prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 630 Samarbete central- och 600 900 Internationella insatser 250 Övrigt 990 780 810 Vägstöd, CSN och länsstyrelserna 580 640 640 Demokrati och ordf.skap m.m 310 30 30 Övrigt 100 110 140 Summa 4 520 9 220 19 980 varav utgiftsökningar 1 400 5 700 16 470 varav inkomstminskningar 3 120 3 520 3 510 Arbetstiden Arbetstidsfrågan rymmer viktiga välfärdspolitiska val. Arbetstidsförkortning diskuteras i samhällsdebatten som ett medel för att minska risken för utbrändhet och ge utrymme för ett liv som inte enbart kretsar kring arbetet. med en ökad medelarbetstid per sysselsatt finns det hos många en önskan att öka utrymmet för livet vid sidan av arbetslivet. Värdet av en arbetstidsförkortning måste dock alltid vägas mot behovet av andra reformer och hänsyn måste tas till kostnaderna. Kortar vi arbetstiden tar vi ut framtida tillväxt i form av mer fri tid istället för i ökad privat och offentligt konsumtion. De långsiktiga konsekvenserna av en arbetstidsförkortning för den offentliga verksamheten måste särskilt beaktas. arbetsgrupp för arbetstidsfrågor har haft i uppdrag att bedöma förutsättningarna för och konsekvenserna av olika arbetstidsförändringar. Analyserna har avsett både ekonomiska aspekter och välfärdseffekter. Rapporten är nu ute på en bred remiss. Syftet är att stimulera till debatt och bidra med underlag till politiska bedömningar av på vilket sätt - avtal eller lagstiftning som ett första steg till en arbetstidsförkortning kan tas. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i samband med höstens budgetproposition. Tid för demokrati Demokratin skall utvecklas och folkstyret stärkas. Det sjunkande valdeltagandet är en allvarlig varningssignal. Utanförskapet och de växande klyftorna i samhället är ett hot mot demokratin. Regeringen avser därför att initiera ett långsiktigt utvecklingsarbete för folkstyret. För detta ändamål inrättas en särskild Demokratidelegation och resurser anvisas. skall präglas av samarbete Regeringen avser att försöka skapa största möjliga uppslutning för en politik för full sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i detta sammanhang. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatteförändringarna. Samarbetet berör fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. 1.2 Det ekonomiska läget Den ökade inhemska efterfrågan och den internationella konjunkturen bidrar till att svensk ekonomi utvecklas väl. Tillväxten i svensk ekonomi beräknas bli och . 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling Utsikterna för världsekonomin är goda. Fortsatt låg inflation och låga räntor bidrar till ökad tillväxt i stora delar av världen. Den globala ekonomiska tillväxten väntas både och vara . Tillväxten i förutses stiga från 1999 till både och . Exporten ökar som den inhemska efterfrågan inom EU är stark. Utvecklingen understödjs av låga räntor och svag växelkurs, stigande sysselsättning och ökad framtidsoptimism såväl hos företag som hushåll. Utvecklingen i fortsätter att överraska positivt. Den nuvarande högkonjunkturen har pågått . Högre räntor och en mer dämpad aktieprisutveckling väntas dock bidra till en gradvis avmattning. BNP-tillväxten bedöms avta från och . Utsikterna för den japanska ekonomin är fortsatt osäkra. Ännu syns inga tecken på en varaktig återhämtning. Den inhemska efterfrågan är svag till följd av fortsatt lågt förtroende såväl bland hushåll som företag. Strukturella reformer är en nödvändig förutsättning för en bättre ekonomisk utveckling. Det kan även vara motiverat att pröva om penningpolitiken kan ge ytterligare bidrag till en återhämtning. 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling Svensk ekonomi växer. ökade BNP och var tillväxten . Den öppna arbetslösheten har fallit från 1997 till i början av innevarande år. har inflationen förblivit låg och reallöneökningarna varit betydande. Förutsättningarna är gynnsamma för en fortsatt god tillväxt. Överskotten i den offentliga sektorn är stabila och de takbegränsade utgifterna ryms under utgiftstaken. är ett föregångsland på flera områden, bland annat inom telekommunikation och informationsteknologi. Den allt starkare tilltron till och svensk ekonomi tar sitt uttryck bl.a. i de i förhållande till omvärlden allt lägre räntorna. De senaste årens tillväxt beror i huvudsak på stigande inhemsk efterfrågan. Reallönerna har ökat som en följd av den låga inflationen i kombination med måttliga nominella löneökningar. Dessutom har de låga räntorna bidragit till ökande investeringar samt stigande tillgångs- och fastighetspriser. Hushållens förmögenhet har ökat ytterligare. Utvecklingen på arbetsmarknaden har ökat hushållens tilltro till såväl den egna som ekonomi. Hushållen har åter börjat våga låna pengar. över är dock hushållens skuldsättning fortfarande låg. Detta gäller framför allt i jämförelse med senare delen av . Därmed finns det förutsättningar för en fortsatt stabil ökning av hushållens konsumtion. Tabell 1.2 Försörjningsbalans 1999 2001 1999 2000 2001 Hushållens konsumtionsutgifter2 997 4,0 2,7 Offentliga konsumtionsutgifter2 533 1,2 0,6 Statliga 154 1,0 0,5 Kommunala2 378 1,3 0,7 Fasta bruttoinvesteringar 327 5,0 5,4 Näringsliv exkl. bostäder 246 5,4 5,1 Bostäder 32 10,5 11,1 Myndigheter 49 -0,4 3,0 Lagerbidrag 1 6 0,0 0,0 Export 863 7,6 6,9 Import 754 7,2 6,8 BNP 1972 3,8 2,9 1 Bidrag till BNP-tillväxten 2 I denna tabell har effekten av kyrkans avskiljande från staten ej beaktats. Utsikterna för svensk exportindustri har förbättrats . Huvudorsakerna är den starkare efterfrågan i EU-området och en fortsatt stark utveckling i . har orderingången ökat och tillförsikten bland företagen stärkts. Särskilt tydligt är detta i bas- och verkstadsindustrierna vilket väntas medföra en bredare exportuppgång framöver. Även i de inhemska sektorerna ökar produktionen snabbt. Ett problem är dock de regionala skillnaderna. Den starka utvecklingen inom näringslivet förutses leda till en fortsatt stigande investeringsaktivitet. Bostadsbyggandet fortsätter att öka kraftigt, men det sker från en låg nivå. Inflationen är fortsatt låg. De prishöjningar som kan noteras återspeglar i stort sett administrativa prishöjningar och högre oljepriser. Den ökning av konsumentpriserna som redovisas i tabell 1.3 för beror till stor del på ett tekniskt antagande om att fastighetsskatteuttaget ökar. Som redovisas längre fram avser regeringen att återkomma med förslag som begränsar ökningen av fastighetsskatteuttaget. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten under innevarande år bli . förväntas tillväxten mattas av något och uppgå till . Tabell 1.3 Nyckeltal 1999 2001 Förändring från föregående år i procent om ej annat anges 1999 2000 2001 KPI, årsgenomsnitt 0,3 1,3 2,2 Kostnadstimlön 3,4 3,5 3,5 Öppen arbetslöshet1 5,6 4,6 3,9 Arbetsmarknadspolitiska program1 3,1 3,1 3,1 Antal sysselsatta 2,2 1,7 0,9 Real disponibel inkomst2 3,3 4,0 4,5 Hushållens nettosparkvot, nivå2 2,1 2,4 4,0 Bytesbalans3 2,5 2,6 3,6 Tysk ränta 10-års statsobligation4 4,5 5,4 5,5 Svensk ränta 10-års statsobligation4 5,0 5,7 5,8 TCW-index4 125 123 120 1 Andel av arbetskraften, årsgenomsnitt 2 Effekter av kyrkans avskiljande från staten har ej beaktats. 3 Procent av BNP 4 Årsgenomsnitt Källor: , , Riksbank och Efter det stora fallet för svensk ekonomi har det funnits en stor osäkerhet om hur stor den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan är. Erfarenheten från andra länder har varit att det efter omfattande kriser är svårt att komma tillbaka till samma höga produktionsnivå och låga arbetslöshet som . Huvudorsaken till detta är att under djupa lågkonjunkturer förlorar många arbetslösa kontakten med arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt den äldre arbetskraften. I är dock förutsättningarna förhållandevis goda för att få tillbaka arbetskraften i sysselsättning. har bland annat satsat stora resurser på aktiv arbetsmarknadspolitik och grundläggande utbildning, vilket har minskat risken för utslagning. Strukturomställningen av ekonomin, innefattande bl.a. ny teknik, avregleringar och ökad konkurrens kan ha medfört att den goda tillväxten inte bara är en tillfällig konjunkturuppgång, utan inledningen på med högre långsiktigt uthållig produktionsförmåga än vad som tidigare bedömts vara möjligt. Det är i så fall en betydande framgång för de senaste årens ekonomiska politik inklusive den ibland så kritiserade aktiva svenska arbetsmarknadspolitiken. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Antal sysselsatta1 3 927 3 986 3 963 3 922 3 979 4 068 4 136 4174 varav näringslivet1 2 633 2 697 2 698 2 695 2 735 2 805 2 862 2891 varav offentliga myndigheter1 1 290 1 287 1 263 1 223 1 241 1 260 1 270 1279 Andelen sysselsatta mellan 20 och 64 år2 74,2 74,8 74,7 73,9 74,6 75,9 76,7 77,3 Öppen arbetslöshet3 8,0 7,7 8,1 8,0 6,5 5,6 4,6 3,9 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program3 5,3 4,4 4,5 4,3 3,9 3,1 3,1 3,1 Kostnadstimlön4 2,4 3,3 6,0 4,5 3,8 3,4 3,5 3,5 Produktivitetsutveckling i näringslivet5 3,8 2,5 1,3 3,3 1,4 1,2 2,4 2,3 1 Tusental personer 2 Reguljärt sysselsatta i åldern 20 i procent av befolkningen i den åldersgruppen 3 I procent av arbetskraften 4 Årlig procentuell förändring 5 Räknat från användningssidan Källor: , och 1.2.3 Sysselsättning och arbetslöshet Svensk arbetsmarknad utvecklas väl även om problem kvarstår. Den öppna arbetslösheten bedöms hamna på i genomsnitt. Under slutet av året bedöms den hamna . Målet om 4 procents öppen arbetslöshet ligger därmed inom räckhåll. Sysselsättningen väntas fortsätta att öka. ökade sysselsättningen med ca 150 000 personer, eller . De flesta jobben har tillkommit i den privata tjänstesektorn, men även inom de kommunala verksamheterna har antalet arbetstillfällen ökat till följd av ökade resurser till skola, vård och omsorg. De flesta indikatorer pekar mot en fortsatt gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Sysselsättningen förutses öka med ytterligare 106 000 personer . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer beräknas stiga till 2001. Målet om reguljärt sysselsatta 2004 ligger inom räckhåll. Arbetskraftsutbudet väntas att öka i takt med att sysselsättningen stiger. Genom att fler platser vid högskolor och universitet skapas dämpas utbudsökningen något på kort sikt. På lite är de ökade utbildningsinsatserna däremot positiva för arbetskraftsutbudet då antalet kvalificerade arbetstagare ökar. Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten har sjunkit i nästan alla delar av . Skillnaderna i arbetslöshetsnivåerna är dock fortfarande stora mellan olika delar av landet. Arbetslösheten har sjunkit för nästan alla utbildningsgrupper, men är fortfarande hög för personer med lägre utbildning. Bland utländska medborgare har arbetslösheten sjunkit men den är fortfarande oacceptabelt hög. 1.2.4 Kalkyler Utöver prognosen presenteras tre kalkyler som även innefattar . De skiljer sig dock åt . Den grundläggande skillnaden är antagandet om i vilken mån det finns lediga resurser i ekonomin som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar, dvs. hur stor den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan är. I baskalkylen utvecklas svensk ekonomi i takt med den långsiktiga tillväxttrenden. Som ett resultat ligger den öppna arbetslösheten kvar på i stort sett samma nivå . I överhettningskalkylen utvecklas svensk ekonomi sämre. Den långsiktigt uthålliga produktionsnivån visar sig här vara mindre än i baskalkylen. Inflationsdrivande flaskhalsar uppkommer tidigt och löneavtalen ger betydligt högre löner än vad som är förenligt med en balanserad utveckling. Såväl finans- som penningpolitiken måste stramas åt, vilket stabiliserar utvecklingen. Detta medför att sysselsättningen minskar och arbetslösheten stiger. Reformutrymmet minskar kraftigt. I högtillväxtkalkylen utvecklas svensk ekonomi bättre. Ett stort antal arbetslösa, personer i arbetsmarknadsprogram och personer utanför arbetskraften får jobb. Den långsiktigt uthålliga produktionsnivån är högre. BNP och sysselsättning kan öka mer än i baskalkylen utan att det uppstår flaskhalsproblem. De offentliga finanserna förbättras ytterligare och reformutrymmet blir större än i baskalkylen. Tabell 1.5 Tre kalkyler för BNP åren 2001 2003 Procent 2001 2002 2003 Baskalkyl 2,9 2,0 2,0 Överhettningskalkyl 3,1 1,6 1,2 Högtillväxtkalkyl 3,4 2,6 2,4 Källa: 1.3 Den ekonomiska politiken Utgångspunkten för den ekonomiska politiken är sunda offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning. Detta är grunden för en hög och uthållig tillväxt och sysselsättning. 1.3.1 offentliga finanser Med en rörlig växelkurs och ett inflationsmål för penningpolitiken är finanspolitikens främsta syfte att skapa goda betingelser för tillväxt och sysselsättning genom att säkerställa ett överskott i de offentliga finanserna och att hålla utgifterna under kontroll. Finans- och budgetpolitiken styrs av två övergripande mål: De offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och utgifterna skall inte överstiga de uppsatta utgiftstaken. Det finns en rad orsaker till att båda dessa mål är av central betydelse för den ekonomiska politiken: - En högkonjunktur varar inte för evigt. Det måste finnas en säkerhetsmarginal så att nästa lågkonjunktur kan mötas med en aktivt motverkande finanspolitik. Alltför stora underskott skulle även i en lågkonjunktur kunna leda till en kraftig ränteuppgång. - Den offentliga skulden skall amorteras ner. Statsskulden var i inledningen av millenniet . Statens ränteutgifter uppgick till . De skulle kunna användas till viktigare ändamål. - En stark välfärd kräver starka offentliga finanser. Som bland annat visar kommer andelen äldre att öka kraftigt från omkring 2010. Detta medför ökade utgifter för såväl pensioner som vård och omsorg, som deltagandet i arbetskraften blir lägre. Då bör statens budget inte belastas av ränteutgifter för 1990-talets upplåning. - Sparandet i måste vara högt för att internationella skuldsättning skall kunna minska som investeringsnivån är hög. Även den offentliga sektorn måste bidra till ett högt sparande. - Utgiftstaken hindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma besparingar när konjunkturen försämras. - har i Stabilitets- och tillväxtpakten inom EU åtagit sig att ha ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna nära balans eller i överskott. Tabell 1.6 Offentliga finanser 1994 2001 Procent av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Utgiftskvot 67,3 64,6 62,6 61,1 58,7 58,4 55,3 53,4 Inkomstkvot 56,4 56,7 59,3 59,1 60,6 60,2 58,1 56,7 Skattekvot1 47,3 48,3 51,3 52,0 53,4 53,5 51,8 51,0 Finansiellt sparande -10,8 -7,9 -3,4 -2,0 1,9 1,9 2,8 3,2 Överskottsmål -3,0 0,0 0,5 2,0 2,0 Nettoskuld 21,0 22,7 19,4 18,2 15,8 11,4 3,5 0,6 Konsoliderad bruttoskuld2 77,4 76,3 76,0 74,9 72,4 65,5 57,6 52,5 1 Inklusive skatter till EU 2 Mätt enligt Maastricht-reglerna Källor: och Finansdepartemente Överskott i de offentliga finanserna Det långsiktiga målet för de offentliga finanserna är ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett uppfyllande av målet leder till att räntorna på statsskulden tar i anspråk en successivt mindre del av statens inkomster, vilket frigör utrymme när den demografiska utvecklingen leder till ökade resurskrav . Utifrån målet fastställs sedan preciserade mål . har målet fastställts till . Regeringen fastslog att om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från den beräknade skall motsvarande avvikelse från överskottsmålen tolereras. Med innevarande prognos för den ekonomiska utvecklingen uppkommer ett betydligt större överskott i de offentliga finanserna än målen. Skulle detta överskjutande utrymme i sin helhet utnyttjas för reformer blir finanspolitiken starkt expansiv . Detta år beräknas tillväxten bli god. Med hänsyn till att osäkerheten är betydande om den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan i svensk ekonomi avser regeringen att i budgetpropositionen återkomma till frågan om överskottsmålet och om hur överskottet skall disponeras. I avvaktan härpå föreslår regeringen att de nuvarande målen om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP ligger fast och att målet fastställs till . Det överskjutande överskottet har i kalkylerna beräkningstekniskt överförts till hushållen. Överskotten i de offentliga finanserna medför att den offentliga skulden minskar. Dessutom påverkas skulden av försäljningsinkomster. Bruttoskulden, mätt enligt Maastrichtreglerna, förväntas under innevarande år hamna av BNP. Nettoskulden förväntas vara borta . Utgiftstaken I den nya budgetprocessen föreslår regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen nominella utgiftstak framåt. De takbegränsade statliga utgifterna får sedan inte överstiga utgiftstaken. Utgiftstaken är en viktig del av den framgångsrika förtroendeskapande politiken för ökad sysselsättning. Utgiftstaken , 1998 och 1999 klarades. Enligt regeringens bedömning kommer även utgiftstaket att med en budgeteringsmarginal på ca . Det är dock oroande att utgifterna ökar kraftigt inom vissa socialförsäkringar. Det fastlagda utgiftstaket överstiger det för med . Dessa ökade resurser används till reformer som bl.a. ökat bistånd, förbättrat studiestöd och höjda barnbidrag. Men även 2001 beräknas utgifterna bli större på grund av den ökade ohälsan. Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen inom ohälsoområdet, främst ur ett mänskligt perspektiv. Regeringen kommer därför att tillsätta en arbetsgrupp som skall utarbeta en handlingsplan för hela ohälsoarbetet. Om utgifterna inom hälsoområdet tillåts fortsätta att öka i samma takt som sker kommer utgifterna att överstiga de av uppsatta utgiftstaken. För att klara utgiftstaken riskerar andra reformer därmed att inte kunna förverkligas. Utgiftstaken skall hållas. ligger utgiftstaken kvar enligt principen med tak som sätts . Vissa tekniska justeringar görs dock av utgiftstaken till följd av att pensionsrätt införs för studier och totalförsvarsplikt och till följd av ökat återflöde från EU:s budget. Regeringen lägger nu ett förslag om ett tak på . Det innebär att taket ökar med . Som andel av BNP minskar utgiftstaket något, givet nuvarande prognos för den ekonomiska utvecklingen. Diagram 1.1 Det statliga utgiftstaket Procent av BNP Reformerna redovisades i tabell 1.1. Detta utrymme förutsätter dock ett trendbrott för utgiftsökningen inom ohälsoområdet. En översyn av budgetprocessen har påbörjats såväl av som av regeringen sedan några års erfarenheter nu har vunnits. Regeringens utgångspunkt är att principerna om budgetdisciplin och ordning och reda i de offentliga finanserna skall ligga fast. Den nya budgetprocessen har på ett avgörande sätt förbättrat betingelserna för en ansvarsfull ekonomisk politik. Därmed har förutsättningarna för att de svenska offentliga utgifterna hålls på en långsiktigt hållbar nivå ökat. 1.3.2 Stabila priser Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. En hög och svårförutsedd inflation har dessutom negativa fördelningseffekter. Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen är låg trots den starka efterfrågan i svensk ekonomi. beräknas KPI öka trots att världsmarknadspriset på olja har mer än fördubblats. klingar denna effekt av och i stället förväntas oljepriset sjunka. har förtydligat att det är bedömningen av UND1X som avgör utformningen av penningpolitiken. UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från KPI. Inflationen enligt UND1X låg , trots kraftiga prishöjningar på bensin och diesel. Diagram 1.2 KPI och UND1X Procent Räntan steg de internationella räntenivåerna kraftigt. De dämpade globala ekonomiska utsikterna efter Asien- och Rysslandkriserna förbyttes till en betydligt ljusare konjunkturbild. Inte minst stärktes de svenska tillväxtutsikterna. De svenska 10-åriga obligationsräntorna steg som mest med . har 10-års räntan fallit från ca 6 till . Den förväntade låga inflationen medförde att kunde sänka sin styrränta, den s.k. reporäntan, till . Det är den lägsta styrränta haft sedan den moderna kreditmarknaden började ta form . har fört penningpolitiken i en mindre expansiv riktning mot bakgrund av bl.a. det ljusare konjukturläget och det ökade resursutnyttjandet i ekonomin. var den svenska reporäntan . De svenska obligationsräntorna ligger i ett historiskt perspektiv på mycket låga nivåer relativt omvärlden. Ränteskillnaden mot på en tioårig obligation har varit nere på någon tiondels procentenhet. Detta skall jämföras med . Avgörande för denna utveckling, som starkt förbättrat hushållens ekonomi, har varit den omfattande budgetsaneringen. har det funnits perioder då har haft lägre långräntor än alla andra medlemsländer i EMU förutom . Mot bakgrund av det starka förtroendet för svensk ekonomi är det inte otänkbart att den svenska tioårsräntan kan hamna under den tyska. Saneringen av de offentliga finanserna, det minskade lånebehovet och penningpolitikens inriktning på prisstabilitet är de viktigaste förklaringarna till detta. En sådan utveckling ansågs bara som otänkbar. Diagram 1.3 Ränteskillnad mot , tioårig statsobligation Procentenheter Kronan Kronan har stärkts väsentligt mot euron . Växelkursen noterades till ca per euro då den nya valutan introducerades. pendlade kronan kring 8,70 men har stärkts ytterligare. Jämfört med ett konkurrensvägt genomsnitt av valutor är kronans förstärkning mera begränsad. Detta förklaras av den starka uppgången för dollarn. Den starkare svenska kronan minskar riskerna för överhettning inom exportindustrin som importpriserna hålls tillbaka. EMU EU:s gemensamma valuta euron har funnits . Införandet av euron utgör ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Valutaunionen påverkar i hög utsträckning både ekonomiskt och politiskt, även då vi som står utanför. Det är viktigt för tillväxten och stabiliteten i hela EU att projektet blir en framgång. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. En bred debatt om ett svenskt deltagande i valutaunionen pågår. En utredning kommer att tillsättas om finanspolitikens förutsättningar vid ett svenskt deltagande i valutaunionen. Denna utredning kommer även att analysera behovet av s.k. buffertfonder för att öka stabiliseringspolitikens möjligheter. Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. 1.3.3 Lönebildning En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god sysselsättningsutveckling. De nominella löneökningarna måste förbli måttliga även om efterfrågan på arbetskraft fortsätter att stiga och den öppna arbetslösheten minskar i snabb takt.