prop · GN032D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Tredje stycket gäller enligt SLK:s förslag bl.a. kapitalförluster när sådana svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar som inte är investmentföretag eller förvaltningsföretag avyttrar aktier och andelar. Investmentföretag skall emellertid inte dra av kapitalförluster på delägarrätter, vilket regleras i 39 kap. 14 § första stycket 1. Det finns därför inte anledning att undanta dem här. 27 § SLK:s förslag (35 §): Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Redaktionella ändringar har gjorts. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om avdrag för kapitalförluster vid inkomstberäkningen i ett handelsbolag är hämtade från punkt 33 av anvisningarna till 23 § KL. De infördes (1990:1). Enligt dagens lagtext gäller undantaget i andra stycket om innehavet av tillgången är betingat av näringsverksamhet som bedrivs av den skattskyldige eller annan som med hänsyn till ägandeförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå den skattskyldige nära. SLK har ändrat detta genom att byta ut den skattskyldige mot handelsbolaget i den första situationen, men inte i den andra. I övriga bestämmelser som reglerar motsvarande situation i fråga om andra tillgångar (50 kap. 11 § och 52 kap. 7 §) har kommittén bytt ut den skattskyldige mot handelsbolaget i båda situationerna. Regeringen ändrar den nu aktuella paragrafen så att den överensstämmer med bestämmelserna i 50 kap. 11 § och 52 kap. 7 §. Lagrådet framför synpunkter på bestämmelsen i andra stycket (se Lagrådets yttrande angående 25 § i lagrådsremissen). Med anledning av dessa synpunkter byter regeringen ut ordet näringsverksamhet mot rörelse. Ordet rörelse definieras i 2 kap. 24 §. I författningskommentaren till den paragrafen finns en motivering till bytet. Uppskov med beskattningen vid andelsbyten I detta kapitel har tagits in de bestämmelser som finns i lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten (). gäller både i inkomstslaget kapital och näringsverksamhet. Det finns också några bestämmelser som gäller i inkomstslaget tjänst. De avyttrade andelarna kan i inkomstslaget näringsverksamhet vara antingen kapitaltillgångar eller lagertillgångar. I denna avdelning, VII, finns huvudsakligen regler för kapitaltillgångar. Reglerna skulle kunna delas in i regler för kapitaltillgångar och regler för lagertillgångar. De flesta reglerna gäller emellertid för såväl kapitaltillgångar som lagertillgångar. Att upprepa bestämmelserna i de båda inkomstslagen är inte lämpligt. Man skulle kunna bryta ut de regler som gäller enbart för lagertillgångar och placera dem i 17 kap. och i övrigt hänvisa hit till 49 kap. Ett alternativ, som bryter mot systematiken men som sannolikt är mer praktiskt för tillämparna, är att ta in samtliga bestämmelser här i 49 kap. och att i 17 kap. ta in enbart en hänvisning hit. Redan i SLK:s förslag finns det bestämmelser i avdelning VII som gäller i inkomstslaget näringsverksamhet, nämligen 51 kap. Där finns regler om att vissa belopp skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet vid avyttring av andelar i handelsbolag. Regeringen väljer av praktiska skäl att ta in alla bestämmelser om andelsbyten i detta kapitel, dvs. även de bestämmelser som gäller lagertillgångar. Bakgrund Innan infördes fanns det två system enligt vilka man kunde få uppskov med beskattningen när andelar såldes till ett företag mot ersättning av andelar i det köpande företaget. Det var för det första den s.k. strukturregeln i 27 § 4 mom. SIL, som tillkom genom skattereform (1990). Regeln gällde när det köpande företaget var svenskt eller hörde hemma i ett land som inte tillhörde EG. Den regeln placerades av SLK i 46 kap. 17 19 §§ (46 kap. motsvarar 48 kap. här i propositionen). För det andra fanns det regler om andelsbyten i lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG (OL). Reglerna gällde när det köpande företaget hörde hemma i ett . Bestämmelserna placerades av SLK i 46 kap. 20 27 §§ samt i 17 kap. 13 17 §§. Vidare kunde bestämmelserna i 2 § 4 mom. SIL tillämpas (se 25 kap. 6 27 §§). slogs de två förstnämnda system samman efter förslag av och ersattes av en ny lag om uppskov med beskattningen vid andelsbyten. Vissa förarbeten 1990 Strukturregeln infördes, SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:651. 1994 OL infördes, SOU 1994:100, prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10, SFS 1994:1854. 1998 infördes, SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, SFS 1998:1600 ff. Kommentar till paragraferna Förslaget till detta kapitel bygger inte på SLK:s förslag utan på . Vissa bestämmelser, eller delar av dem, fanns dock med i SLK:s förslag (46 kap. 20 27 §§ samt 17 kap. 13 17 §§ IL). Remissinstanserna har inte framfört några synpunkter på SLK:s förslag i dessa delar. I kommentarerna nedan tas det normalt varken med någon upplysning om SLK:s förslag eller om remissinstansernas synpunkter. Innehåll 1 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen är en inledning till kapitlet. Eftersom detta kapitel är placerat i en avdelning om kapitalvinster och kapitalförluster tas det in en bestämmelse i andra stycket om att bestämmelserna gäller också för lagertillgångar. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt i förhållande till lagrådsremissen. Denna ändring har gjorts efter lagrådsföredragningen. Definitioner 2 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Definitionen av andelsbyte kommer från 1 § första och tredje styckena . Liksom i fråga om underprisöverlåtelser i 23 kap. 3 § har definitionen utformats så att det är ett andelsbyte bara om vissa villkor är uppfyllda. Det har den fördelen att ordet andelsbyte bara avser sådana andelsbyten som omfattas av detta kapitel. Då ordet används i denna lag avses alltid sådana andelsbyten. 3 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: I paragrafen regleras när ett utländskt företag anses höra hemma i en medlemsstat i Europeiska unionen. Bestämmelsen kommer från 6 § . Tillämpningsområde 4 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen, som innebär att reglerna om andelsbyten gäller också vid fusioner och fissioner, kommer från 2 § . 5 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om att kapitlet inte skall tillämpas om det finns förutsättningar att tillämpa bestämmelserna om koncerninterna andelsavyttringar eller om bestämmelserna om verksamhetsavyttringar skall tillämpas, kommer från 3 § . Begäran 6 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Att tillämpningen av bestämmelserna är beroende av en begäran från säljaren regleras i 1 § . Lagrådet yttrar sig angående 6 och 7 §§ och förordar att delar av den bestämmelse som i lagrådsremissen placerats i 7 § flyttas över till 6 §. Lagrådet föreslår också en ny lydelse. Regeringen följer delvis Lagrådets förslag och flyttar över delar av den bestämmelse i 7 § som gäller om säljaren är ett handelsbolag samt utformar den i huvudsak i enlighet med Lagrådets förslag. Se vidare i kommentaren till 7 §. Handelsbolag som ägs genom handelsbolag 7 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om indirekt ägda handelsbolag kommer från 4 § . Lagrådet förordar att bestämmelserna i denna paragraf skall flyttas ut till 7, 15, 18 och 19 §§. En del av bestämmelsen flyttas över till 7 §, men i övrigt följer inte regeringen förslag. För motivering, se kommentaren till 25 kap. 12 §. Villkor för uppskov Säljaren 8 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Kravet på viss kvalificerad obegränsad skattskyldighet hos fysiska personer kommer från 5 § 1 . Det köpande företaget 9 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Uppräkningen av vilka företag som kan vara köpande företag kommer från 5 § 2 . Regeringens förslag har emellertid omformulerats i förhållande till lydelsen i dagens lagtext, där det krävs bl.a. att villkoren i artikel 3 leden a och c i det Europeiska gemenskapernas råd antagna direktivet om en gemensam ordning för beskattning avseende fusioner, fissioner, överföringar av tillgångar och andelsbyten som berör bolag från olika medlemsstater, i direktivets lydelse (90/434/EEG) skall vara uppfyllda. (En officiell översättning av direktivet finns i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, EGT L 225, 20.8.1990, s. 6 och en provisorisk översättning finns i prop. 1994/95:52 s. 87 f.) Motsvarande bestämmelse fanns i 2 § första stycket OL. När SLK tog med den bestämmelsen i 36 kap. 2 och 3 §§ IL togs det som står i de aktuella artiklarna med i lagtexten i stället för en hänvisning till direktivet. Vad som krävs är att det skall vara fråga om vissa sorters uppräknade företagsformer som betalar vissa uppräknade skatter. Dessa företagsformer och skatter är emellertid så många att SLK tog in dem i en bilaga. Regeringen följer det exemplet och tar in villkoren här samt hänvisar till bilagorna 37.1 och 37.2. Verksamhetskrav när den avyttrade andelen är kvalificerad 10 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Verksamhetskravet kommer från 5 § 3 . Det fick sin slutliga lydelse i skatteutskottet. I 5 § 3 finns en definition av rörelse. I IL har det tagits in en definition av rörelse i 2 kap. 24 §. Här i 10 § har ordet rörelse emellertid en mer inskränkt betydelse än i 2 kap. 24 §. Därför görs ett undantag från den paragrafen i andra stycket första meningen. Se vidare i författningskommentaren till 2 kap. 24 §. Dagens bestämmelse avslutas med att en andel inte skall anses som kvalificerad om bestämmelserna i 3 § 12 b mom. SIL inte skall tillämpas på grund av bestämmelserna i 3 § 12 e mom. SIL (om utomstående i betydande omfattning äger del i företaget). En sådan bestämmelse behövs inte på grund av det föreslås en ny innebörd i definitionen av kvalificerade andelar i 57 kap. 4 och 5 §§ IL. Det avyttrade företaget 11 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om vilka juridiska personer som kan vara avyttrade företag vid ett andelsbyte kommer från 5 § 4 . Röstetal 12 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om att det köpande företaget skall ha en viss andel av röstetalet i det avyttrade företaget kommer från 5 § 5 . Vinst 13 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om att det skall ha uppkommit en vinst av en viss minsta storlek kommer från 5 § 6 och 7 . I första stycket i lagrådsremissen användes ordet kapitaltillgång. Eftersom det ordet bara används i inkomstslaget näringsverksamhet har bestämmelsen ändrats här så att det står att bestämmelsen gäller för tillgångar som kapitalvinstbeskattas. Detta har gjorts efter lagrådsföredragningen. Beskattning av andelsbytet och uppskovsbeloppets storlek Andel som kapitalvinstbeskattas 14 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första stycket att ersättningen i pengar skall tas upp kommer från 7 § första stycket . Liksom i 13 § har bestämmelsen, efter lagrådsföredragningen, ändrats på grund av att den gäller inte bara kapitaltillgångar i inkomstslaget näringsverksamhet utan också tillgångar som kapitalvinstbeskattas i inkomstslaget kapital. Bestämmelsen i andra stycket om uppskovsbeloppet kommer från 8 § första stycket . 15 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om handelsbolag i första stycket kommer från 7 § första stycket sista meningen och bestämmelsen i andra stycket från 9 § första stycket . 16 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första stycket om kvalificerade andelar kommer från 7 § andra stycket . Bestämmelsen i andra stycket om uppskovsbeloppet kommer från 8 § första stycket . Den sista meningen, att båda uppskovsbeloppen avses i de följande bestämmelserna, har lagts till för att göra lagtexten kortare och därmed mer lättläst i de följande bestämmelserna. I vissa bestämmelser kan dessa båda uppskovsbelopp inte förekomma. Det finns emellertid inte anledning att räkna upp vilka paragrafer som avses. Andel som var lagertillgång 17 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första stycket att ersättningen i pengar och ett belopp som motsvarar det skattemässiga värdet på andelarna skall tas upp då andelsbytet sker kommer från 10 § . Bestämmelsen i andra stycket om uppskovsbeloppet kommer från 11 § första stycket . 18 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om handelsbolag i första stycket kommer från 10 § sista meningen och bestämmelsen i andra stycket kommer från 12 § första stycket . Beskattning av uppskovsbeloppet Huvudregel 19 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första stycket om när uppskovsbeloppet eller uppskovsbeloppen om de är flera skall tas upp till beskattning är hämtad från 8 § andra stycket och 9 § andra stycket i fråga om andelar som är kapitaltillgångar och från 11 § andra stycket och 12 § andra stycket i fråga om andelar som är lagertillgångar. Bestämmelserna i andra stycket om andelar i handelsbolag är hämtade från 9 § andra stycket . Uttagsbeskattning 20 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om uttagsbeskattning kommer från 13 § . Efterföljande underprisöverlåtelse 21 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om skattemässig kontinuitet i fråga om uppskovsbeloppet vid vissa under- prisöverlåtelser kommer från 21 § . Efterföljande koncernintern avyttring 22 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om att uppskovsbeloppet inte skall tas upp som intäkt när en koncernintern andelsavyttring sker kommer från 19 § . Den fick sin slutliga utformning i skatteutskottet. Andra stycket sista strecksatsen har fått en ny lydelse i förhållande till lagrådsremissen på grund av ny lagstiftning (prop. 1998/99:113, bet. 1998/99:SkU:23, SFS 1999:645). 23 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om när uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt om en andel avyttras med kapitalförlust och reglerna i 25 kap. 28 32 §§ är tillämpliga kommer från 20 § . Efterföljande andelsbyte 24 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om successiva andelsbyten kommer från 18 § . Efterföljande arv m.m. 25 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om skattemässig kontinuitet vid vissa benefika förvärv kommer från 22 § . Obegränsad skattskyldighet 26 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Kravet på att den obegränsade skattskyldigheten skall bestå kommer från 23 § . Verksamhetsvillkoret 27 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Kravet på att verksamhetsvillkoret skall bestå kommer från 24 § . Övriga bestämmelser Turordning vid avyttring av andelar i det köpande företaget 28 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om i vilken ordning andelar anses avyttrade kommer från 14 § . Genomsnittsmetoden 29 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Regleringen angående genomsnittsmetoden kommer från 15 § . Uppdelning och sammanläggning av uppskovsbelopp 30 och 31 §§ Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om uppdelning och sammanläggning av uppskovsbelopp kommer från 16 § . Lättnadsbelopp och gränsbelopp 32 § Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om lättnadsbelopp och gränsbelopp kommer från 17 § . 50 kap. Avyttring av andelar i svenska handelsbolag I detta kapitel finns de särskilda bestämmelser om kapitalvinst som gäller för avyttring av andelar i svenska handelsbolag. Beräkningen av omkostnadsbeloppet genom justeringar av anskaffningsutgiften har betydelse inte bara vid kapitalvinstbeskattningen utan också vid den löpande beskattningen. Den justerade anskaffningsutgiften ligger nämligen till grund för beräkningen av kapitalunderlagen för räntefördelning (33 kap.) och expansionsfond (34 kap.). I kapitlet finns också en bestämmelse om i vilken utsträckning en kapitalvinst skall tas upp i inkomstslaget tjänst, jfr 10 kap. 3 §. Kapitlet är i SLK:s förslag placerat som 47 kap. SLK har i sitt förslag till 7 9 §§ tagit in de bestämmelser om vissa äldre förvärv som finns i andra femte styckena av 28 § SIL. Eftersom det numera sällan förekommer i praktiken att bestämmelserna skall tillämpas har de flyttats över till ikraftträdandelagen, 4 kap. 92 94 §§ ILP. Bestämmelserna i lagen (1992:1463) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall har tagits in i ett eget kapitel, 51 kap. Bakgrund Ursprungligen beskattades avyttring av andelar i handelsbolag på samma sätt som aktier och liknande rättigheter (se 48 kap. under . I praxis hade dock vissa särskilda regler utformats för hur anskaffningsutgiften skulle beräknas. Den ursprungliga anskaffningsutgiften (köpeskilling eller tillskott) ökades med vinster som påförts den skattskyldige och minskades med uttag som han gjort. Att den skattskyldige fått avdrag för en förlust som uppkommit i bolaget påverkade däremot inte alls beräkningen. Efter att handelsbolagen (framför allt kommanditbolag) i stor utsträckning använts för skatteplanering tillkom (förarbeten, se nedan) nya regler för beräkningen av anskaffningsutgiften där hänsyn tas även till underskott i handelsbolagen som delägarna gjort avdrag för. Bestämmelserna fördes vid skattereform (förarbeten, se nedan) utan materiella ändringar över till 28 § SIL. (förarbeten, se nedan) utökades de i samband med den fortsatta reformeringen av företagsbeskattningen . Vissa förarbeten I kommentaren till paragraferna hänvisas till följande förarbeten bara genom angivande av det årtal då bestämmelsen infördes eller ändrades. 1988 De särskilda bestämmelserna om justerad anskaffningsutgift, Ds 1988:44, prop. 1988/89:55, bet. 1988/89:SkU16, SFS 1988:1518 1990 skattereform, SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:651 1993 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen, SOU 1992:67, SOU 1993:29, Ds 1993:28, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1543 Kommentar till paragraferna Innehåll 1 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen inleder kapitlet och anger dess innehåll. Att bestämmelserna gäller också i fråga om andelar i europeiska ekonomiska intressegrupperingar framgår av 5 kap. 2 §. Avyttring 2 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från en redaktionell ändring. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i första stycket om inlösen och upplösning är hämtad från 24 § 2 mom. tredje stycket SIL. Bestämmelsen i andra stycket om gåvor eller andra benefika överlåtelser är hämtad från 24 § 2 mom. fjärde stycket SIL. års skattereform var de båda bestämmelserna placerade i punkt 5 av anvisningarna till 35 § KL, där de infördes . Omkostnadsbeloppet 3 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Paragrafen avslutas dock med en mening om att i de fall som avses i 2 § andra stycket anses ett belopp som motsvarar den justerade negativa anskaffningskostnaden som ersättning. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafens första stycke inleder bestämmelserna om hur den justerade anskaffningsutgiften beräknas. I IL har termen ingångsvärde genomgående bytts ut mot anskaffningsutgift. Innehållet i andra stycket är hämtat från 28 § första stycket SIL, dit det överfördes från punkt 2 d av anvisningarna till 36 § KL. SLK har lagt till en tredje meningen som ett förtydligande. Meningen behövs emellertid inte eftersom det redan framgår av de första två meningarna i stycket att ersättningen skall ökas med den negativa anskaffningsutgiften. Om det då saknas en anskaffningsutgift vid sådana benefika förvärv som avses i 2 §, så blir ersättningen lika med den negativa justerade anskaffningsutgiften. 4 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bortsett från en redaktionell ändring. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om mottagarens anskaffningsutgift när en benefik överlåtelse enligt 2 § skall behandlas som avyttring är hämtad från 28 § sjätte stycket SIL. års skattereform var den placerad i punkt 2 d av anvisningarna till 36 § KL. 5 § SLK:s förslag: Andra strecksatsen i första stycket inleds med belopp som den skattskyldige tagit upp som sin andel . Det finns en tredje strecksats i första stycket som lyder positivt fördelningsbelopp som enligt 41 kap. 9 § (42 kap. 9 § i regeringens förslag) tagits upp i inkomstslaget kapital . Den strecksats som finns sist i första stycket i regeringens förslag finns inte med. Andra stycket andra strecksatsen inleds belopp som den skattskyldige dragit av som sin andel . Den tredje strecksatsen i andra stycket lyder negativt fördelningsbelopp som enligt 41 kap. 9 § (42 kap. 9 § i regeringens förslag) dragits av i inkomstslaget kapital . I övrigt överensstämmer förslaget med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att första stycket andra strecksatsen skall ändras till den skattskyldiges andel av bolagets inkomster för att markera att beloppet skall påverka anskaffningsutgiften oavsett om den skattskyldige tagit upp beloppet i deklarationen eller inte. Näringslivets Skattedelegation föreslår att ordet skattepliktig läggs till i de strecksatser som avser överskott och underskott. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i första och andra strecksatserna i de båda styckena, är hämtade från 28 § första stycket SIL, dit de överfördes från punkt 2 d av anvisningarna till 36 § KL. Det har gjorts några redaktionella ändringar i de andra strecksatserna i förhållande till SLK:s förslag. I stället för belopp som den skattskyldige har tagit upp respektive dragit av som sin andel ... står i regeringens förslag belopp som tagits upp respektive dragits av som den skattskyldiges andel ... . Detta har gjorts för att markera att beräkningen är oberoende av vad den skattskyldige har gjort. Det kan vara svårt att avgöra vad som avses med de av SLK använda uttrycken den skattskyldiges andel av bolagets inkomster och den skattskyldiges andel av bolagets underskott . Orsaken till att uttrycket inkomster används och inte överskott är att alla inkomster skall omfattas, oavsett om de skall tas upp som överskott i inkomstslaget näringsverksamhet eller i något annat inkomstslag. Det innebär att i uttrycket omfattas bl.a. kapitalvinster och kapitalförluster som skall tas upp respektive dras av i inkomstslaget kapital och sådana förbjudna lån som skall tas upp i inkomstslaget tjänst (13 kap. 4 § andra stycket). Vidare omfattas den del av bolagets inkomster som på grund av bestämmelserna om räntefördelning skall tas upp respektive dras av i inkomstslaget kapital. Det innebär att de bestämmelser som finns i de tredje strecksatserna i de båda styckena i SLK:s förslag inte skall tas med. I dagens lagstiftning står i 28 § sjunde stycket att det skall bortses från räntefördelning. En sådan bestämmelse ger samma resultat eftersom räntefördelningen bara innebär att inkomsterna eller avdragen styrs över från ett inkomstslag till ett annat, men bolagets inkomster blir lika stora. När det gäller negativa fördelningsbelopp finns det emellertid en bestämmelse i 28 § sjunde stycket SIL som bör tas med som en minuspost, nämligen sådant negativt fördelningsbelopp som har fått till följd att ett underskott har minskat. Det har ju lett till ett avdrag för underskott i inkomstslaget kapital. Se vidare i förarbetena (prop. 93/94:50 s. 350 f.), Bestämmelserna om justering av anskaffningsutgiften vid avsättning till expansionsfond och vid återföring samt om hur anskaffningsutgiften skall justeras i två ombildningssituationer i tredje och fjärde strecksatserna i första stycket respektive fjärde och femte strecksatserna i andra stycket är hämtade från 28 § åttonde stycket SIL och kom .