prop · GN032 · 2000-01-01 00:00:00 — 28 kap. Arbetsgivares pensionskostnader Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om krav på pensionsutfästelser i 2 §, avdrag för tryggande av pensionsutfästelser i 3 19 §§, kostnadsutjämning mellan arbetsgivare i 20 §, ersättning från en pensionsstiftelse i 21 §, återföring av avdrag för avsättning i balansräkningen i 22 25 §§, och övertagande av pensionsutfästelser i 26 §. Krav på pensionsutfästelser 2 § Vid bedömningen av avdrag enligt detta kapitel får en pensionsutfästelse beaktas bara om en försäkring för utfästelsen skulle ha varit en pensionsförsäkring. Avdrag för tryggande av pensionsutfästelser Tryggandeformer 3 § Arbetsgivares tryggande av utfästelse om pension till en arbetstagare skall dras av som kostnad i den utsträckning som anges i 5 18 §§, om utfästelsen tryggas genom överföring till pensionsstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., avsättning i balansräkning i förening med kreditförsäkring eller i för- ening med eller statlig borgen eller liknande garanti, eller betalning av premie för pensionsförsäkring. Avsättning i balansräkning 4 § Med avsättning i balansräkning avses en särskild redovisning av pensionsutfästelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. under , eller i delpost under rubriken för pensioner och liknande förpliktelser. I lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel finns bestämmelser om avkastningsskatt för arbetsgivare som tryggat pensionsutfästelse genom avsättning i balansräkningen. I 16 kap. 17 § finns bestämmelser om avdrag för avkastningsskatt. Huvudregel 5 § Tryggande av sådana pensionsutfästelser som avses i 3 § skall dras av som kostnad. Avdraget får dock inte för någon arbetstagare överstiga av lönen och inte heller 10 prisbasbelopp. 6 § Som lön räknas vid tillämpning av detta kapitel sådan pensionsgrund- ande ersättning enligt pensionsavtal som hänför sig till beskattningsåret eller det föregående beskattningsåret. Kompletteringsregel 7 § Tryggande av sådana pensionsutfästelser som avses i 3 § skall, trots vad som sägs i 5 §, dras av som kostnad med ett belopp som motsvarar kostnaden för avtalad pension, om tryggandet föranleds av att ett pensionsavtal ändras vid förtida avgång från anställning eller att ett nytt pensionsavtal ingås i ett sådant fall, eller att pensionsutfästelserna är otillräckligt tryggade. Bestämmelserna i första stycket skall tillämpas bara till den del något annat inte följer något av 8 12 §§. Bestämmelserna i första stycket skall inte tillämpas i sådana fall som avses i 17 och 18 §§. 8 § I fråga om ålderspension som skall betalas ut , får avdrag enligt 7 § inte överstiga kostnaden för en ålderspension som betalas ut av lönen till den del denna inte överstiger 7,5 prisbas- belopp, av lönen till den del denna överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av lönen till den del denna överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. I fråga om ålderspension som skall betalas ut tidigast , får avdrag enligt 7 § inte överstiga kostnaden för en livsvarig ålderspension som från den avtalade tidpunkten betalas ut av lönen till den del denna inte överstiger 7,5 prisbas- belopp, av lönen till den del denna överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av lönen till den del denna överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 9 § Om pensionsavtalet ger rätt till sådan ålderspension som avses i 8 § andra stycket utöver av den del av lönen som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, skall ett belopp som motsvarar kostnaden för att uppnå avtalad pensionsnivå ändå dras av om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 10 § I fråga om fondförsäkringar som avses i 2 kap. 3 b § första stycket 3 försäkringsrörelselagen (1982:713) och andra avgiftsbaserade utfästelser, får avdrag som beräknas enligt 8 § göras med högst ett belopp som motsvarar kostnaden för att uppnå de förmånsnivåer som anges där genom annan pensionsförsäkring än sådan som avses i den lagen. 11 § Avdrag som beräknas enligt 8 10 §§ förutsätter full intjänandetid. Om pensionsrätten inte är fullt intjänad, skall avdragen minskas i motsvarande utsträckning. Med full intjänandetid avses full intjänandetid enligt pensionsavtalet, förutsatt att avtalet för full pension kräver dels intjänande av , dels fortsatt intjänande under anställningen fram till den avtalade pensionstidpunkten. Om pensionsavtalet inte uppfyller dessa förutsättningar eller om pensionsavtalet saknar bestämmelser om intjänandetid, avses med full intjänandetid tiden fram till den avtalade pensionstidpunkten, dock . Vid beräkningen av intjänandetiden skall såväl arbetstagarens sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren som anställningstid hos andra arbetsgivare räknas med. 12 § När avdraget för kostnader för avtalad ålderspension beräknas, skall värdet av sådan ålderspension för arbetstagaren räknas av som har tryggats under beskattningsåret eller tidigare av arbetsgivaren eller av någon annan arbetsgivare i de tryggandeformer som anges i 3 §. Värdet av ålderspension för tid skall räknas av från avdrag som beräknas enligt 8 § första stycket. Värdet av ålderspension från tidigast skall räknas av från avdrag som beräknas enligt 8 § andra stycket. Begränsningar i avdragsrätten vid olika tryggandeformer 13 § Överföring till pensionsstiftelse för att trygga pensionsutfästelser enligt 3 § får inte dras av med högre belopp för varje pensionsberättigad än som motsvarar pensionsreserven för sådan pensionsutfästelse som är tryggad med avdragsrätt. Pensionsreserven skall beräknas enligt de grunder som anges i pensionsavtalet. Beräkningen skall dock inte göras med lägre ränteantagande än som följer av 3 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Avdraget får inte överstiga vad som krävs för att stiftelsens förmögenhet skall motsvara pensionsreserven för sådana utfästelser som avses i första stycket. Stiftelsens förmögenhet skall beräknas till ett belopp som motsvarar av kapitalunderlaget vid ingången eller utgången av beskattningsåret enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. 14 § Bestämmelserna i 13 § första stycket gäller också avsättning i balansräkningen för att trygga pensionsutfästelser enligt 3 §. Avdraget får inte överstiga ett belopp som motsvarar ökningen av pensionsreserven för sådana utfästelser som avses i första stycket från det föregående beskattningsårets utgång till beskattningsårets utgång. 15 § Arbetsgivarens utgifter för att trygga pensionsutfästelser enligt 3 § genom köp av pensionsförsäkring får inte dras av med högre belopp än premien. Förräntning, indexering eller annan värdesäkring 16 § Höjning av en pensionsreserv som avser pensionsutfästelser som tidigare tryggats med avdragsrätt skall dras av som kostnad i den utsträckning som anges i 13 och 14 §§, om höjningen följer av tillämpade försäkringstekniska beräkningsgrunder eller av indexering eller annan värdesäkring av utfästelserna. Byte av tryggandeform 17 § Om en arbetsgivare byter tryggandeform för en pensionsutfästelse som har tryggats med avdragsrätt, skall arbetsgivarens kostnad för det nya tryggandet dras av i den utsträckning som anges i 13 15 §§. Har det tidigare tryggandet skett genom överföring till pensionsstiftelse, får avdrag inte göras med högre belopp än som motsvarar den ersättning för kostnaderna som arbetsgivaren får från stiftelsen. Byte av arbetsgivare 18 § Om en arbetsgivare tar över ansvaret för en pensionsutfästelse som har tryggats av en annan arbetsgivare med avdragsrätt, skall den övertagande arbetsgivaren, i den utsträckning som anges i 13 15 §§, dra av kostnaden för att trygga pensionsutfästelsen. Pensionsförsäkring till efterlevande i särskilda fall 19 § Premie för en pensionsförsäkring som sedan den anställde dött tecknats till förmån för den anställdes efterlevande och som arbetsgivaren har åtagit sig att betala samtliga för skall dras av som kostnad, dock högst med belopp som motsvarar de i 8 § angivna förmånsnivåerna beräknade med hänsyn till den anställdes senaste lön. Kostnadsutjämning mellan arbetsgivare 20 § Om en arbetsgivare tryggat pensionsutfästelser enligt en allmän pensionsplan och planen innehåller bestämmelser om utjämning av pensionskostnader mellan olika arbetsgivare, skall avgifter som arbetsgivaren betalar enligt dessa bestämmelser dras av, och ersättningar som arbetsgivaren får enligt dessa bestämmelser tas upp. Med allmän pensionsplan avses detsamma som i 58 kap. 20 §. Ersättning från en pensionsstiftelse 21 § Ersättning som en arbetsgivare får från en pensionsstiftelse skall tas upp. Detta gäller dock inte ersättning som hänför sig till en sådan överföring till stiftelsen som arbetsgivaren inte har fått dra av. Sådana överföringar som arbetsgivaren har gjort avdrag för och avkastning som stiftelsen har fått skall i första hand anses använda när stiftelsen lämnar ersättning. Återföring av avdrag för avsättning i balansräkningen Vad som skall tas upp 22 § Om den avsättning för att trygga pensionsutfästelser som med avdragsrätt gjorts i balansräkningen uppgår till ett lägre belopp vid beskattningsårets utgång än motsvarande avsättning vid det föregående beskattningsårets utgång, skall mellanskillnaden tas upp som intäkt. 23 § Om det finns disponibla pensionsbelopp vid beskattningsårets utgång, skall som intäkt enligt 22 § dock tas upp lägst summan av dels av de disponibla pensionsbeloppen vid det föregående beskattningsårets utgång, dels de avdrag som gjorts under beskattningsåret för för pensionsförsäkringar, lämnad ersättning för pensionsutfästelse som tagits över av någon annan och överföring till pensionsstiftelse till den del dessa avdrag avser samma pensionsutfästelser som omfattas av den avsättning som med avdragsrätt gjorts i balansräkningen. Om beskattning sker enligt första stycket, skall senare minskningar av avsättningen i balansräkningen inte tas upp till den del minskningarna motsvarar de belopp som redan tagits upp. Disponibla pensionsbelopp 24 § Med disponibla pensionsbelopp avses skillnaden mellan 1. den avsättning för att trygga pensionsutfästelser som med avdragsrätt gjorts i balansräkningen vid det föregående beskattningsårets utgång ökad med förmögenheten vid beskattningsårets utgång i en sådan pensionsstiftelse som tryggar samma pensionsutfästelser, och 2. pensionsreserven vid beskattningsårets utgång för sådana pensionsutfästelser som avses i 1, till den del dessa inte är tryggade genom pensionsförsäkring, ökad med medel som då står kvar i stiftelsen och som inte har dragits av vid överföringen. Disponibla pensionsbelopp skall dock aldrig anses uppgå till högre belopp än vad som motsvarar den avsättning som med avdragsrätt gjorts i balansräkningen vid det föregående beskattningsårets utgång. Vid tillämpning av första stycket 1 skall förmögenheten i pensionsstiftelsen beräknas till ett belopp som motsvarar av kapitalunderlaget enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Upphörande av näringsverksamhet 25 § Om en arbetsgivare upphör med sin näringsverksamhet, skall disponibla pensionsbelopp tas upp som intäkt det beskattningsår då verksamheten upphör. Om en arbetsgivare träder i likvidation eller om ett dödsbo efter en arbetsgivare skiftas, skall disponibla pensionsbelopp tas upp som intäkt det beskattningsår då beslutet om likvidation fattas eller boet skiftas. Övertagande av pensionsutfästelser 26 § Ersättning som lämnas till den som tar över ansvaret för pensions- utfästelser skall dras av. Ersättning som en skattskyldig får för att ta över ansvaret för pensionsutfästelser skall tas upp. 29 kap. Näringsbidrag Innehåll 1 § Detta kapitel gäller näringsbidrag och vissa andra stöd till näringsidkare. Det finns bestämmelser om näringsbidrag i 2 8 §§, befrielse från villkorlig återbetalningsskyldighet i 9-13 §§, statligt räntebidrag för bostadsändamål i 14 §, och avgångsvederlag till jordbrukare i 15 §. Näringsbidrag 2 § Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§ och allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . 3 § Med stöd utan återbetalningsskyldighet avses också stöd som skall återbetalas bara om 1. näringsidkaren inte uppfyller villkoren för stödet, 2. näringsidkaren inte följer de föreskrifter som har meddelats när stödet beviljades, 3. Europeiska gemenskapernas kommission genom beslut som vunnit laga kraft eller Europeiska gemenskapernas domstol har funnit att stödet strider mot artikel 92 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, eller 4. något oväntat inträffar som uppenbarligen rubbar förutsättningarna för stödet. 4 § Ett näringsbidrag skall inte tas upp om det används för en utgift som inte får dras av vare sig eller i form av värdeminsknings- avdrag. 5 § Ett näringsbidrag skall tas upp om det används för en utgift som skall dras av . Om utgiften hänför sig till ett tidigare beskattningsår än det år då bidraget skall tas upp, får avdraget göras . Återbetalas bidraget, skall det återbetalade beloppet dras av. 6 § Om ett näringsbidrag används för en sådan utgift för att anskaffa en tillgång som skall dras av genom värdeminskningsavdrag, skall anskaffningsvärdet minskas med bidraget. Om bidraget är större än det skattemässiga värde som återstår när minskningen skall göras, skall mellanskillnaden tas upp. Återbetalas bidraget, skall tillgångens avskrivningsunderlag ökas med det återbetalade beloppet, dock med högst det belopp som har påverkat anskaffningsvärdet. Till den del ett bidrag har tagits upp enligt första stycket, skall det återbetalade beloppet dras av. 7 § Om ett näringsbidrag används för att anskaffa lagertillgångar, skall den del av lagret för vilken utgiften har täckts av bidraget inte räknas med när tillgångarna värderas. Återbetalas bidraget, skall tillgångarnas anskaffningsvärde ökas med det återbetalade beloppet. 8 § Om ett näringsbidrag skall användas ett senare beskattningsår än det år bidraget lämnas, skall bestämmelserna i 5 7 §§ tillämpas först det senare beskattningsåret, om den skattskyldige begär det. Befrielse från villkorlig återbetalningsskyldighet 9 § Om ett stöd som skall återbetalas under andra villkor än som sägs i 3 §, har lämnats till en näringsidkare för näringsverksamheten från staten eller någon annan som avses i 2 § (stöd med villkorlig återbetalningsskyldighet) och näringsidkaren helt eller delvis befrias från återbetalningsskyldigheten, tillämpas bestämmelserna i 10 12 §§. 10 § Ett efterskänkt belopp skall inte tas upp, om stödet har använts för en utgift som inte skall dras av vare sig eller i form av värdeminskningsavdrag. 11 § Ett efterskänkt belopp skall tas upp, om stödet har använts för en utgift som skall dras av eller i form av värdeminsknings- avdrag. 12 § Om stödet har använts för en sådan utgift för att anskaffa en tillgång som skall dras av genom värdeminskningsavdrag, får den skattskyldige det beskattningsår då det efterskänkta beloppet skall tas upp, utöver ordinarie avskrivning, göra ett värdeminskningsavdrag som motsvarar det efterskänkta beloppet. Detta avdrag får dock inte överstiga det skattemässiga värdet på tillgången. 13 § Om det inte kan utredas vad stödet har använts till, skall det anses ha använts till utgifter som skall dras av , och det efterskänkta beloppet skall tas upp. Statligt räntebidrag för bostadsändamål 14 § Statligt räntebidrag för bostadsändamål skall tas upp. Återbetalas bidraget skall det återbetalade beloppet dras av . Bestämmelser om byggnadsarbeten i samband med räntebidrag finns i 19 kap. 24 och 25 §§. Avgångsvederlag till jordbrukare 15 § Statligt avgångsvederlag till jordbrukare som upphör med sitt jordbruk skall tas upp utom när det betalas till en jordbrukare som har fått särskilt övergångsbidrag av statsmedel till jordbruket eller hade varit berättigad att få sådant bidrag, om han inte upphört med jordbruket. Familjebidrag till totalförsvarspliktiga 16 § Särskilda bestämmelser om familjebidrag till totalförsvarspliktiga i form av näringsbidrag finns i 11 kap. 25 §. 30 kap. Periodiseringsfonder Avdrag för avsättningar 1 § Avdrag får göras enligt bestämmelserna i detta kapitel för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Avdrag får dock inte göras av privatbostadsföretag, investmentföretag, förvaltningsföretag och svenska värdepappersfonder. 2 § När det gäller svenska handelsbolag skall avdraget beräknas för varje delägare för sig och avsättningarna göras hos delägarna. 3 § Juridiska personer som är skyldiga att upprätta årsbokslut enligt bokföringslagen (1999:000) får göra avdrag bara om motsvarande avsättning görs i räkenskaperna. När en juridisk person gör avsättning för en andel i ett svenskt handelsbolag och den juridiska personen och handelsbolaget inte har samma räkenskapsår, skall avsättningen göras i bokslutet för det räkenskapsår då handelsbolagets räkenskapsår löper ut. Beloppet skall dock alltid dras av vid taxeringen för det beskattningsår då handelsbolagets överskott eller underskott tas upp till beskattning. 4 § Varje års avsättning i näringsverksamheten skall bilda en egen fond. Beloppsgränser 5 § Juridiska personer får dra av högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamheten före avdraget. 6 § Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. Med det för periodiseringsfond justerade resultatet avses resultatet av näringsverksamheten före avdrag för avsättning till periodiseringsfond ökat med avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 29 §, avdrag för premie för pensionsförsäkring och inbetalning på pensionssparkonto enligt 16 kap. 32 § samt särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader avseende dessa poster, och avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap., minskat med sjukpenning och liknande ersättningar som avses i 15 kap. 8 §, återfört avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 29 §, och återfört avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. Återföring av avdragen 7 § Avdrag för avsättning till en periodiseringsfond skall återföras senast det sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avdraget hänför sig till. Om taxering på grund av förlängning av räkenskapsår inte sker det sjätte taxeringsåret, skall avdraget återföras senast det följande taxeringsåret. I 8 10 §§ finns bestämmelser om att avdragen för avsättningarna i vissa fall skall återföras tidigare och i 11 14 §§ om att periodiseringsfonderna i vissa fall får föras över till annan näringsverksamhet i stället för att avdragen återförs. 8 § En juridisk person skall återföra sina avdrag, även om tiden i 7 § inte har löpt ut, om 1. den upphör att bedriva näringsverksamhet, 2. den beskattas i bara såsom delägare i ett svenskt handelsbolag och handelsbolaget upphör att bedriva näringsverksamheten eller andelen avyttras eller övergår till en ny ägare på något annat sätt, 3. skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör, 4. näringsverksamheten inte längre skall beskattas i på grund av ett skatteavtal, 5. den upplöses genom fusion eller fission och annat inte följer av bestämmelserna i 37 kap. 17 §. 6. det beslutas att den skall träda i likvidation, eller 7. den försätts i konkurs. 9 § En enskild näringsidkare skall återföra sina avdrag, även om tiden i 7 § inte har löpt ut, om 1. han upphör att bedriva näringsverksamheten, 2. skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör, 3. näringsverksamheten inte längre skall beskattas i på grund av ett skatteavtal, eller 4. han försätts i konkurs. 10 § En fysisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag skall återföra sina avdrag, även om tiden i 7 § inte har löpt ut, om 1. handelsbolaget upphör att bedriva näringsverksamheten, 2. andelen i handelsbolaget avyttras eller övergår till en ny ägare på något annat sätt, 3. skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör, 4. näringsverksamheten inte längre skall beskattas i på grund av ett skatteavtal, 5. det beslutas att handelsbolaget skall träda i likvidation, eller 6. delägaren eller handelsbolaget försätts i konkurs. I vilka fall fonderna får tas över Från enskild näringsverksamhet till aktiebolag 11 § Om en enskild näringsidkare för över sin näringsverksamhet eller driften av näringsverksamheten till ett aktiebolag får en periodiseringsfond helt eller delvis tas över av aktiebolaget om 1. överföringen inte föranleder uttagsbeskattning enligt bestämmel- serna i 22 kap., 2. den fysiska personen, såvida det inte är fråga om apportemission, skjuter till ett belopp som motsvarar överförd periodiseringsfond till aktiebolaget, och 3. aktiebolaget, såvida det inte är fråga om apportemission, gör avsättning i räkenskaperna för övertagen periodiseringsfond. Om en fysisk person har flera periodiseringsfonder och förutsättningarna enligt första stycket 2 och 3 inte är uppfyllda för samtliga fonder, skall senare gjord avsättning till periodiseringsfond anses överförd före tidigare gjord avsättning. I 48 kap. 12 § finns bestämmelser om beräkningen av omkostnads- beloppet för aktierna. Från handelsbolag till aktiebolag 12 § Om näringsverksamheten i ett svenskt handelsbolag förs över till ett aktiebolag får en periodiseringsfond som avser handelsbolaget hos delägarna helt eller delvis tas över av aktiebolaget om 1. överföringen inte föranleder uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i 22 kap., 2. handelsbolaget, såvida det inte är fråga om apportemission, skjuter till ett belopp som motsvarar överförd periodiseringsfond till aktiebolaget, och 3. aktiebolaget, såvida det inte är fråga om apportemission, gör avsättning i räkenskaperna för övertagen periodiseringsfond. Om en delägare har flera periodiseringsfonder och förutsättningarna enligt första stycket 2 och 3 inte är uppfyllda för samtliga fonder, skall senare gjord avsättning till periodiseringsfond anses överförd före tidi- gare gjord avsättning. I 48 kap. 12 § finns bestämmelser om beräkningen av omkostnads- beloppet för aktierna. Från handelsbolag till enskild näringsverksamhet 13 § Om en fysisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag tillskiftas realtillgångar vid bolagets upplösning och överföringen inte föranleder uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i 22 kap., får avsättningarna till periodiseringsfonder och de motsvarande avdrag som han gjort för andelen anses ha gjorts i enskild näringsverksamhet vid de taxeringar som avdragen hänför sig till. Vad som är realtillgångar framgår av 34 kap. 23 §. Från juridisk person till annan juridisk person 14 § Om näringsverksamheten i en juridisk person tas över av en annan juridisk person, får också periodiseringsfonderna tas över vid ombildningar enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) och vid överlåtelse av ett ömsesidigt livförsäkringsföretags hela försäkringsbestånd till ett försäkringsaktiebolag som bildats för ändamålet. Vid en sådan ombildning av ekonomisk förening till aktiebolag som avses i 42 kap. 20 §, får aktiebolaget ta över den ekonomiska föreningens periodiseringsfonder. Bestämmelser om att periodiseringsfonder får tas över finns för kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 § och för verksamhetsavyttringar i 38 kap. 15 §. Effekter hos den som tar över fonderna 15 § Om en periodiseringsfond tas över, anses den som tar över fonden själv ha gjort avsättningen och avdraget för denna vid den taxering som avdraget faktiskt hänför sig till.