000 69 628 A5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Tabell 7.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 54 103 2000 Förslag 73 338 2001 Beräknat 55 357 2002 Beräknat 47 163 Anslagsprognosen för visar att kostnaderna kommer att överstiga anslagna medel och att anslagskrediten kommer att tas i anspråk. Offentliga biträden förordnas med stöd av bestämmelserna i 11 kap. utlänningslagen samt lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Regeringens överväganden Resultatinformation Kostnaderna för offenligt biträde hos Invandrar- verket översteg anslagna medel och verket utnyttjade sin anslagskredit med . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att hade ett anslagssparande på . Den del av anslaget som förfogar över utnyttades heller inte fullt ut. Enligt aktuella prognoser för förväntas avgöra fler grundärenden än vad som tidigare legat till grund för beräkningarna av anslaget. Antalet avgjorda ärenden är den faktor som påverkar anslaget mest. Slutsatser Anslaget har anpassats till antagandet om antalet avgjorda ärenden under . Om möjligt bör beräkningssättet för anslaget förfinas för att bättre kunna följa de stora svängningar i antalet ärenden som myndigheterna förväntas avgöra . För att få mer precisa beräkningar av anslaget skall upp- följningen förbättras . Tabell 7.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 51 632 Prisomräkning 870 Utökad verksamhet 20 836 Förslag 2000 73 338 A6 Utresor för avvisade och utvisade Tabell 7.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 61 566 2000 Förslag 74 531 2001 Beräknat 60 750 2002 Beräknat 57 199 1 Varav 4 790 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Från anslaget finansieras resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller Polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. har huvud- ansvaret för att verkställa avvisnings- och ut- visningsbeslut. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar på polisens uppdrag resor för verkställighet av beslut som överlämnat till Polisen samt för verkställighet av beslut om avvisning som polisen fattat. visar anslagsprognosen att kostnaderna kommer att överstiga tilldelade medel och att anslagskrediten kommer att behöva tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation Kriminalvårdens transporttjänst är den myn- dighet som på polisens uppdrag organiserat utresor för avvisade och utvisade. Den ned- åtgående trend som funnits för denna verksamhet bröts . Antalet personer som tranporterades ut ur landet var 4 1998, vilket var en höjning jämfört med . Avvisningar med tillämpning av den s.k. har stått för en stor del av ökningen. De flesta av dessa beslut har rört avvisningar till och . Slutsatser Ett stort antal avvisnings- och utvisningsbeslut förväntas verkställas . Anslaget är utökat i förhållande till vad som beräknats i budgetpropositionen för för att rymma utgifterna. Tabell 7.11 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 56 190 Prisomräkning 884 Utökad verksamhet 17 457 Förslag 2000 74 531 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar invandrares introduktion i det svenska samhället och ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, åtgärder mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt utvecklingsinsatser i storstadsregionernas utsatta bostadsområden. I verksamhetsområdet ingår myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . 8.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 363 2 539 2 575 2 728 3 118 2 671 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Flyktingmottagandet väntas bli 9 900 personer vilket är lägre än vad som antogs i förra budgetpropositionen. Trots detta bedöms det ekonomiska utfallet inom verksamhetsområdet överstiga anvisade medel . Det beror på ett ökat flyktingmottagande eftersom den statliga ersättningen till kommunerna betalas ut i efterskott. ökar flyktingmottagandet igen som en effekt av tidigare och innevarande års konflikter i och väntas uppgå till 15 700 personer. Anslagsbehovet för hemutrustningslån minskar kraftigt till följd av minskade utgifter för räntesubventioner och låneeftergifter. Antalet anmälningar om diskriminering i arbetslivet fortsätter att öka och har fördubblats . (DO) har fått ökade resurser för verksamheten till följd av att den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har trätt i kraft. DO har bedrivit ett aktivt informationsarbete riktat till arbetsgivare om lagen och dess innebörd. Insatser för att främja utvecklingen i utsatta bostadsområden har skett med stöd av de s.k. Blommanpengarna, liksom fördjupade insatser i nationella utvecklingsområden. har arbetet med det nya politikområdet, storstadspolitik, inletts och insatserna i de utsatta bostadsområdena har integrerats i denna politik. Inledande konferenser har hållits i , och och arbetet med att ta fram underlag till lokala utvecklingsavtal mellan kommunerna och staten pågår nu både lokalt och centralt. Förändringar har beslutat (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34) om mål för en nationell politik för storstadsregionerna. Insatserna i de utsatta bostadsområdena har integrerats med denna politik. tillsattes en storstadsdelegation med uppgift att samordna och utveckla storstadspolitiken. Den nya lagen om åtgärder mot etnisk diskri- minering i arbetslivet trädde i kraft och diskriminering bytte namn till . Nämnden har fått utökade arbetsuppgifter. Den skall även pröva vitesförelägganden meddelade av och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Prioriteringar Arbetet med att bryta segregationen och skapa ett för alla skall fortsätta. Den skärpta lagstiftningen mot diskriminering och aktiva insatser från DO skall bidra till att motverka diskrimineringen på arbetsmarknaden. Ett samlat åtgärdsprogram för att få integrationsperspektivet att genomsyra utformningen av den allmänna politiken skall genomföras . Kvinnoperspektivet i integrationsarbetet skall lyftas fram och situationen för unga flickor med utländsk bakgrund skall särskilt uppmärksammas. För personer som vistas på statlig förläggning när de beviljas uppehållstillstånd skall väntetiden för utflyttning i en kommun förkortas. Utvecklingsarbetet för att förbättra kommunernas introduktion av nyanlända i enlighet med den integrationspolitiska propositionen skall fortsätta. 8.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området är ett land som genom invandring präglas av etnisk och kulturell mångfald. Mer än 900 000 invånare är födda utomlands. Av dessa har varit bosatta i . Ytterligare 700 000 personer som är födda i har minst en förälder som är född i ett annat land. Till den kulturella och etniska mångfalden bidrar också de nationella minoriteter som finns i . Personer med utländsk bakgrund har inom fler områden ännu inte samma möjligheter i samhället som de som är födda i och har svenska föräldrar. Detta avspeglar sig framför allt på arbetsmarknaden, där situationen för personer med utländsk bakgrund är betydligt svårare än för andra. var t.ex. arbetslösheten bland utomnordiska medborgare jämfört för befolkningen som helhet. Arbetslösheten har dock minskat och en förbättring har skett också för personer med utländsk bakgrund. var av de utomnordiska medborgarna arbetslösa medan motsvarande siffra för befolkningen som helhet var . Även för långtidsarbetslösa med utomnordisk bakgrund syns en förbättring. Ett ökat egenföretagande har också haft viss betydelse för sysselsättningen. Skillnaderna i sysselsättning mellan olika grupper är stora. var arbetslösheten bland utländska medborgare från , från på och från vilket kan jämföras för svenska medborgare. För kvinnor med utomnordiskt medborgarskap är situationen ofta särskilt besvärlig. Andelen sysselsatta kvinnor bland de utomnordiska medborgarna uppgick endast till . Vidare finns studier som tyder på att ungdomar med utländsk bakgrund är arbetslösa i högre utsträckning än andra ungdomar även om de har en svensk utbildning och behärskar språket väl. Många kvinnor med utländsk bakgrund har en svår situation i det svenska samhället, inte bara av arbetsmarknadsskäl. En del unga flickor har det särskilt besvärligt på grund av kulturkrockar mellan familjens förväntningar och svenska ungdomsförhållanden. Den geografiska koncentrationen av landets utrikes födda är fortfarande hög. Drygt hälften av dem återfinns i de tre storstadsregionerna och bor i de åtta största städerna. Särskilt markant är koncentrationen till vissa stadsdelar och bostadsområden. I flera av dessa bostadsområden är andelen personer med utländsk bakgrund högre än . En allt större del av de flyktingar som kommer till väljer att bosätta sig i kommunernas utsatta bostadsområden och därmed ökar segregationen. Skillnaderna mellan personer med utländsk bakgrund och den övriga befolkningen är stora också när det gäller valdeltagande och delaktighet i samhällslivet i övrigt. De deltar inte i samma utsträckning i de politiska partiernas arbete, tar färre kontakter för att påverka i samhällsfrågor och har lägre valdeltagande i de kommunala valen. Enligt , Demokrati och medborgarskap, är utvecklingen nedslående och klyftorna mellan personer med utländsk bakgrund och den övriga befolkningen har vidgats. Antalet anmälningar om diskriminering i arbetslivet har ökat markant . I jämförelse med har antalet anmälningar fördubblats. har ett trendbrott skett när det gäller fördelningen av anmälningar mellan arbetstagare och arbetssökande. har andelen anmälningar från arbetstagare utgjort en majoritet. utgör andelen anmälningar från arbetssökande över hälften av alla anmälningar. rör en stor del en tredjedel av anmälningarna från arbetstagare mobbning och trakasserier. Enligt den officiella statistiken för polisanmäldes 591 fall av hets mot folkgrupp och 237 fall av olaga diskriminering. Detta innebär en ökning i förhållande . anmäldes enligt preliminära uppgifter 227 fall av hets mot folkgrupp och 124 fall av olaga diskriminering, vilket i förhållande motsvarar en minskning respektive en ökning . Det är svårt att dra några säkra slutsatser av dessa siffror. En förklaring till den redovisade ökningen kan vara en ökad anmälningsbenägenhet till följd av den uppmärksamhet som dessa brott har getts i media och i den offentliga debatten. ökade kommunmottagandet av flyktingar mer än förväntat till följd av att personer med avvisningsbeslut som vunnit laga kraft inte kunde återvända till sina hemländer utan fick uppehållstillstånd i . togs 11 900 flyktingar emot i kommunerna, vilket är en minskning jämfört med . Orsaken är främst att inga avvisningsbeslut eller beslut om uppehållstillstånd har fattats när det gäller kosovoalbaner på grund av den instabila situationen i Kosovo. väntas 9 900 flyktingar tas emot i kommunerna. Det är ett mindre antal än vad som antogs . De kosovoflyktingar som tillfälligt överförts till har kommit hit med tidsbegränsade uppehållstillstånd och ingår inte i det kommunala flyktingmottagande som ersätts med statliga bidrag. Bland annat har Kosovokrisen, som nämnts, gjort att många blivit kvar i mottagningssystem för asylsökande. väntas och fatta ett stort antal beslut om uppehållstillstånd som leder till kraftigt ökande kommunmottagande 15 700 personer. väntas en nedtrappning till 11 450 personer. Kommunmottagandet åren 1991 1998 och en prognos för åren 1999 2002 framgår av följande tabell. 1999 9 900 prognos 2000 15 700 prognos 2001 11 450 prognos 2002 11 450 prognos De viktigaste statliga insatserna inom området har bedrivit sin verksamhet . Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. skall främja lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund, samt förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vidare skall myndigheten verka för att kommunerna har beredskap och kapacitet att ta emot skyddsbehövande som beviljas uppehållstillstånd samt vid behov medverka vid deras bosättning. En viktig uppgift för verket är att stödja och följa upp kommunernas introduktion av skyddsbehövande samt att även uppmärksamma övriga nyanländas behov av stöd. Statligt stöd har beviljats till projekt som syftar till att stärka integrationsprocesserna i samhället samt för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Invandrarnas riksorganisationer har fått statsbidrag och nya organisationer ett särskilt etableringsbidrag för att de skall kunna bygga upp en nationell organisation. har också samverkat med länsstyrelserna för att utveckla det integrationspolitiska arbetet på regional nivå. De tre storstadslänen har fått särskilda medel för integrationsbefrämjande arbete. DO har enligt lagen (1999:131) om Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering som huvuduppgift att motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och inom andra samhällsområden. Lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . Den nya lagens tillämpningsområde är när det gäller arbetslivet vidare än den tidigare lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Det ställs nu krav på arbetsgivaren att vidta aktiva åtgärder för etnisk mångfald i arbetslivet. DO har med utgångspunkt från den nya lagen utarbetat en handbok med råd kring aktiva åtgärder för etnisk mångfald i arbetslivet. Tillsammans med , och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning har DO gett ut en handbok om att rekrytera utan att diskriminera. DO har även intensifierat sina informationsinsatser bl.a. till media och bostadsmarknadens intressenter. Överläggningar har också hållits med företrädare för parterna på bostadsmarknaden. har fått regeringens uppdrag att analysera valdeltagandet i vissa utsatta bostadsområden och studera hur valdeltagandet skiftar mellan olika valdistrikt och kommuner samt analysera orsakerna till det lägre valdeltagandet. Uppdraget genomförs i samråd med Rådet om utvärdering av val (Ju 1997:13) samt (SB 1997:01) som skall utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet i . skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Kvinnoperspektivet i integrationsarbetet har lyfts fram. Regeringen har inlett en dialog med organisationer, myndigheter och enskilda för att närmare analysera situationen för utsatta flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkningen. Ett särskilt åtgärdsprogram skall utarbetas i syfte att stärka deras ställning i samhället. skall också särskilt redovisa stöd till projekt som uppmärksammar unga invandrade kvinnors situation. Staten har lämnat stöd till utveckling av utsatta bostadsområden i framför allt storstadsregionerna genom de s.k. Blommanpengarna. Genom storstadspropositionen har detta stöd integrerats i storstadspolitiken (se avsnitt 4.4).