prop · GN0368 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000: 68 1999/2000: 68 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs. Regeringen föreslår vidare att ämnet hemkunskap i timplan får benämningen hem- och konsumentkunskap med anledning av ämnets förändrade karaktär i den reviderade kursplanen. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i skollagen om lärlingsutbildning upphävs samt aviserar en förlängning av den pågående försöksverksamheten med en ny modern lärlingsutbildning. Slutligen gör regeringen den bedömningen att projektarbetet i gymnasieskolan skall betygsättas med samma betygssystem som gäller för gymnasieskolans kurser. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 4 2.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång 7 3 Ärendet och dess beredning 8 4 En gymnasieexamen 9 5 Projektarbetet 10 6 Lärlingsutbildning inom gymnasieskolan 11 7 Fortsatt försöksverksamhet enligt lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång 13 8 Ändring av namn på ämnet hemkunskap 16 9 Författningskommentarer 18 9.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 18 9.2 Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång 18 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § och bilaga 3 skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 3 § Utbildningen i gymnasieskolan skall utgöras dels av utbildning på nationella program, som är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels av utbildning på specialutformade program, som också är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels av individuella program. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på nationella och specialutformade program får fördelas än tre läsår. Efter regeringens medgivande får styrelsen besluta att utbildningen får fördelas än tre läsår. Inom de nationella programmen kan finnas utbildningar med olika inriktningar. Dessa kan vara nationellt eller lokalt fastställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om dem. Lärlingsutbildning kan anord- nas inom de nationella och specialutformade programmen. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om lärlingsutbild- ningen. Denna lag träder i kraft . Utbildningens omfattning i i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hemkunskap 118 Idrott och hälsa 500 Musik 230 Slöjd 330 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 382 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 600 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Utbildningens omfattning i i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hem- och konsumentkunskap 118 Idrott och hälsa 500 Musik 230 Slöjd 330 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 382 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 600 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . 2.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång Härigenom föreskrivs att lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till och med utgången av . 3 Ärendet och dess beredning Propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169), som bl.a. innehöll förslag om ny programstruktur, förändrad definition av begreppet gymnasiepoäng, om teknikprogrammet och en ny lärlingsutbildning, beslutades i (bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). ställde sig i princip bakom tanken på en gymnasieexamen men begärde att regeringen ytter- ligare skulle utreda frågan om hur en gymnasieexamen skall utformas och återkomma till med ett utvecklat förslag. Enligt förordningen (1997:762) om försöksverksamhet med lärlings- utbildning inom gymnasieskolan kan lärlingsutbildning påbörjas före . beslut med anledning av förslag i nämnda proposition (prop. 1997/98:169) innebär att lärlingsutbildning kan anord- nas enligt bestämmelser i 5 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100) inom de nationella och specialutformade programmen i gymnasieskolan fr.o.m. . uttalade att vissa frågor rörande utbildningens innehåll och struktur borde beredas ytterligare inför starten. Vidare betonade vikten av att erfarenheterna från försöksverksamheten tas till vara när innehåll och struktur slutligen fastställs. En arbetsgrupp för skola-arbetslivsfrågor inom har bland annat till uppgift att analysera frågan om en reguljär lärlingsutbildning och att lägga förslag angående den närmare utformningen av det nya utbildningsalternativet. Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft den l och gäller till utgången av (prop. 1994/95:212, bet.1995/96:UbU1, rskr. 1995/96: 27). har på uppdrag av regeringen följt upp och utvärderat försöksverksamheten (dnr U1998/316/S). Representanter för i skolan, , Ungdomar och Vuxna, och Skola, , , , och Skolledar- na har inbjudits till ett möte på och därefter givits möjlighet att inkomma med skriftliga synpunkter med anledning av redovisning och förslag. Regeringen föreslår en ändring i bilaga 3 till skollagen, som innebär att ämnet Hemkunskap skall benämnas Hem- och konsumentkunskap. Namnändringen föranleds av att regeringen fattade beslut om en ny kursplan i hemkunskap för . Revideringen innebär att ämnets karaktär har förändrats i riktning mot konsument- kunskap. De nya kursplanerna för träder i kraft . , , , och har fått tillfälle att lämna synpunkter på förslaget under hand. Lagrådet har inte beretts tillfälle att yttra sig över förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Med hänsyn till att Lagrådet yttrade sig i samband med lagens tillkomst och att det nu endast är fråga om förlängning av den pågående försöksverksamheten anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse i detta fall. 4 En gymnasieexamen Regeringen anmälde i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) sin avsikt att återkomma till med ett utvecklat förslag om en gymnasieexamen . Inom pågår ett arbete som syftar till att sammanställa underlag och föreslå åtgärder som rör rekryteringen till högskolan. Inriktningen av arbetet är att öka direktövergången till högskolan, att öka rekryteringsunderlaget till vissa högskoleutbildningar, som är särskilt efterfrågade på arbetsmarknaden, samt att minska den sociala, etniska, könsbetingade och regionala snedrekryteringen. Därutöver kommer, bl.a. med anledning av kommande förslag från (dir. 1997:104), beredningsarbetet med att reformera den kommunala vuxenutbildningen att påbörjas . Vidare har regeringen beslutat om direktiv för en utredning om social och etnisk mångfald i högskolan. Utredningen skall redovisas . Regeringen avser att mot slutet av innevarande år förelägga en proposition om rekrytering till högskolan. Det finns samband mellan de ovan angivna arbetsuppgifterna och frågan om hur en gymnasieexamen skall utformas. Bland annat behöver sambandet mellan å ena sidan bestämmelserna om grundläggande behörighet och urvalet till grundläggande högskoleutbildning och å andra sidan kraven för en gymnasieexamen analyseras djupare. Det finns, enligt regeringens bedömning, starka skäl att överväga förslag till förändringar i tillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning och utformningen av en gymnasieexamen i ett sammanhang. Detta medför att den tidsplan för propositionen om en gymnasieexamen som angavs i budgetpropositionen för , inte följs. Regeringen avser i stället att återkomma till med förslag om en gymnasieexamen med propositionen om rekrytering till högskolan. Regeringens bedömning: Projektarbetet i gymnasieskolan bör betyg- sättas med betygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Som stöd för betygssättningen av projektarbetet bör det finnas betygskriterier. Skälen för regeringens bedömning: I proposition Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslog regeringen att ett examensarbete skulle införas som ett obligatoriskt inslag i gymnasieskolan. Enligt regeringens bedömning i propositionen skulle ett examensarbete vara av en sådan karaktär att det antingen kan godkännas eller inte godkännas. Utskottet ansåg, i likhet med vad regeringen anförde i propositionen, att det är angeläget att eleven genomför ett större självständigt arbete som ligger inom ramen för det aktuella programmets mål. Eftersom inte i detalj tog ställning till regeringens förslag om en gymnasieexamen innebär beslutet att det som redovisats som förslag till examensarbete bör genomföras med den ändringen att elevens självständiga arbete i stället benämns projektarbete. För de elever som börjar i gymnasieskolan efter , ingår projektarbetet i den poängplan som finns i bilaga 2 till skollagen (1985:1100). Projektarbetet skall ha en omfattning som motsvarar cirka fyra veckors arbete på heltid, dvs. Regeringen bedömer att projektarbetet på samma sätt som special- arbetet bör betygsättas i enlighet den betygsskala som gäller för kärnämnes- och karaktärsämneskurser, dvs. betygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Det främsta skälet är att eleverna annars kan komma att lägga olika ambitionsnivå på projekt- arbetet. En tvågradig betygsskala skulle kunna upplevas som orättvis för de elever som lägger ned mycket arbete på projektarbetet. Ett annat skäl är att det med en tvågradig betygsskala kan finnas en risk att kraven på projektarbetet ställs för högt, vilket kan medföra att flera elever aldrig fullföljer arbetet. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de ändringar i gymnasieförordningen (1992:394) som behövs. fick i uppdrag att tillsammans med avnämare för de olika programmen identifiera de kunskaper och kompetenser som är särskilt viktiga att formulera som mål för projektarbetet samt att utarbeta modeller för projektuppgifter och bedömning av projektarbetet. Projektarbetets utformning på program med yrkesämnen behandlas även i den särskilda arbetsgrupp för frågor om skola och arbetsliv som tillsatts inom . , som deltar i arbetsgruppens arbete, har redovisat sitt uppdrag . har remissbehandlat sitt förslag innan det överlämnades till regeringen. Av redovisningen framgår att huvuddelen av de som yttrat sig över förslaget till mål, utan att det efterfrågats, framfört negativa synpunkter på betygssättning av projektarbetet i en tvågradig skala. Betygen ger information om måluppfyllelsen i de enskilda ämnes- kurserna, medan betyget på projektarbetet kompletterar kursbetygen genom att det indirekt speglar i vilken utsträckning eleverna uppnått de övergripande målen för respektive gymnasieprogram. Genom att införa samma betygsskala som för kurser skapas förutsättningar för en likvärdig betygssättning av måluppfyllelsen. För att underlätta bedömningen av elevens prestationer bör särskilda betygskriterier fastställas av . 6 Lärlingsutbildning inom gymnasieskolan Regeringens förslag: Bestämmelserna i 5 kap. 3 § fjärde stycket skol- lagen (1985:1100) om lärlingsutbildning upphävs. Regeringens bedömning: Försöksverksamheten med lärlingsutbild- ning förlängs och utvecklas i syfte att samla mer erfarenheter. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En arbetsgrupp för skola-arbetslivsfrågor inom har bland annat till uppgift att analysera frågan om en reguljär ny lärlingsutbildning och att lägga förslag angående den närmare utformningen av det nya utbildningsalternativet. Försöksverksamheten med en ny lärlingsutbildning har inte fått den omfattning som var tänkt. Ett skäl till detta är dels att det mervärde som en genomgången lärlingsutbildning kan ge i fråga om ökade färdigheter och ökad anställningsbarhet inte framgår tillräckligt tydligt för eleverna, dels att många företagare uppfattar kopplingen mellan lärlingsutbildning och den skolbaserade yrkesutbildningens kursplanestyrning som alltför stark. Denna starka koppling kan således ha utgjort ett hinder för företagens medverkan. Ett ytterligare skäl är att lärlingsutbildningen bara kan erbjudas som en alternativ studieväg inom de nationella programmen. Dagens nationella program täcker av naturliga skäl inte samtliga yrkesområden på arbetsmarknaden. Försöksverksamheten med en ny modern lärlingsutbildning har inte kunnat användas för att erbjuda utbildning inom dessa yrkesområden i form av specialutformade program. Mot ovanstående bakgrund gör regeringen bedömningen att den nuvarande försöksverksamheten inte kan ligga till grund för en slutlig utformning av en ny reguljär lärlingsutbildning. Regeringen föreslår därför att 5 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100) upphävs. Enligt regeringens mening bör utvecklingsbehoven inom yrkesutbild- ningsområdet, t.ex. innan lärlingsutbildning införs som ett reguljärt alternativ i gymnasieskolan, ses i ett brett sammanhang. Inom Utbild- ningsdepartementet pågår också ett beredningsarbete i syfte att ordna så att olika insatser präglas av ett helhetsperspektiv. Regeringen har i utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) aviserat en utredning av gymnasieskolans framtida pro- gramutbud. Denna utredning planeras att tillsättas . Ett beredningsarbete pågår inom om utformningen av den eftergymnasiala yrkesutbildningen . Kommitténs för den kvalificerade yrkesutbildningen () slutbetänkande (SOU 1999:122) remissbehandlas . En internationell expertgrupp har granskat svensk vuxenutbildning och överlämnat en rapport (SOU 1999:141) som diskuterar övergripande frågor om strategival när det gäller framtidens vuxenutbildningspolitik. skall lämna sina förslag till en reformerad vuxenutbildning och en proposition i frågan avses lämnas till . Regeringen bedömer att den pågående försöksverksamheten enligt förordningen (1997:762) om försöksverksamhet med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan som alternativ studiemöjlighet inom nationella program bör förlängas till en tidpunkt som är knuten till såväl resultatet av utredningen om gymnasieskolans framtida programutbud som kommande överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkes- utbildningen. Regeringen anser att ett särskilt nationellt måldokument bör tas fram för den förlängda försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Detta måldokument skall ersätta kursplanestyrningen inom den del av gymnasieutbildningen som motsvaras av inriktningar och valbara kurser (ca 700 gymnasiepoäng). Försöksverksamhet med lärlingsutbildning bör även kunna anordnas inom en inriktning på ett nationellt program samt inom hantverksprogrammet utan att inriktningen respektive hantverks- programmet erbjuds av skolhuvudmannen i skolförlagd form. Regeringen avser att ändra bestämmelserna i förordningen om försöks- verksamhet bland annat så att utbildningstiden för lärlingsutbildning i gymnasieskolan i normalfallet skall vara . Försöksverksamhet med lärlingsutbildning bör, efter särskilt beslut av regeringen, vidare få förekomma inom specialutformade program. De skolhuvudmän, som redan planerat att införa en reguljär lärlingsutbildning , kan ansöka om att få delta i den fortsatta försöksverksamheten. En viktigt förutsättning för att en sådan vidgning av försöks- verksamheten med lärlingsutbildning skall kunna genomföras är dock att denna utbildning kan kvalitetssäkras på samma sätt som annan utbildning. Bland annat bör vissa krav kunna ställas på arbetsplatsen t.ex. beträffande ansvaret för att eleven får den utbildning som avses i elevens individuella studieplan och för handledarens kompetens. 7 Fortsatt försöksverksamhet enligt lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång Regeringens förslag: Den pågående försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs till utgången av . Statens skolverks förslag: Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång permanentas. Innan det sker behöver dock vissa frågeställningar utredas. Remissinstanserna: Sammanfaller i huvudsak med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Lagen om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft den l och gäller till utgången av (prop. 1994/95:212, bet.1995/96:UbU1, rskr. 1995/96:27). Lagens bestämmelser gäller i stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen (1985:1100) och innebär att barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Om vårdnadshavaren inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i särskolan, skall skolplikten fullgöras enligt vad som gäller för barn i allmänhet enligt skollagen. har haft regeringens uppdrag att kontinuerligt följa och utvärdera tillämpningen av lagen för att ge regeringen ett kvalitativt underlag för framtida ställningstaganden vad gäller ökat föräldra- inflytande över val av skolform för utvecklingsstörda barn. redovisade sin uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten i en slutrapport. Av denna framgår följande. Försöksverksamheten har pågått . Det innebär att uppföljning och utvärdering endast har kunnat göras för tre läsår, medan skolgången för en elev är . har försöksverksamheten omfattat ca 100 elever, vars föräldrar aktivt valt i stället för särskolan. Föräldrarna anser att de inte har fått tillräcklig information om lagens möjlighet och om skillnaderna mellan de båda skolformerna vad gäller kunskapsmål, organisation och resurser. av de elever som följts upp har övergått från till särskolan bland annat på grund av att föräldrarna har uppmärksammat att barnen inte klarar de mål som gäller för . Nästan ingen elev uppnår mål. De deltar sällan i diagnostiska prov eller nationella prov för år fem, även om kommunen beslutat att dessa är obligatoriska. Eleverna får stöd i form av elevassistenter, speciallärarinsatser och undervisning i mindre grupper. Assistenterna får ofta ensamma ta ett alltför stort pedagogiskt ansvar. Marginella förändringar av arbetssättet har skett i hälften av kommunerna. Ungefär hälften av kommunerna anger att kostnaderna för verksamheten ökat främst vad gäller ersättning till elevassistenter, lokalförändringar, extra datorer och handledning. Det förekommer att föräldrar känner sig mer eller mindre tvingade att byta skolform, eftersom barnet behöver mer stöd än vad som kan erbjudas inom , vilket i första hand anges bero på resursbrist. har noterat ett flertal negativa konsekvenser men har ändå valt att föreslå att lagen permanentas. Som motiv anges att föräldrarna har det yttersta ansvaret för sitt barn och därför bör ha rätt att välja skolform. Vidare skall barn med utvecklingsstörning ha rätt att vistas i samma skolmiljö som andra barn, vilket leder till en ökad ömsesidig förståelse och respekt för de mänskliga värdena. pekar emellertid på ett antal problem som bör lösas innan lagen kan permanentas. Det gäller främst rätten till stöd för elever som fullgör sin skolplikt i samt behovet av anpassningar av kursplaner och betygskriterier, eftersom de båda skolfor- merna har olika kunskapsmål och elever med utvecklingsstörning vanligen inte har förutsättningar att nå mål. Regeringen anser att de problem som redovisat kräver en omfattande beredning och att ytterligare beslutsunderlag behöver tas fram, innan ett beslut kan tas om att försöksverksamheten skall övergå till reguljär verksamhet. Enligt regeringens mening finns det skäl att gå varsamt fram. Med tanke på att skolgången omfattar för de berörda eleverna ger inte erfarenheterna från den hittillsvarande försöksverksamheten tillräckligt underlag för att nu införa bestämmelser om en reguljär verksamhet. Dessutom pekar vissa av resultaten på mycket allvarliga brister i tillämpningen av försökslagstiftningen t.ex. att ansvaret för undervisning läggs på en elevassistent och att en stor andel av eleverna undervisas i en mindre grupp eller utanför klassens ram och med elevassistent. Det kan ifrågasättas om detta ger eleven en skolgång av god kvalitet som är likvärdig med den som andra elever i får. En ytterligare aspekt är att förutsättningarna för försöksverksamheten kan ha påverkats av den svåra ekonomiska situation som medfört besparingar i kommun- sektorn. I sammanhanget bör vidare erinras om möjligheten att vara inskriven i särskolan men vara integrerad i en klass i . Enligt 6 kap. 1 § särskoleförordningen (1995:206) kan en elev som är inskriven i särskolan få sin undervisning i en klass i eller sameskolan (integrerad elev), om berörda rektorer är ense om detta och elevens vård- nadshavare medger det. Integrerade elever följer i sådana fall särskolans kursplaner. Efter beslut av rektorn i särskolan får de avvikelser göras från särskolans timplan som krävs med hänsyn till undervisningens upplägg- ning i eller sameskolan. Denna möjlighet till integrering har funnits . I propositionen Om ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. (prop. 1991/92:94) anfördes bland annat att frågan om integrering skall självfallet kunna väckas av elevens vårdnadshavare. Även i detta sammanhang är det viktigt att beslut fattas i samråd med vårdnadshavaren. De erfarenheter som kan finnas från den integrerade verksamheten bör också tas till vara inför bedömningen av försöksverksamheten. Enligt Jämförelsetal för huvudmän (rapport nr 173, ) fanns det 11 585 elever i grundsärskolan och träningsskolan. Av dessa var 1 623 () elever integrerade i . Omfattningen av integreringen varierar mellan olika kommuntyper. Störst andel har glesbygdskommunerna (), medan den lägsta andelen finns i medelstora städer (). , Ungdomar och Vuxna (FUB) menar att även denna möjlighet fungerar för av eleverna men anser att integreringen borde utvecklas ytterligare. Det uppdrag fått att dels analysera skälen till att andelen elever i särskolan fortsätter att öka, dels ytterligare analysera särskolans verksamhet i syfte att öka kunskapen om hur skolformen svarar mot elevernas behov och förutsättningar, uppfattas positivt av FUB. Ett gemensamt drag såväl för försöksverksamheten som för individ- integreringen enligt särskoleförordningen är att aktuella elever väljer att i högre årskurser gå över till särskolan. Mot den bakgrunden bör såväl elevernas som föräldrarnas inflytande på verksamheten särskilt studeras. i skolan () instämmer i förslaget att permanenta lagen om försöksverksamhet och framför liksom FUB att problemet med anpassade kursplaner och betygskriterier borde kunna lösas genom s.k. gränsöverskridande kursplaner och i likhet med vad som gäller i läroplanen för förskolan.