prop · GN037 · 2000-01-01 00:00:00 — Förhandlingar i frågan har pågått men svårigheterna har varit stora beroende på grund av rysk ovilja att göra de åtaganden som WTO-medlemskapet förutsätter. Utsikterna att skall bli WTO-medlem är små. Förhandlingarna om WTO-medlemskap är avslutade. Vid WTO:s allmänna råd antogs slutrapporten från arbetsgruppen för anslutning. återstår den formella ratifikationsprocessen i vilken beräknas kunna avslutas . Formellt blir medlem efter att ratifikationsinstrumenten deponerats hos . Om inget oförutsett inträffar kommer att kunna vara medlem . blev medlem i WTO . anslutningshandlingar med WTO fortsätter. Bland annat jordbrukssektorn utgör alltjämt en stötesten. Förhandlingarna har också komplicerats av de höjningar i importskyddet för vissa produkter (bl.a. mejeriprodukter, kött och spannmål) som litauerna har infört som en följd av den ryska ekonomiska krisen. blev medlem i och är medlem av WTO. Handelsutvecklingen Utvecklingen av handel med länderna i redovisas i bilaga 1. var öst-västhandeln av mycket begränsad omfattning. importerade industrivaror från väst och exporterade främst varor med lågt förädlingsvärde. Bilden förändras nu gradvis. och de baltiska staterna har ökat sin handel med kraftigt. var 1998 största handelspartner i både på export- och importsidan, medan nu ligger på andra plats både som exportland och som importland. ligger på tredje plats både som exportland och importland. Som framgår av tabellen i bilaga 1 uppvisar handel med regionen stora, ibland exceptionella ökningar, som starten skedde från en mycket låg nivå. Normala handelsrelationer mellan länder med marknadsekonomi har etablerats. Att länder med samma ekonomiska system tenderar att handla med länder som ligger nära geografiskt bekräftas av utvecklingen . Handeln med ökade kraftigt fram men krisen ledde till en minskning. ökade exporten ändå från till drygt 6 miljarder. Importen ökade med . Den minskade dock 1998. Importen består till av råvaror och bränslen. är en större handelsnation än . Den totala ryska exporten uppgick till ca . export uppgick till ca . handel med har uppvisat exceptionella ökningar . Exporten ökade från till 10,6 miljarder. Importen ökade från 2 miljarder till 5,7 miljarder. ökade exporten jämfört 1997. Importen ökade jämfört 1997. Importen består till av hel- och halvfabrikat. har haft överskott i handeln . Även vad gäller kan noteras spektakulära ökningar. Exporten 1992-98 ökade från till 3,5 miljarder. Motsvarande importökning var , från 561 miljoner till 3,7 miljarder. ökade exporten jämfört 1997. Motsvarande siffror för importen är 23 resp. . I båda fallen en klar dämpning av ökningstakten. Viktigaste importvarugrupper är virke (), telekom (26) och kläder (14). Just nu har vi ett handelsunderskott på ca . I handeln med var exportökningen 1992-98, , från 332 miljoner till . Importen ökade , från 558 miljoner till . Viktigaste importvaror är virke () och kläder (). Slutligen, i handelsutbytet med finner vi de största ökningarna för perioden . Exporten gick upp , från till 1,8 miljarder. Importen steg , från till 796 miljoner. Viktigaste importvaror är kläder (32,), virke (16) samt garn och vävnader (15). Framtidsutsikterna för handeln med och de baltiska staterna ser ljusa ut medan utvecklingen i är mer osäker. Den allmänna ekonomiska utvecklingen och framstegen i reform- och stabiliseringspolitiken är avgörande, liksom givetvis svenska företags konkurrenskraft och efterfrågeutvecklingen i . Exporten till har i det närmaste halverats jämfört med . Även exporten till de baltiska länderna uppvisar vissa nedgångar. 2.3 Utvecklingssamarbetet Det första svenska samarbetsprogrammet med initierades . Sammanlagt har regeringen avsatt till bilateralt utvecklingssamarbete med regionen. Grundtanken för utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa ett område präglat av säkerhetspolitisk stabilitet, demokrati samt ekonomiskt och socialt framåtskridande. Utvecklingssamarbetet med kan indelas i tre faser. Den inledande fasen av samarbetet syftade främst till att stödja och de baltiska ländernas frigörelse med stöd för den demokratiska utvecklingen. Målet med den andra fasen var framför allt uppbyggnad av de demokratiska och marknadsekonomiska samhällsinstitutionerna i . Insatserna syftade till en mer långsiktig utveckling genom huvudsakligen kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad. inleddes den tredje fasen som syftar till att underlätta den förestående EU-utvidgningen. Särskilt avser samarbetet att bidra till att , , och blir medlemmar i samt att integrera och närmare i europeiska samarbetsstrukturer. Det finns vidare en strävan att i högre utsträckning foga in de sociala frågorna i samhällsomvandlingen. är utvecklingssamarbetet med inne i sin fjärde programperiod i enlighet med proposition 1997/98:70 "Att utveckla ett grannlandssamarbete". Detta program avser . Till grund för propositionen ligger den oberoende utvärdering av samarbete med som presenterades - "Att utveckla ett grannlandssamarbete" (Ds 1997:75). Utvärderingen konstaterade att samarbetet i huvudsak givit mycket goda resultat och att de fyra målen för samarbetet visat sig vara väl valda. har avsatts för samarbete med . De beräknade anslagen för är 750 miljoner respektive . Mål Målen för insatserna fastställdes av (proposition 1994/95:160). - att främja en säkerhetsgemenskap - att fördjupa demokratins kultur - att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling - att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Det fastställdes vidare att hela utvecklingssamarbetet skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Dessa mål bekräftades vid behandling av prop. 1997/98:70 . Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer som är av särskild betydelse för den regionala utvecklingen i Östersjö- och Barentsområdena. Insatser som bidrar till att öka säkerheten och till att skapa en dynamisk ekonomisk region i norra skall prioriteras. Ett viktigt mål är att stödja kandidatländernas förberedelser inför EU- medlemskapet. av det svenska utvecklingssamarbetet med dessa länder uppskattas vara mer eller mindre direkt inriktade på att underlätta ett framtida EU-medlemskap. Geografisk prioritering I början omfattade stödet främst som inledde sin reformprocess tidigare än de övriga länderna. beslöt 1992 att stödet framför allt skulle koncentreras till det svenska närområdet, dvs. , , , och . Dessa länder har fortsättningsvis varit prioriterade. Dessutom hör till de prioriterade länderna sedan prop. 1997/98:70. Insatser i begränsad omfattning kan även bli aktuella i andra länder. Former Stödet utgår främst i form av tekniskt samarbete och kunskapsöverföring inriktat på strategiska insatser för främst kompetens- och institutionsutveckling. Viss akuthjälp i form av livsmedel och annan materiel förekom då utvecklingssamarbetet inleddes. Strävan är att göra insatser av strategisk betydelse inom sektorer där har särskilda kunskaper och erfarenheter. Det tekniska samarbetet har med tiden fått formen av institutionsuppbyggnad av allt mer långsiktig och fördjupad karaktär. Inom vissa områden förekommer även investeringar med gåvomedel eller garanti- respektive kreditmedel. Investeringar kan göras inom miljö- och energisamarbetet samt inom stödet till små och medelstora företag via StartÖst-programmet. Riskkapitalinvesteringar kan även ske inom ramen för det baltiska investeringsprogrammet och verksamhet. Insatser har vidare gjorts i form av betalningsbalansstöd för att bidra till att stabilisera den makroekonomiska situationen. Beträffande länderna i har sådant stöd lämnats till , och . återbetalade sin skuld . De båda andra lånen förfaller till betalning respektive 2001. Sedan det svenska EU- medlemskapet har det bilaterala betalningsbalansstödet ersatts med deltagande i EU:s gemensamma utlåning. Framgent bedöms inget bilateralt betalningsbalansstöd i bli aktuellt. Stöd inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete utgår till verksamheter under samarbetslandets huvudansvar. Stödet kopplas genomgående till krav på kostnadsdelning med respektive lands part. Samarbetslandet skall stå för de lokala kostnaderna. Kanaler redovisas samarbetet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, verksamhetsområde 7 B Samarbete med , med UD som ansvarigt departement. Härutöver finansierar vissa andra departement och myndigheter insatser inom sina respektive verksamhetsområden. Anslaget fördelas mellan UD, Sida-Öst, och, , . bidrar även till , , och andra multinationella institutioners verksamhet och verkar för att där få genomslag för svenska prioriteringar (se avsnitt 2.9). Landstrategier I enlighet med vad som föreslogs i prop. 1994/95:160 skall landstrategier för utvecklingssamarbetet utarbetas för de prioriterade länderna. De första landstrategierna fastställdes för samtliga prioriterade länder med undantag av . Strategierna syftar till att närmare precisera de sektorer och riktlinjer som skall gälla för samarbetet. Landstrategier för är under beredning för , , , , och . Regeringen har fört överläggningar med företrädare för de berörda länderna och kommer att fatta beslut om landstrategierna . Sida och näringslivet Enligt sin instruktion är Sida central förvaltningsmyndighet både för utvecklingssamarbete med utvecklingsländer, och för stödet till länder i för att främja säkerhet, demokrati och en hållbar utveckling. Utvecklingssamarbetet genom Sida utgår från samarbetsländernas och målgruppernas behov men är också till fördel för . Resultaten av samarbetet i form av bl.a. en bättre fungerande institutionell miljö för ekonomisk verksamhet är till nytta också för svenska företag. Vidare innebär själva genomförandet av projekten betydande affärsmöjligheter. Åtskilliga svenska företag har genom investeringar i infrastruktur och StartÖst-programmet fått fotfäste på nya viktiga marknader. Via programmets ca 250 projekt har en bred krets av små och medelstora företag kunnat ta steget över . Härigenom skapades utrymme för entreprenörer att ta initiativ till samarbetsprojekt som stärker den privata sektorn i samarbetsländerna och skapar expansionsmöjligheter för svenska småföretag på nya marknader. Sida har också stött insatser för att främja exporten till från länder på andra sidan . har dialogen mellan Sida och det svenska näringslivet om utvecklingssamarbetet med breddats i en rad olika fora. Sida kommer att inbjuda näringslivsrepresentanter till ett seminarium om land- och regionstrategier i . Syftet är att lyfta fram vikten av samverkan med svenska företag beträffande näringslivsutveckling i regionen. Av central betydelse för utvecklingen av det ekonomiska samarbetet i är att de institutioner som en marknadsekonomi kräver byggs upp i samarbetsländerna. Det svenska stödet för den ekonomiska omvandlingen inom ramen för utvecklingssamarbetet är i hög grad inriktat på sådan institutionsutveckling. Det är därmed också av stor betydelse för ett ökat samarbete på näringslivsområdet. är ett av staten helägt aktiebolag vars huvuduppgift är att genom riskkapital tillsammans med svenska företag i samriskprojekt medverka till överföring av svenskt näringslivskunnande till bl.a. länder i för att främja den industriella och ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Stöd kan ges i form av aktiekapital och lån för utveckling av bärkraftiga företag. har sedan starten gjort utbetalningar till ca 30 projektföretag till ett totalt värde av ca i . Företaget har också verksamhet riktad mot , och . Liksom andra riskkapitalaktörer avvecklar sitt engagemang när dess värdeskapande roll i respektive projektföretag bedöms fullgjord. har engagerat sig i ett flertal olika branscher och har riktat in sig på , , , , , , samt . Financial Markets Som ett led i det svenska stödet till den ekonomiska omvandlingen i beslutade regeringen att anslå medel till stabiliseringsfonder för de baltiska ländernas valutor. När det visade sig att sådana fonder inte var behövliga, överfördes huvuddelen av medlen () till en satsning på uppbyggnad av fungerande finansiella sektorer i Baltium. En liknande överföring i betydligt mindre skala hade tidigare gjorts vad gäller stöd till . Regeringens beslut innebar att det baltiska bankstödet skulle skötas av ett dotterbolag till , Financial Markets (SFM). Det nya bolaget skulle dels lämna kapitaltillskott i form av ägar- eller ägarliknande kapital, dels förmedla tekniskt bistånd. Bolaget har på ett framgångsrikt sätt och i nära samarbete med och investerat i ett antal utvecklingsbara banker i (ett 25-tal transaktioner). SFM har därmed aktivt medverkat till en nödvändig omstrukturering i ordnade former av de finansiella sektorerna. SFM:s verksamhet har bidragit till att stabilisera ett antal livskraftiga finansinstitutioner i . Den har banat vägen för en starkt ökad närvaro i från de svenska affärsbankernas sida med åtföljande positiva konsekvenser för näringslivssamarbetet mellan och . Beslut har fattats att söka avveckla SFM:s engagemang successivt. 2.4 Demokrati och utveckling Den demokratiska processen i fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. I allmänhet finns en önskan att utveckla och stärka demokratin samt att leva upp till de åtaganden som anslutning till internationella konventioner om mänskliga rättigheter innebär. har beslutats om insatser på detta område omfattande . För att bidra till en fortsatt fördjupning av demokratins kultur skall insatser genomföras för uppbyggnad och stärkande av de civila samhället i samarbetsländerna. Samarbete som genomförs av enskilda organisationer och folkrörelser samt det akademiska och kulturella samarbetet skall få fortsatt stöd. Fördjupade insatser på rättsområdet skall prioriteras särskilt i , och som ett led i förberedelserna för ett EU-medlemskap. Samarbetet mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner väntas öka. Språk- och integrationsstödet till de rysktalande i och skall utökas och breddas. påbörjades en särskild satsning för att bistå kandidatländerna runt med att förbereda sina rättsväsenden för medlemskap i . Regeringen har ingått avtal med de baltiska staterna om samarbetet som skall genomföras av rättsväsendets myndigheter. Ett samarbete planeras även med . En styrgrupp med representanter för rättsväsendets myndigheter, Sida och har inrättats med sekretariat i . Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i tillsattes efter beslut av regeringschefer vid toppmötet i . har sedan starten varit ordförandeland. Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skatte- samt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Arbetet har delats in i fyra huvudområden: - ökat och förbättrat informationsutbyte - gemensamma operationer och andra operativa åtgärder - rättsligt samarbete samt - utredningar, utbildning och annat samarbete. Gemensamma operativa aktioner genomförs löpande mot bl.a. stulna fordon, narkotikasmuggling och illegal migration samt människosmuggling. inrättade regeringscheferna en operativ kommitté som fungerar som en sektorsövergripande expertgrupp i operativa frågor. Aktionsgruppens arbete kommer att fortsätta i sin nuvarande form till och med . Gruppen har etablerat effektiva och användbara samarbetsformer. Sådana lättillgängliga, enkla samarbetsformer med en operativ samverkan mellan gränserna är en förutsättning för att lyckas med kampen mot organiserad brottslighet. 2.5 Det säkerhetsfrämjande stödet Målet för det säkerhetsfrämjande samarbetet är att främja den gemensamma säkerheten i . I första hand är samarbetet inriktat på de baltiska länderna, men omfattar även övriga delar av inklusive och . De säkerhetsfrämjande insatserna avser stöd till: - säkerhetspolitisk kompetens - demokratiskt totalförsvar - fredsfrämjande insatser - gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll - kampen mot internationell och organiserad brottslighet - asyl- och migrationspolitisk kompetens samt - beredskap mot olyckor och katastrofer. har anvisats för insatser på det säkerhetsfrämjande området. Fr.o.m. ansvarar Sida för en del av stödet, totalt . 37 miljoner har reserverats för insatser av mer säkerhetspolitisk karaktär som också fortsättningsvis handläggs av . , och Det säkerhetsfrämjande stödet till de baltiska staterna har uppgått till ca , inklusive stöd till de gemensamma baltiska projekten , BALTRON och BALTDEFCOL. stödjer både bilaterala och sambaltiska projekt i de baltiska länderna. Samarbetet inom BALTSEA () bidrar till samordning mellan olika bidragsgivare. I BALTSEA ingår förutom de baltiska och de nordiska länderna, , , , , , , och i detta samarbete. stödjer BALTBAT (Baltic Battalion), en sambaltisk bataljon för fredsfrämjande insatser. Bataljonen skall kunna utföra fredsbevarande insatser efter mandat från FN eller regionala organisationer. uppgraderas styrkan till en lätt infanteribataljon, som skall kunna delta även i andra typer av Peace Support Operations (PSO). Rådgivning och kunskapsöverföring inom hela totalförsvarsområdet är grundläggande såväl för förmåga att utbilda officerare som civila befattningshavare inom försvarssektorn. leder därför arbetet med att etablera och driva en gemensam baltisk försvarshögskola, BALTDEFCOL (), i . De första eleverna påbörjade utbildningen i Tartu . BALTRON (Baltic Naval Squadron) är en gemensam baltisk marin styrka vilken skall kunna leda och genomföra minröjningsoperationer. har utfört totalt åtta minröjningsoperationer i baltiska farvatten. Dessa har genomförts dels bilateralt med respektive land dels gemensamt med andra länder. Minröjningsoperationerna har bl.a. skapat nya, säkrare och effektivare farleder. Vid dessa operationer har även deltagit med sjömätningsfartyg. upptäcktes ett stort antal minor, bomber och torpeder då , , genomförde bottenundersökningar längs den estniska kusten. Totalt uppskattas 85 000 minor lagts ut under , varav endast ca en tredjedel omhändertagits under efterkrigsminsvepningen. Trots de svenska insatserna som genomförts är behoven av minröjning utanför den baltiska ländernas kuststräckor alltjämt stora. Mot denna bakgrund har successivt arbetat för att öka de baltiska staternas medverkan i operationerna. Uppbyggnaden av BALTRON och BALTRON:s medverkan i minröjningsoperationerna är ett viktigt led i denna utveckling. har även i olika former stött det baltiska deltagandet i PFF. Säkerhetspolitisk kompetens Under de baltiska staternas första år av återvunnen självständighet var uppbyggnaden av de baltiska ländernas säkerhetspolitiska kompetens i första hand inriktad på att utveckla ländernas förmåga att agera på den internationella arenan. Stödet innefattade finansiering av deltagande i internationella möten och diplomatutbildning. Efter hand har verksamheten alltmer inriktats på nationell säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, t.ex. stöd till upprättande av ett utrikespolitiskt institut i . Demokratiskt totalförsvar Den militära sektorn i de baltiska länderna har av tradition varit auktoritär och icke-demokratisk. Förutsättningarna för ett brett folkligt förankrat totalförsvar, inklusive modernt civilförsvar har därför inte heller funnits. Mot den bakgrunden stödjer utvecklingen av nationella totalförsvar under demokratisk styrning. Förutom stöd till de gemensamma baltiska projekten, har officerare och annan personal utbildats i . har stött de baltiska länderna med officersutbildning vid svenska militärhögskolor, och med kompletterande officersutbildning i bl.a. ledarskapsfrågor, krishantering och informationstjänst. har även bistått de baltiska länderna med rådgivning i totalförsvarsfrågor. Inom ramen för samarbetsprojektet har bidragit med uppbyggnad av en pliktverksfunktion. Regeringen har anvisat totalt för projektet, vars syfte är att utveckla system för personregistrering, inskrivning och tjänstgöring. Stöd för upprättande av ett system för krigsplacering och mobilisering bereds inom . Även frivilliga försvarsorganisationer har påbörjat ett samarbete i de baltiska staterna för att stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. genomförs en kartläggning av behovet av sådant stöd även i och . Gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll En studie rörande ett eventuellt bevakningssystem för de baltiska staterna resulterade i ett flertal projekt med målet att organisera ett system för att övervaka havs-, kust- och landgränsområden och även till en viss del luftrummen. Stödet, som avser så väl tekniska system som utbildning, har främst syftat till att under fredstid förbättra den civila säkerheten och gränskontrollen. överlämnades ett sjöövervakningssystem från FMV till som bl.a. syftar till att förbättra sjösäkerheten, förhindra illegal handel samt assistera vid sjöräddning. har liknande system överlämnats till och . Den totala kostnaden för insatserna har uppgått till . har bl.a. genom FOA bidragit till att förbättra de baltiska staternas gränsbevakning. Stödet ses som en viktig del i ländernas europeiska integrationsprocess. I har stöd utgått i form av installation av modern data- och kommunikationsutrustning längs med den gränsen med . I har stödet antagit samma form, till gränsvaktbataljonerna vid Ludza och Viljaka. har till överlämnat fem nyutrustade kustbevaknings- fartyg. har bl.a. erhållit tre nyutrustade fartyg och två räddningsbåtar. Vidare har tre kustbevakningsfartyg givits till . Materielöverföringen har kombinerats med ett flertal utbildningsprogram. har assisterat de baltiska staterna vid uppbyggnaden av ett system för att övervaka luftutrymmen. Samarbetet har främst avsett förbättrade luftvägar för civilflygning samt specificering och implementering av ett flygtrafiksystem. I samband med dessa projekt har baltiska flygledare utbildats. Samarbetet med tullen har huvudsakligen omfattat överföring av grundläggande utrustning, bl.a. kommunikations- och röntgenutrustning, till de baltiska tullmyndigheterna. Expertutbyte, stöd till baltiskt deltagande i internationella konferenser samt utbildning av tullpersonal har också spelat en viktig roll i samarbetet. Beredskap mot olyckor och katastrofer lanserade 1992 ett fyraårigt program för de tre baltiska staterna. Programmet, som slutfördes för och 1997 för och , inkluderade utbildning i för räddningspersonalen, överföring av grundutrustning för eldbekämpning och kemisk förstörelse samt av skyddsutrustning för användning vid oljekatastrofer. Samarbetet har även omfattat kärnkraftverket där genom bidragit till att brandskyddstjänsten förbättrats. har vidare samarbetat med de baltiska staterna på försvarsmiljöområdet. Syftet har bl.a. varit att bygga upp ett miljökunnande i de baltiska försvarsmakterna. Kamp mot internationell och organiserad brottslighet De ansträngningar som gjorts inom ramen för polissamarbete har främst koncentrerats till kompetens- och materielöverföring. Kriminalteknisk utrustning för bekämpning av narkotikabrott, miljöbrott och människosmuggling har överförts. Ett trettiotal välutrustade polisbilar har överlämnats till de baltiska staterna. har också tillhandahållit ett flertal utbildningssprogram, både multilaterala och bilaterala, inom ramen för . Stödet på asyl- och migrationsområdet har främst koncentrerats till att förbättra flyktingmottagandet och asylhanteringen. Samarbetet har omfattat såväl juridisk hjälp för att förbättra lagstiftningen som praktiskt stöd för att underlätta den humanitära situationen för flyktingar. Det svenska säkerhetsfrämjande samarbetet med har varit begränsat och huvudsakligen koncentrerats till områdena kring och . Samarbetet har främst omfattat kärnsäkerhet och polisverksamhet. () har lämnat stöd på lagstiftnings- området till upprättande av export- och importkontroll samt fysiskt skydd kring anläggningar för produktion och bearbetning av kärnämnen. () har ansvarat för stödet inom ramen för polissamarbetet som främst koncentrerats till kompetens- och materielöverföring.