prop · GN0338 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett skäl för att skattemässigt behandla återköp som avyttring hos aktie- ägaren är att ett återköp företer systematiska likheter med inlösen av ak- tier i samband med nedsättning av aktiekapitalet. Inlösen av aktier i så- dana fall behandlas som en avyttring och reavinstbeskattning skall ske enligt vanliga regler. Ett av skälen mot att behandla återköpen som avyttring hos aktieägaren är att det kan antas att för många aktiebolag framstår möjligheten att återköpa aktier som ett alternativ till utdelning i vanlig mening. Att be- handla ersättningen för aktien som en utdelning skulle dock av skäl som redovisats ovan kunna vara till nackdel för den skattskyldige. Till bilden hör också att när det är fråga om större publika bolag har aktieägaren i många fall möjlighet att sälja aktien före återköpstillfället och på så vis kunna välja det skattemässigt förmånligare alternativet med reavinstbe- skattning. Ett skäl mot att behandla återköpen som en utdelning är att aktieägaren normalt inte vet vem som är den egentliga köparen då åter- köpen sker via börs eller annan auktoriserad marknadsplats. Endast vid s.k. riktade förvärvserbjudanden går det att med klarhet fastställa vem som förvärvar aktien. Det skulle således i vissa situationer vara oklart om det är en försäljning till bolaget som skall bedömas som en utdelning eller om någon annan än bolaget köpt aktien och reavinstbeskattning skall ske. Kammarrätten i har anfört att eftersom det inte hävdas att ett aktiebolags återköp av egna aktier är annat än en värdetransferering till aktieägarna framstår det som inkonsekvent att behandla den aktuella typen av överföring som annat än utdelning. Utdelningsalternativet borde enligt kammarrätten utredas närmare, inte minst vad gäller möjligheten att behandla en del av vederlaget för aktierna som utdelning från företa- get. Inte heller torde, enligt kammarrätten, samma problematik upp- komma vid riktade återköp som vid återköp på börs eller auktoriserad marknadsplats. Regeringen kan, som ovan också framgått, i viss utsträckning dela kammarrättens uppfattning att den betalning som sker när ett bolag för- värvar egna aktier har vissa likheter med en utdelning. Denna likhet är emellertid tydligast på bolagsnivå. För aktieägaren är betalningen snarare att likna vid en köpeskilling. Efter betalningen har han ju inte längre kvar aktien. Mot bakgrund av de ovan redovisade svårigheterna att på börs eller auktoriserad marknadsplats avgöra vem som är köpare av aktierna är det heller knappast en framkomlig väg att vederlaget, helt eller delvis, behandlas som utdelning. Enligt regeringens mening föreligger det därför övervägande skäl för att återköp av aktier hos aktieägaren skall behandlas som en avyttring och beskattas enligt reavinstreglerna. Förslaget att endast vissa publika bolag skall kunna återköpa egna aktier har delvis sin bakgrund i de särskilda regler som gäller för beskattning av aktieägare i fåmansföretag som i betydande om- fattning varit verksam i företaget. Regelsystemet finns i 3 § 12 - 12 e mom. SIL och behandlar utdelning från företaget samt reavinst vid avyttring av aktien (3:12-reglerna). Bestämmelserna skall således tilläm- pas på aktieägarnivå och aktieägaren sägs inneha en kvalificerad aktie. Enligt den s.k. karensen i 3 § 12 a mom. tredje stycket SIL gäller de sär- skilda skattereglerna i vissa fall under fem beskattningsår efter det att företaget upphört att vara ett fåmansföretag. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare för att se över 3:12-reglerna. Även frågan om den skattemässiga behandlingen av åter- köp i privata bolag bör ses över i det sammanhanget. I avvaktan på en ny lagstiftning i den delen bör emellertid särskilda regler gälla för återköp i de situationer då en aktieägare i ett noterat pub- likt aktiebolag på grund av den tidigare nämnda karensen omfattas av de särskilda skattereglerna. Inom 3:12-systemet behandlas vinst som upp- kommit vid nedsättning av aktiekapitalet i företaget genom inlösen av aktier som en utdelning. Även vinst som uppkommer då aktiebolaget återköper en aktie bör behandlas som en utdelning inom 3:12-systemet. För att en aktieägare som omfattas av de särskilda skattereglerna inte skall kunna omvandla en kvalificerad aktie till en okvalificerad bör, i de fall bolaget återköper en aktie som är kvalificerad i ägarens hand för att sedan sälja den tillbaka till aktieägaren, aktien anses som kvalificerad. Först när det finns ett nytt system för beskattning av aktieägare som i betydande omfattning varit verksam i ett fåmansföretag kan således frå- gan om återköp i privata och i sådana publika bolag, som inte omfattas av de föreslagna reglerna om återköp, lösas. För att inte skapa möjligheter till skatteplanering även om dessa an- sågs vara marginella i de bolag som avses föreslogs i promemorian att rätten till avdrag för reaförluster skulle begränsas. Rätten till avdrag för en reaförlust föreslogs begränsad på så sätt att den del av förlusten som betingats av att aktier återköpts för ett pris under dess marknads- värde inte skulle få dras av. i , Skattemyn- digheten i samt har ifrågasatt behovet av en sådan reglering. Skattemyndigheterna har hänvisat till den allmänna principen om att endast verkliga förluster är avdragsgilla. Regeringen anser att promemorians förslag inte bör genomföras då det saknas skäl för att i de nu aktuella fallen ha en särskild reglering. I stället bör den bestämmelse som finns i 3 § 1 h mom. SIL tillämpas även vid återköp av egna aktier. Den bestämmelsen tar sikte på överlåtelser av bl.a. aktie till ett svenskt bolag i vilket överlåtaren eller närstående direkt eller indirekt äger aktie. Om överlåtelsen sker utan vederlag eller till ett vederlag som understiger såväl marknadsvärdet av tillgången som omkostnadsbeloppet skall aktien anses ha avyttrats mot en ersättning motsvarande omkost- nadsbeloppet. Om marknadsvärdet understiger omkostnadsbeloppet skall aktien anses avyttrad för en ersättning motsvarande aktiens marknads- värde. På motsvarande sätt kan bestämmelserna om uttagsbeskattning i punkt 1 a av anvisningarna till 22 § KL bli tillämpliga i de fall ett aktie- bolag överlåter aktier till ett återköpande aktiebolag utan vederlag eller till ett vederlag som understiger marknadsvärdet. Om aktiebolaget efter ett återköp överlåter de förvärvade egna aktierna skall i de fall överlåtelsen inte sker över börs eller annan reglerad marknad överlåtelsen genomföras med tillämpning av de regler som gäller för nyemission. Detta innebär bl.a. att aktieägarna skall ha företrä- desrätt att förvärva de återköpta aktierna men att bolagsstämman kan be- sluta att avvika från företrädesrätten. För det fall att bolaget överlåter aktierna till aktieägarna och detta sker mot ett vederlag som understiger aktiens marknadsvärde innebär det inte att aktieägaren därigenom anses ha fått en utdelning från bolaget, dvs. någon beskattning skall inte ske. Skälet härför är att aktieägaren typiskt sett inte har tillförts något utan endast att dennes förmögenhet har fördelats på ett större antal andelar. 6.2 Aktiebolagens överlåtelse av egna aktier Regeringens förslag: Överlåter ett aktiebolag egna aktier skall en reavinst inte vara skattepliktig. På motsvarande sätt skall aktiebolaget inte ha rätt att dra av en reaförlust. Återköpta aktier som ingår i han- delslagret skall däremot inkomstberäknas enligt vanliga regler för nä- ringsverksamhet. Om ett aktiebolag utfärdar, förvärvar eller överlåter derivatinstru- ment vars underliggande tillgångar består av egna aktier skall detta inte föranleda skatteplikt respektive avdragsrätt. Ett investmentföretags egna aktier eller innehav av derivatinstru- ment vars underliggande tillgångar består av sådana aktier skall inte ingå i underlaget för schablonintäkten eller avskattningsintäkten. Promemorians förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens. I promemorian behandlades inte frågan om den skattemässiga behand- lingen i bolaget vid handel med egen aktie genom derivatinstrument. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Kammarrätten i avstyrker att förslagen utan ytterligare utredning läggs till grund för lagstiftning. i ifrågasätter om det inte i lagstiftningen bör införas ett uttryckligt förbud mot avdrag för kostnad för förvärv av egen aktie. Vidare anför skattemyndigheten att det är en brist att det inte när- mare har utretts de skatteproblem som kan uppkomma om aktiebolagets förvärv respektive överlåtelse sker med utnyttjande av derivatinstrument. Skälen för regeringens förslag Ett aktiebolag som har förvärvat sina egna aktier kan förfara på två olika sätt. Aktierna kan antingen överlåtas eller så kan aktierna dras in genom nedsättning av aktiekapitalet. I den tidigare nämnda propositionen med civilrättsliga regler om för- värv av egna aktier föreslås att bolagets egna aktier inte skall berättiga till del i bolagets vinst eller andra utbetalningar enligt aktiebolagslagen. Några skattemässiga konsekvenser uppkommer inte för bolaget om det drar in de förvärvade aktierna och därmed sätter ned aktiekapitalet. An- norlunda kan det förhålla sig om bolaget överlåter aktierna. Enligt punkt 1 a tredje stycket av anvisningarna till 22 § KL skall uttagsbeskattning ske om bolaget överlåter en tillgång från en förvärvskälla utan ersättning eller mot en ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat. Effekten av en uttagsbeskattning innebär att bo- laget blir beskattat som om tillgången avyttrats mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Att ett bolag skall vara skattskyldigt för vinst respektive ha avdragsrätt för en förlust vid avyttring av egna aktier är emellertid inte självklart. Av intresse för den fortsatta framställningen är ett av Skatterättsnämn- den meddelat förhandsbesked. Omständigheterna var följande. Ett dotterbolag ägde aktier i moderbolaget. Moderbolaget beslutade att utan vederlag dra in dessa aktier. Dotterbolaget frågade om indragningen av aktierna skulle leda till en avdragsgill reaförlust med belopp motsvarande anskaffningskostnaden för aktierna eller skill- naden mellan anskaffningskostnaden och marknadsvärdet på aktierna vid indragningen. Enligt skulle indragningen inte föranleda några in- komstskattekonsekvenser för dotterbolaget. I motiveringen till förhands- beskedet anförde såvitt nu är av intresse följande. Om ett aktiebolag mot vederlag förvärvar egen aktie kan det ses som en överföring av eget kapital till aktieägare i form av (i ABL oreglerad) utdel- ning eller ett kringgående av reglerna om nedsättning av aktiekapital i 6 kap. ABL. skulle i vissa fall utskiftningsskatt utgå vid förvärv av egen aktie. En egen aktie skall vidare räknas som tillgång utan värde enligt 4 kap. 14 § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett förvärv av egna aktier kan därför ses som en disposition av bolagets egna kapital eller en "omvänd nyemission" och därmed inte som ett oneröst förvärv av tillgång, jfr SOU 1997:22 s. 21 och 251. Ett sådant synsätt leder till att en (onerös) avyttring av egna aktier jämställs med en nyemission och alltså inte ses som en avyttring som kan föranleda realisationsvinst eller rea- lisationsförlust i skattemässigt hänseende. Vid en indragning av egna aktier skulle vidare varken realisationsvinst eller realisationsförlust kunna upp- komma. En ledamot var skiljaktig och ansåg att det inte förelåg skäl att behandla den uppkomna förlusten på annat sätt än vid utdelning eller försäljning till utomstående. Förhandsbeskedet är överklagat. Hur skall aktiebolagets överlåtelse av egna aktier behandlas? Den skattemässiga lösning som framkommer i för- handsbesked, dvs. att varken reavinst eller reaförlust uppkommer när ett aktiebolag avyttrar egen aktie, är inte självklar när aktiebolagen skall kunna återköpa egna aktier. En annan lösning kan vara att bolaget be- skattas för reavinst respektive har rätt till avdrag för reaförlust vid avytt- ring av återköpta aktier. Vid förvärv av egna aktier får bolaget endast ta i anspråk fria vinstme- del. Antag att ett bolag har återköpt aktier till gällande börskurs 100. Ef- ter har marknadspriset gått ner till 60. Om bolaget säljer aktierna ger det en förlust på 40. Ett återköp av aktier följt av en försäljning av samma aktier kan även beskrivas som om bolaget har delat ut 100 och därefter fått ett tillskott på 60, ett tillskott som har läm- nats av beskattade medel. Under förutsättning att likabehandlingsprincipen inte kränks kan bola- get sälja ut aktier till underpris. Om en sådan vidareförsäljning behandlas inom reavinstsystemet skulle bolaget alltså medges avdrag för förlusten. Innebörden av ett sådant förlustavdrag kan också beskrivas så att bolaget som med hjälp av fria vinstmedel beslutat köpa tillbaka aktier och se- dan fått tillbaka viss del av kapitalet genom att åter sälja ut aktierna fått ett utdelningsavdrag. Har å andra sidan värdet på de återköpta aktierna ökat bolaget innehaft aktierna skulle bolaget med en sådan lösning beskattas för vinsten om det säljer aktierna. En avyttring av egna aktier kan emellertid jämföras med en nyemis- sion. Vid en nyemission uppkommer inte några skattemässiga konsek- venser för bolaget. Detta talar för att en avyttring av egna aktier inte skulle medföra några skattekonsekvenser för bolaget. Om vinster vid försäljning av egna aktier inte skulle vara skattepliktiga skulle det innebära att det för bolaget är skattemässigt förmånligare att äga egna aktier än egendom som är föremål för reavinstbeskattning. I motsats till vad som gäller vid innehav av aktier i andra bolag, såväl ka- pitalplaceringsaktier som näringsbetingade innehav, skulle således en vinst vid försäljning av egna aktier vara skattefri. Å andra sidan skulle bolaget inte kunna utnyttja de kvittningsmöjligheter som föreligger om försäljningen i stället skulle resultera i en förlust. En av huvudprinciperna inom skatterätten är dock att skattereglerna skall vara neutrala på så sätt att dessa inte skall påverka den skattskyldiges handlingsval. En skattefri- het för reavinster respektive ett förbud mot avdrag för reaförluster vid försäljning av egna aktier skulle därför kunna rubba denna neutralitet. Detta talar emot en skattefrihet. Jämförelsen med en nyemission är emellertid väsentlig. Inte minst får denna aspekt betydelse om ett bolag, som tidigare återköpt egna aktier behöver tillgång till ytterligare kapital, t.ex. för en investering. Ett sätt att åstadkomma detta är att göra en nyemission. I stället kan bolaget välja att sälja det egna innehavet. Om detta skulle leda till negativa skattekon- sekvenser torde i stället bolaget genomföra en nyemission. Det troliga är då att bolaget väljer avyttring om marknadsvärdet på aktien har gått ned och nyemission om marknadsvärdet har stigit. I denna situation skulle således skattereglerna inte vara neutrala. Det kan i och för sig förhålla sig på det sättet, som Kammarrätten i har påpekat, att ett aktie- bolag avyttrar sina återköpta aktier av andra skäl än att uppnå den effekt som erhålls genom nyemission. Avsikten med och ett av huvudargu- menten för bolagens möjlighet att förvärva egna aktier är att bolaget på så sätt skall kunna föra över bolagets överskottsmedel till aktieägarna. När så skett är det inte troligt att bolaget därefter avyttrar aktierna och därigenom återförs nytt "överskottsmedel". Det troliga är då att bolaget i stället sätter ned aktiekapitalet eller har kvar aktierna för att, om behov uppstår, avyttra dessa om bolaget behöver stärka kassan. Sammantaget är skälen för en skattefrihet vid förvärv och överlåtelse av egna aktier som inte ingår i handelslagret så betydande att den lös- ningen väger över. Aktier som ingår i handelslagret skall däremot in- komstberäknas enligt vanliga regler för näringsverksamhet. Genom att en avyttring av de återköpta aktierna inte skall reavinstbe- skattas bör inte heller reglerna om uttagsbeskattning bli tillämpliga på sådana överlåtelser. Inte heller bestämmelserna i underprislagen bör bli tillämpliga på bolagets överlåtelse av egna aktier. Som en konsekvens av att återköp av egna aktier inte skall medföra några skattemässiga konsekvenser för bolaget bör ett investmentföretag som återköpt egna aktier inte heller inkomstbeskattas för dessa. Vid in- komstberäkningen för ett investmentföretag gäller enligt 2 § 10 mom. SIL bl.a. att som intäkt skall tas upp av värdet vid ingången av beskattningsåret av egendom som avses i 27 § 1 mom. SIL, dvs. aktier och andra aktieliknande finansiella instrument. Det bör därför vid beräk- ningen av intäkten göras undantag för egna aktier som innehas vid den aktuella tidpunkten. Även bestämmelsen om beräkning av den s.k. av- skattningsintäkten bör ändras så att egna aktier inte ingår i underlaget för denna. Indirekta förvärv eller överlåtelser av egna aktier i har påpekat att skattekonsekvenser då bola- gen indirekt förvärvar eller överlåter egna aktier inte har behandlats. Frågan om aktiebolagens rätt att handla egna aktier genom derivatin- strument har inte närmare behandlats i delbetän- kande Aktiebolagets kapital. Huruvida de civilrättsliga reglerna om åter- köp medger att bolagen förvärvar respektive överlåter egna aktier genom derivatinstrument är inte helt klarlagt. Trots den osäkerhet som föreligger i denna fråga anser regeringen att det finns behov av särskilda skattereg- ler för de fall då förvärv och överlåtelser av egna aktier sker med utnytt- jande av optioner, terminer eller liknande instrument. Den skattemässiga behandlingen av handel med egna aktier genom de- rivatinstrument bör inte skilja sig från den skattemässiga behandlingen vid handel direkt med egna aktier. Det innebär att bolaget inte bör be- skattas för den premie som bolaget erhåller för en option som bolaget har utfärdat med den egna aktien som underliggande tillgång. På motsva- rande sätt bör bolaget inte heller ha rätt att dra av den premie som beta- lats vid ett förvärv av en option. Slutligen bör varken reavinster eller rea- förluster på grund av options- eller terminsaffärer med den egna aktien som underliggande tillgång vara skattepliktiga respektive ge rätt till av- drag. 6.3 Kupongskatt Regeringens förslag: Utländska aktieägare skall betala kupongskatt då bolaget förvärvar egna aktier i enlighet med ett förvärvsersbju- dande riktat till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag. Utbetalningar till aktieägare vid nedsättning av överkursfonden skall utgöra underlag för kupongskatt. Vid fusion skall endast kontantvederlag utgöra underlag för ku- pongskatt. Rätten till återbetalning av kupongskatt på anskaffnings- kostnaden slopas. Vid likvidation skall kupongskatt fortfarande tas ut på hela det ut- skiftade värdet. Bestämmelserna om restitution av kupongskatt vid likvidation skall kvarstå. Fristen för sådan restitution av kupongskatt på anskaffningskostnaden för aktien om bolaget upplösts förlängs till . Har aktierna förvärvats som fusionsvederlag skall som anskaff- ningskostnad för aktierna anses den anskaffningskostnad som aktie- ägaren hade för aktierna i det övertagna aktiebolaget. Promemorians förslag: I promemorian föreslogs att kupongskatt inte i något fall skulle tas ut vid ett aktiebolags återköp av egen aktie. Vidare föreslogs att det inte skulle tas ut någon kupongskatt vid inlösen av aktie. Promemorian innehöll inte heller något förslag beträffande anskaffnings- kostnad för aktie som förvärvats som fusionsvederlag om bolaget senare likvideras. I övrigt stämmer promemorians förslag överens med rege- ringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttrat sig har ma- joriteten inte några invändningar mot förslaget. Kammarrätten i invänder att det inte föreligger skäl att avstå från kupongskatt vid återköp som sker genom riktade erbjudanden. I fråga om den föreslagna ändringen vid fusioner har kammarrätten anfört att argumentet för skatte- frihet på annat än kontantvederlag inte är övertygande. Skattemyndig- heten i är tveksam till den föreslagna lösningen att behandla kontantvederlaget vid fusion som utdelning och beskatta det i sin helhet. anser att symmetriskälet är tillräckligt för att under- låta att ta kupongskatt vid likvidation. Även Näringslivets Skattedelega- tion och anser att kupongskatt inte bör tas ut vid likvidation. Skälen för regeringens förslag Utöver inkomstskattefrågor aktualiserar återköp av aktier även frågan om hur dessa skall behandlas i kupongskattehänseende. Nära den frågan lig- ger den kupongskattemässiga behandlingen vid inlösen av aktier. I det följande behandlas även frågan om kupongskatt vid fusioner och likvida- tioner. Förvärv av egna aktier Valet mellan att inom inkomstskattesystemet behandla utbetalade belopp som utdelning eller avyttring innebär i huvudsak endast en skillnad i fråga om vilket belopp som skall beskattas. Bedömningen i kupong- skattefrågan är däremot av avgörande betydelse för om beskattning över- huvudtaget skall ske eftersom kupongskatt inte utgår på reavinster. I de fall utbetalning från ett aktiebolag är att jämställa med utdelning skall således kupongskatt tas ut. Frågan om den skattemässiga behandlingen av företagens återköp av aktier har i föregående avsnitt besvarats med att återköp skall anses inne- bära att aktieägaren avyttrat sin aktie. Återköp företer emellertid vissa likheter med inlösen av aktier vid nedsättning av aktiekapitalet som utgör sådan utbetalning på vilken kupongskatt skall utgå. Det talar för att även återköp bör jämställas med utdelning i kupongskattehänseende. Även fiskala intressen talar för en sådan lösning. En praktisk skillnad mellan inlösen och återköp är dock att i den situation då ett publikt bolag återkö- per sina aktier på börsen har säljaren inte någon vetskap om vem som köper aktierna. Inte heller har central värdepappersförvarare eller förval- tare någon sådan kännedom. Det återköpande bolaget vet förvisso att det rör sig om ett återköp men knappast vem det är som sålt aktien. Om åter- köpen däremot sker genom riktade erbjudanden till aktieägarna föreligger inte samma problem. Kammarrätten i menar att eftersom det primära argumentet för att tillåta återköp är att underlätta överföring av överskottsmedel till aktieägarna kan det antas att återköp genom riktade erbjudanden kommer att dominera. I den situationen menar kammarrät- ten att det inte föreligger några svårigheter att fastställa vem som köper aktierna och därför finns det inte heller skäl att avstå från att ta ut ku- pongskatt. Det är i de fall återköpen sker på börs eller auktoriserad mark- nadsplats som det inte är praktiskt möjligt att behandla återköpen som utdelning i kupongskattehänseende. Det kan i och för sig antas att en så- dan reglering skulle medföra att återköp genom riktade erbjudanden i praktiken inte kommer att vara ett alternativ för aktiebolaget i de fall det finns aktieägare i bolaget som är hemmahörande i utlandet. Skattereg- lerna kommer då att få en icke avsedd effekt. Emellertid anser regeringen att det förhållandet inte utgör någon övertygande omständighet för att avstå en beskattningsrätt. Av fiskala skäl bör kupongskatt tas ut i de si- tuationer det är praktiskt möjligt. Av den anledningen bör kupongskatt tas ut i de fall återköp sker genom ett förvärvsersbjudande riktat till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag. Vid återköp som sker på börs eller annan marknadsplats är det av ovan redo- visade skäl däremot inte möjligt. Kupongskatt vid inlösen av aktier Av 2 § kupongskattelagen följer att med utdelning avses även utbetalning till aktieägare enligt 12 kap. 1 § ABL och 12 kap. 1 § försäkringsrörel- selagen (1982:713) vid nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden eller vid bolagets likvidation. Till utdelning hänförs vidare utbetalning av fusionsvederlag. Kritik har framförts mot det förhållandet att utskiftning i vissa fall jämställs med utdelning i kupongskattehänseende.