prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett optimalt bevarande bygger på att kunskapen om det genetiska materialet kan byggas upp så att man dels kan göra prioriteringar om bevarandebehov för olika växtslagsgrupper/arter och dels utveckla en väl anpassad teknik för dessa ändamål. Häri- genom kan och pengar sparas. Forskning och utveckling Forskningsarbetet inom det nationella pro- grammet bör för att uppnå ett optimalt nyttjande och bevarande inriktas på kulturväxter och deras vilda släktingar av vikt för inom områ- dena, genetisk variation inom och mellan arter, genpooler, taxonomisk forskning samt bevaran- destrategier/teknisk utveckling. Nordiska genbanken genbanken (NGB) ansvarar för att bevara och dokumentera den genetiska variatio- nen i nordiskt material av växtarter av värde för jord- och trädgårdsbruk. Inlagrat material skall ställas till disposition för växtförädling, växt- forskning och annan användning för allmän nytta. Karakterisering och utvärdering ger kun- skap om materialets egenskaper. Mycket av det material som finns hos NGB är inte karakterise- rat eller utvärderat. För att genbanken skall kunna tillgodose förädlarnas, universitetens och i förlängningen jordbrukets behov är det av bety- delse att bankens material karakteriseras. Genom att karakterisera och utvärdera materialet kan NGB också undvika att onödigt många accessio- ner med samma genetiska material bevaras och på så sätt bli mer kostnadseffektivt. Förstärkning av NGB:s verksamhet inom området karakteri- sering och utvärdering av bevarat svenskt mate- rial bör prioriteras. De växtslagsgrupper där det är angeläget med satsningar på karakterisering och utvärdering är bl.a. vallväxter, grönsaker, stråsäd och oljeväxter. Det finns begränsade resurser för arbete med dessa grupper. Regeringen bedömer det sammanlagda resursbehovet till 2002. Den totala kostnaden skulle därmed uppgå till . Medlen bör anslås under anslaget G3 Skogs- och jord- brukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning. 29.6 Anslag G1 Tabell 10.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 072 000 2000 Förslag 1 175 012 2001 Beräknat 1 206 988 1 2002 Beräknat 1 226 488 1 1 Motsvarar 1 188 533 tkr prisnivå. () skall ut- veckla kunskapen om de biologiska naturresur- serna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundutbildning, forskar- utbildning, forskning, miljöanalys samt informa- tion och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av an- svarsområdena jord- och trädgårdsbruk, land- skapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. Grundutbildningen bedrivs inom fyra långa och åtta korta yrkesprogram samt inom de fyra kandidat/magisterprogrammen skogsvetar-, bio- teknologi- och naturresursprogrammen samt ekonomprogrammet med naturresursinriktning. Forskningen bedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Vad som all- mänt sägs om högre utbildning och forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning gäller också för SLU om inte annat framgår. Regeringens överväganden Resultatbedömning En särskild utredare har haft i uppdrag att definiera, kartlägga och analysera sektorsansvaret för SLU. Uppdraget avrapporte- rades varvid bl.a. redovisades ett stort antal verksamheter, vilka normalt inte hör till ett universitets uppgifter, men vilka ligger inom ramen för SLU:s sektorsansvar. Rapporten föranleder inte någon förändring av SLU:s departementstillhörighet. SLU har vidtagit kraftiga åtgärder för att möta det sparbeting som ålades för bud- /96. Inför tvingades att vidta ytterligare åtgärder i bespa- ringssyfte. De åtgärder som styrelsen vidtagit för att komma till rätta med den negativa kapitalför- ändringen för har gett resultat och kapi- talförändringen uppvisar ett positivt resultat för . SLU fortsätter aktivt att arbeta för en bättre ekonomistyrning och detta torde förbättra möj- ligheterna att strama upp den finansiella redovis- ningen. Stor vikt fästs vid kvalitetssäkring och som ett resultat av den granskning och bedömning av kvalitetsarbetet som gjorts av tas nya initiativ i arbetet med kvalitetsutveckling vid SLU. Genom statsmakternas beslut har SLU till- delats ett antal nya utbildningsplatser. Detta har lett till en tyngdpunktsförskjutning i verksam- heten. En allt större del av SLU:s resurser går till grundutbildning. SLU har i årsredovisningen för redovisat en fortsatt minskning av kostna- derna per utbildningsplats för programstuden- terna både vad gäller långa och korta program. Tabell 10.3 Kostnad per plats vid SLU Tusental kronor 164 1996 146 1997 127 1998 113 I regleringsbrev för SLU specificeras utbild- ningsuppdraget till SLU genom ett mål för anta- let helårsprestationer för treårsperioden 1999. Antalet helårsprestationer skall uppgå till 8 600 prestationer varav 1 100 skall avse fristå- ende kurser. har SLU tilldelats sammanlagt 850 nya platser ur regeringens sats- ning på utbyggnad av högskolan. Med hänsyn till att cirka två tredjedelar av utbildningsuppdraget har fullgjorts är prog- nosen god för att målet skall uppnås, dock med en viss reservation för att antalet sökande till fri- stående kurser minskar. I enlighet med tidigare beslut anvisas medel för 450 nya utbildningsplatser som tilldelades SLU , 200 nya platser samt för ytterligare 420 nya utbildningsplatser som SLU tilldelats . Preliminärt mål för perioden 2002 skall vara 9 000 helårsprestationer varav 1 100 inom fristående kurser. Definitivt mål anges i budget- propositionen . Veterinärer med utbildning från land utanför EU hade tidigare små möjligheter att få en kompletterande utbildning för att kunna erhålla legitimation för att utöva sitt yrke i . I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, anvisades SLU för för att genomföra en kompletterande utbildning för utländska veteri- närer. Utbildningen, som förlagts till , har startat och 15 veterinärer med utbildningar från olika länder kompletterar nu sin utbildning. Omfattningen av den tillämpade jordbruks- och skogsbruksforskningen har minskat. Inom SLU har påbörjats en diskussion om den fram- tida organisationen och finansieringen av vissa institutioner med tillämpad forskning. I syfte att åstadkomma ett fördjupat samarbete mellan SLU och samhället samt för att finna nya organisato- riska former för tillämpad forskning arbetar SLU med att finna alternativa organisationsformer för sådan forskning. För forskarutbildningen har 270 examina för perioden 1999 angetts som mål vad gäller lägsta antalet examina. har 239 examina avlagts, vilket innebär en god prognos för uppfyllelse av målet för perio- den. De preliminärt uppställda mål för kom- mande treårsperioder, som angetts i reglerings- brevet för SLU, skall preliminärt gälla för perioden 2002 i avvaktan på resultatet av den första treårsperioden. Målet kommer där- efter slutligt att fastställas i nästa års budget- proposition/forskningsproposition. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:117) sattes preliminära mål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för samtliga universitet. De definitiva rekryte- ringsmålen angavs sedan i regleringsbrev. För SLU sattes målet för perioden 1999 till minst en fjärdedel kvinnor bland de nyrekryte- rade professorerna. i perioden är andelen kvinnor , vilket bedöms vara ett mycket bra resultat. Mål för anges i regleringsbrevet. Framtida mål kommer att anges i budgetpropositionen för . Som ett led i att stärka djurskyddets ställning förstärktes anslaget engångsvis med för delfinansiering av en professur i djur- skydd vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU för kommande femårsperiod. Professuren är under tillsättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 29.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 182 516 182 516 0 (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) Prognos 1999 177 000 177 000 0 (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) Budget 2000 185 000 185 000 0 (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) Beräknat 2001 (varav tjänsteexport) 185 000 (15 000) 185 000 (15 000) 0 Beräknat 2002 185 000 185 000 0 Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Däri ingår resurser för ökade utgifter för utbildnings- bidrag för doktorander om . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 1 . beräknas anslagsbehoven till 1 respektive 1 . Tabell 10.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 080 919 Pris- och löneomräkning +5 097 Justering av +71 994 Nya utbildningsplatser i enlighet med tidigare beslut +17 002 Förslag 2000 1 175 012 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader Tabell 29.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 000 2000 Förslag 11 304 2001 Beräknat 11 485 1 2002 Beräknat 11 677 1 1 Motsvarar 11 304 tkr prisnivå. Skogs- och jordbrukets forskningsråds () huvuduppgift är att främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning på de are- ella näringarna. Rådet skall verka för ett vidgat internationellt samarbete och arbeta för att in- formation om forskning och forskningsresultat sprids till samhället och berörda näringar. Regeringen har i den forskningspolitiska pro- positionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) dragit upp riktlinjerna för inrikt- ningen av den forskning som stöds av . Dessa ligger fast för . har haft det nationella ansvaret för det numera avslutade delprogrammet Jordbruk och Fiske (FAIR) i EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling. Konstruktionen av det femte ramprogrammet skiljer sig ifrån det fjärde, vilket innebär att något motsvarande ansvar inom ramen för detta program inte är aktuellt. har bilaterala samarbetsavtal med de la Recherche Agronomique (INRA) i och med delle Ricerche (CNR) i . Det nordiska sam- arbetet inom jordbruksområdet är etablerat och bedrivs inom Nordiska kon- taktorganet för jordbruksforskning (NKJ). är också representerat i den nordiska arbetsgrup- pen för fiskforskning (NAF). Nordiskt sam- arbete inom skogsforskningen sker inom Sam- nordisk skogsforskning (SNS), som har ställning av en institution under . De nordiska sekretariaten för såväl NKJ som SNS är placerade vid med huvudsekreteraren som ordförande. Regeringens överväganden Resultatbedömning granskar och prioriterar ca 1 000 ansökningar om forskningsbidrag, stipendier, resebidrag etc. ger också råd och vägled- ning till forskare som vill finansiera sin forskning med medel från rådet eller andra finansiärer, t.ex. nordiska samarbetsorgan eller EG-kommissio- nen. har rådet antagit kriterier för forskningens samhällsrelevans inom sina ansvars- områden. Enligt regleringsbrev för skall rådet beakta jämställdhetsaspekten vid fördelning av forskningsanslag till forskare och sträva efter att andelen kvinnor i beredningsutskotten ökar. Vad gäller andelen kvinnor som erhåller forsknings- medel är utfallet tillfredsställande då beviljnings- andelen för kvinnor var medan den för männen utgjorde . Totalt sett är andelen kvinnor som söker forskningsmedel dock fortfarande lägre än andelen män även om en ökning har skett. Även andelen kvinnor i beredningsutskotten ökar kontinuerligt. Repre- sentationen av kvinnor är dock olika för olika forskningsområden. Skogsforskning har t.ex. få kvinnliga sökande. Regeringen ser positivt på den totala utvecklingen av fördelningen mellan män och kvinnor, även om särskilda insatser torde krävas inom vissa områden där könsför- delningen är skev. Forskningssamarbetet inom EU har intensi- fierats. Det fjärde ramprogrammet har avslu- tats. I delprogrammet FAIR har totalt 601 pro- jekt beviljats bidrag. Svenska forskare deltar i 179 av dessa projekt, vilket är ett gott utfall både i jämförelse med andra länder och i jämförelse med svenskt deltagande i andra delprogram. Under har tillsammans med övriga forskningsråd arbetat med att analy- sera sambandet mellan svenskt deltagande i EU:s FoU-program och omfattningen av inhemska insatser. har också särskilt redovisat hur samarbetet med forskningsstiftelserna utvecklats. har tillsammans med övriga forsknings- råd under , Rymd- styrelsen och Socialvetenskapliga forsknings- rådet i en särskild samverkansgrupp arbetat med att främja och samordna sin forskningsstödjande verksamhet vad gäller bl.a. tvärvetenskaplig forskning. har en internationell utvärdering slutförts. Utvärderingen avser de avslutade pro- grammen om alternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen samt tvär- vetenskaplig skogsforskning. Härvid har speciella satsning på biologisk mångfald i skogs- och jordbrukslandskap samt växtfysiologi och miljöförändringar fått mycket goda vitsord av de internationella sakkunniga. Rådet har, förutom det särskilda forsknings- programmet inom ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion, startat en forskarskola inom området. Satsningarna inom den ekolo- giska forskningen är avsedda att bidra till effektmålet som formulerats om samhällets om- ställning till en hållbar utveckling. Rådets satsning på forskarskolan Trä och Träfiber har fortsatt med en andra antagning av studenter. Satsningen har slagit väl ut och de utexaminerade är eftertraktade som forskare inom företag och högskolor. Kommittén om forskningsetik (U 1997:11, dir. 1997:68) som regeringen tillsatte har i sitt betänkande God sed i forskningen (SOU 1999:4) anslutit sig till etiska rikt- linjer, Codex Ethicus, som vägledande i samband med tillkallandet av sakkunniga för att utreda misstankar om oredlighet i forskningen och tillika vägledande vid deras utredningsarbete. Regeringen har uppdragit åt att utvärdera den svenska jordbruksforsk- ningen samt att utveckla en forskningsstrategi för denna. Uppdraget skall slutredovisas med en delrapport . Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsnivåerna motsvarar anslagsnivå i fasta priser. Tabell 10.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 11 158 Pris- och löneomräkning +47 Justering av premie +99 Förslag 2000 11 304 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning Tabell 29.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 226 000 2000 Förslag 208 320 2001 Beräknat 212 271 2002 Beräknat 216 541 Under anslaget finansieras forsknings- stöd samt stöd till kollektiv forskning. Den kollektiva forskningen omfattar jordbrukstek- nisk forskning, miljöinriktad skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. I regeringens proposition Forskning och sam- hälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) föreslogs att skulle ges ett uppdrag att planera och genomföra ett forsk- ningsprogram för ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion. För detta ändamål anvisades . har för redo- visat en lägesrapport för genomförandet av pro- grammet. Programmet avslutas varefter en slutrapport kommer att avges. Regeringens överväganden Resultatbedömning har för den kollektiva forskningen träffat avtal med Stiftelsen och Miljöteknisk forskning om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklings- verksamhet på det jordbrukstekniska området. Ansvaret för programmets genomförande ligger hos . har vidare träffat avtal med Stiftelsen brukets om gemensam finansiering av viss skogsforskning. Avtalen omfattar perioden 2000 för verksam- hetens inriktning, men den ekonomiska delen har, på grund av strukturförändring av det statliga stödet till den kollektiva forskningen, omfattat i taget. Insatserna inom träd- gårdsforskningen avser områdena hemträd- gårdar och grönytemiljöer, inklusive verksamheten inom vid SLU i . Växtförädlingsprogrammet avser icke kommersiella jordbruks- och träd- gårdsgrödor. Anslaget till den kollektiva forskningen för var . Anslaget till den kollektiva forskningen för föreslås uppgå till , vilket innebär en ökning med . Anslaget för- delas på anslagsposterna jordbruksteknik, skogsforskning, trädgårdsforskning och växtför- . Anslagssparandet uppgick vid ingången av innevarande budgetår till . har redovisat en plan för hur dessa skall disponeras och anslagssparandet har sedan förra budgetåret minskat i enlighet med den redovisade planen. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser bör ges fortsatt möjlighet att åta sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och kollektiv forskning som finansieras över anslaget G3 som innebär utgifter på högst . Slutsatser I anslaget har beräknats en ökning med . Av dessa skall finan- siera en ökning av den kollektiva forskningen. Vidare skall utbetalas till Kungl. Skogs- och Lantbruks- för östersjöprojekt. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 10.5 beräknas för forskning och utveckling inom om- rådet växtgenetiska resurser. Därav beräknas till verksamheten vid Nordiska genbanken. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till för för forsk- ning och kollektiv forskning. Anslagsbehoven beräknas till 212 271 000 respektive . Tabell 10.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 197 285 Pris- och löneomräkning +1 835 Överföring från anslaget B81 +4 000 Överföring från anslaget F3 +3 000 Överföring från anslaget F4 +2 200 Förslag 2000 208 320 1 Överföringen är beslutad . Tabell 29.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 178 160 155 155 155 Nya förpliktelser 221 225 206 206 206 Infriade förpliktelser1 -239 -230 -206 -206 -206 Utestående förpliktelser 160 155 155 155 155 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 160 155 155 155 155 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. G4 Bidrag till Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien Tabell 29.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 920 2000 Förslag 929 2001 Beräknat 943 1 2002 Beräknat 958 1 1 Motsvarar 929 tkr prisnivå. Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget finansierar kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och ut- ländska forskarkontakter. Regeringens överväganden Resultatinformation KSLA har en stor betydelse som diskussions- plattform för ledande företrädare inom de areella näringarna och livsmedelssektorn. I konferens- och seminarieverksamheten tas angelägna frågor upp för dessa verksamheter, såsom Agenda 2000, livsmedelssäkerhet och skogsfrågor. Under det gångna budgetåret har belyst aktuella jordbruks- och skogsbruksfrågor vid ordinarie månadssammankomster och semi- narier, genom arbete inom utskott, kommittéer och arbetsgrupper samt genom utgivande av rapporter. Några av de viktigaste områdena som behandlats har varit bl.a. livs- medelsfrågor, den europeiska jordbrukspoliti- ken, landsbygdsutveckling, miljö och uthållig ut- veckling och kretsloppsfrågor. De ämnesom- råden som har valt för sina konferen- ser och seminarier speglar väl aktuella diskus- sionsämnen och problemställningar inom verk- samhetsområdet. KSLA har åtagit sig att utveckla samarbetet med . Denna uppgift upprätthålls och utvecklas med hjälp av särskilda medel från . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser. 30.1 Omfattning Skogsbruk och skogsindustri är en viktig basnäring för . Näringen som är starkt exportberoende kännetecknas av mycket långsiktig planering, stora investeringar i indust- riledet, minskande arbetskraftsbehov och krav på hushållning med huvudråvaran skogen. Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. lämnas inga statliga subventioner till skogsnäringens kommersiella delar. Statliga subventioner är enligt svensk upp- fattning negativa för en näring som måste arbeta på en starkt konkurrensutsatt internationell marknad. Statliga bidrag på skogsnäringens om- råde begränsas därför till i huvudsak området natur- och kulturmiljövård. Grundläggande forskning och utbildning är andra stora statliga insatsområden. Detta verksamhetsområde avser i huvudsak den verksamhet som bedriver. består av , som är central förvaltnings- myndighet och de 11 regionala skogsvårdsstyrel- serna. i fullgör skogs- vårdsstyrelsens uppgifter där . beslutade på för- slag av regeringen om vissa ändringar i skogs- politiken (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Beslutet inne- bär bl.a. att skogspolitikens båda jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, ligger fast. Vissa skärpningar i skogsvårdslagen skall med- verka till att målen nås bättre. Ytterligare insatser för skydd av skogsmark och för rådgivning till skogsbrukare har samma syfte. De internationella skogsfrågorna har fortsatt stor betydelse för . deltar aktivt i de förhandlingar som rör uppföljningen av i och i de över- läggningar som avser att utveckla ett hållbart europeiskt skogsbruk. Inom EU har det fattats ett beslut om en gemensam skogs- strategi. Skogsstrategin som helt i enlighet med svenska krav inte innebär någon gemensam skogspolitik betonar subsidiaritetsprincipen och behovet av att åtgärder inom EU som berör skogsbruket samordnas. Inom ramen för Agenda 2000 har EU beslutat om en särskild förordning om stöd för utveckling av landsbygden. I denna förordning ingår de stödformer som varit ett inslag i den gemensamma jordbruks- politiken. De har i viss del utvidgats, bl.a. genom miljöåtgärder för skogsbruk, vilket framgår av det föregående (avsnitt 5.6). Det nordiska sam- arbetet på skogsområdet fortsätter. För när- varande pågår det en utvärdering av gällande handlingsprogram. 30.2 Utgiftsutveckling Tabell 11.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 328 351 368 394 458 445 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall verksamhet har präglats av utvärderingen av skogspoli- tiken och av förberedelserna för de förändringar som skogspolitiska beslut innebär. Verksamheten har påverkats av den förändring som har skett inom arbetsmarknadspolitiken vad gäller ALU. Förändringar De förändringar som skogspolitiska och miljöpolitiska beslut innebär påverkar främst . Det gäller även den omorganisation av som har genomförts. Prioriteringar skall inrikta sin verk- samhet på de områden som betonas skogspolitiska och miljöpolitiska beslut. Ytterli- gare miljösatsningar inom skogen, t.ex. biotop- skydd är angeläget. 30.3 Resultatbedömning utvärderade skogspolitiken inför regeringens proposition 1997/98:158. lämnades ett underlag för fördjupad prövning av verksamhet 2001. Dessa båda underlag låg till grund även för förslagen i budgetpropositionen för . Verksamheten har i hög grad präglats av utvärderingens resultat men också påverkats av att statsmakterna skulle ta ställning till den. Liksom tidigare råder det vissa svårigheter att bedöma de direkta effekterna av Skogsvårds- organisationens verksamhet.