prop · GN031D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Ytterligare en omständighet som dämpar inflationstendenserna och skärper rationaliseringstrycket i svensk ekonomi är de konkurrensfrämjande regelreformerna som har genomförts på ett flertal marknader under 1990- talet, nu senast på el- och telemarknaderna. På grund av den metod som tillämpas i KPI är det osäkert huruvida effekterna av förändringarna på bl.a. elområdet slår igenom i KPI på kort sikt. Förändringarna på el- och telemarknaderna är dock ytterligare en reform som höjer konkurrensen och som bidrar till att hålla ned ökningarna i konsumentpriserna. Kronan försvagades kraftigt mot slutet av . har en viss appreciering ägt rum men kronan får fortfarande anses vara relativt svag. Fördubblingen av världsmarknadspriset på olja har höjt bensin- och dieselpriserna i . Däremot förefaller genomslaget av den svaga kronan i både import- och konsumentpriserna vara begränsat. Trots den svaga kronan var importpriserna på bearbetade varor endast marginellt högre än under motsvarande månad 1998. De låga importpriserna förklaras sannolikt till stor del av att det fortfarande existerar en internationell prispress till följd av den tidigare s.k. Asienkrisen. I konsumentledet ligger varugrupper med högt importinnehåll fortfarande lågt i pris. Till exempel har priserna på radio och TV samt fritidsartiklar fallit kraftigt . I takt med förstärkningen av den internationella konjunkturen bedöms världsmarknadspriserna successivt stiga . Effekterna av det ökade internationella pristrycket dämpas dock av en förväntad förstärkning av kronan som oljepriserna beräknas falla något från dagens höga nivå. Diagram 8.1 Konsumentprisutveckling Årlig procentuell förändring Inflationen enligt KPI har gått upp från till . Uppgången i inflationstakt förklaras till stor del av tandvårdsreformen och vissa höjningar av administrativt satta priser. , då tandvårdsreformen genomfördes, fram t.o.m. juli har tandläkararvodena ökat . Läkemedel har genom höjningen av högkostnadsskyddet blivit dyrare och slopades ROT-avdraget. Sammantaget har nämnda prisförändringar höjt KPI med . Uppgången i KPI har emellertid delvis dämpats av att bl.a. fastighetsskatten på flerfamiljshus sänktes . beräknas införandet av avfallsskatten tillsammans med höjda energiskatter dra upp KPI medan bl.a. ytterligare en sänkning av fastighetsskatten på flerfamiljshus förväntas bidra till att KPI sänks. Totalt bedöms skatte- och subventionsförändringar medföra att KPI höjs med under loppet av . Effekterna av höjda avgifter samt ändrade skatter och subventioner har till största delen varit de väntade. Utvecklingen av konsumentpriserna fram t.o.m. juli ligger också i linje med vårpropositionens prognos där inflationen enligt KPI bedömdes uppgå till . Ränteuppgången medför dock att inflationen sannolikt kommer att överstiga . Räntekostnaderna för egnahemsägare har fallit kraftigt i takt med att lån som har förfallit har satts om till en lägre ränta. Denna kostnadsminskning fortsätter även men sommarens stigande räntor bromsar nedgången. I den här prognosen antas räntorna stiga något och därmed kommer räntekostnaderna för egnahemsägare att öka något . Omslaget i räntekostnaderna är en viktig förklaring till att KPI beräknas öka snabbare under loppet av än . Räntekostnaderna ingår varken i UND1X eller i EU:s harmoniserade index för konsumentpriser, HIKP. Följaktligen har inflationen enligt KPI varit lägre än enligt UND1X och HIKP . Allt eftersom kostnadsminskningen för egnahemsägare avtar minskar skillnaden mellan de olika måtten. beräknas inflationen enligt såväl HIKP, UND1X som KPI ligga på eller något . Således väntas UND1X givet löneökningar på ligga under hela prognosperioden. 9 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Den ökade sysselsättningen och låga priser medför en stark underliggande utveckling av hushållens inkomster . Även de offentliga inkomsterna förstärks kraftigt framöver vilket möjliggör permanenta skattesänkningar som budgetmålen uppfylls. Hushållens konsumtionsutgifter väntas uppvisa en fortsatt stark tillväxt. 9.1 Hushållens inkomster Hushållens reala disponibla inkomster ökade . Inte har inkomst- utvecklingen varit positiv. Den främsta förklaringen till den starka disponibelinkomstökningen är en god sysselsättningstillväxt och en stark reallönetillväxt. Det höjda bostadstillägget för pensionärer, höjda barnbidrag och flerbarns- tillägg, höjda ersättningsnivåer i sjuk- och föräldraförsäkringen m.m. bidrog också till den positiva utvecklingen. Höjda skatter och avgifter, höjd allmän egenavgift till pensionssystemet samt höjd egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen verkade dock i motsatt riktning. Utbetalningar i sjukförsäkringen steg kraftigt bl.a. till följd av att arbetsgivarperioden återställdes från efter att ha varit . förutses en fortsatt stark syssel- sättningstillväxt samt en god reallöneutveckling. Dessa faktorer i kombination med skattesänkningar medför att den reala disponibelinkomsten ökar med . Den statliga inkomst-skatten har sänkts i och med att den s.k. värn-skatten upphörde . Skatteuttaget förblir dock för inkomster . Dessutom infördes en tillfällig skattereduktion på maximalt för inkomsttagare med Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtionsutgifter och sparande 1998 1998 1999 2000 2001 2002 Disponibel inkomst och konsumtionsutgifter Miljarder kronor Procentuell förändring, priser Lönesumma inkl. sjuklön 809,5 5,6 5,1 3,5 Transfereringar från offentlig sektor 388,3 2,6 0,6 0,5 Pensioner 219,3 1,8 1,6 0,9 Sjukförsäkring m.m. 40,2 16,7 15,7 3,0 Arbetslöshetsbidrag m.m. 48,9 11,7 14,9 9,1 Övriga transfereringar 80,0 9,2 0,3 2,8 Räntor och utdelningar, netto 15,5 7,1 4,4 8,0 Övriga inkomster, netto 193,3 0,5 1,6 0,1 Direkta skatter och avgifter 447,8 6,0 1,5 1,0 Disponibel inkomst före överföring 958,8 2,9 4,2 2,6 2,3 0,8 Disponibel inkomst efter överföring 2,7 Hushållens konsumtionsutgifter 950,8 2,4 3,1 3,0 2,2 2,0 Sparande, % av disponibel inkomst Procent Exkl. hushållens nettosparande i avtalspensioner (äldre definition och nya beräkningar) Nettosparande 0,8 1,9 1,4 1,5 2,1 Finansiellt sparande 1,6 2,6 2,2 2,1 2,8 Inkl. hushållens nettosparande i avtalspensioner (ny definition och nya beräkningar) Nettosparande 3,7 4,4 3,9 3,8 4,4 Finansiellt sparande 4,6 5,2 4,7 4,6 5,1 Anm: Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto och skatter är deflaterade med KPI. Disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: , och är sedan den stora skatte- reformen 1990 1991 som inkomstskatterna totalt sett sänks för hushållen. Därutöver har pensionerna höjts då uppräkningen ökat från till av basbeloppet. Även räntenedgången bidrar till den positiva disponibelinkomstutvecklingen. Det är främst utgiftsräntor för bolån m.m. som minskar när räntenedgången slår igenom på hushållens låneportfölj, vilket sker med en fördröjning på grund av olika bindningstider. Tabell 9.2 Bidrag till disponibelinkomstutvecklingen Procentenheter 1998 1999 2000 Lönesumma inkl. sjuklön 4,6 4,3 3,0 Transfereringar från offentlig sektor 1,1 0,2 0,2 Räntor och utdelningar, netto 0,1 0,1 0,1 Övriga inkomster, netto 0,1 0,3 0,0 Direkta skatter och avgifter 2,7 0,7 0,4 Disponibel inkomst 2,9 4,2 2,6 Källor: , och Utbetalningarna från sjukförsäkringen ökar kraftigt även . Det är dels en eftersläpning innan, dels en följd av ett högre sjuktal vilket samvarierar med konjunkturen. Dessutom är de genomsnittliga inkomsterna som försäkringen skall ersätta högre . En teknisk faktor som höjer disponibelinkomsterna är att de inkomstskatter som belastar hushållen enligt redovisningen i nationalräkenskaperna var höga 1998 i förhållande till den slutligt fastställda skatten. Det motsatta förhållandet väntas . Dessutom beaktas sänkningen av fastighetsskatten i preliminärskatten från och med . Disponibelinkomstutvecklingen enskilda år beror i relativt stor utsträckning på periodiseringseffekter, som till stor del är en följd av variationer i reavinster. Om den disponibla inkomsten i stället beräknas med hänsyn taget till den slutliga skatten ökar den disponibla inkomsten realt innevarande år i stället för . Detta mått stämmer bättre överens med den underliggande utvecklingen. fortsätter den positiva sysselsättnings- och reallöneutvecklingen, om än i lägre takt. Ränteuppgången 1999 i kombination med ökad upplåning försvagar hushållens nettoinkomster av räntor och utdelningar . De extraordinära utbetalningarna för avtalade tjänstepensioner för kommun- och privatanställda är begränsade till 1998 och 1999, vilket försvagar disponibelinkomsttillväxten i förhållande . Barnbidraget höjs med per barn och år. Inkomstskatterna föreslås sänkas permanent med genom tre typer av skattesänkningar. Dels kompenseras löntagarna med en skattereduktion motsvarande ¼ av egenavgifterna. Därutöver höjs den nedre skiktgränsen för statlig skatt med . Dessutom föreslås att den tillfälliga skattereduktionen på även skall gälla för . I nationalräkenskapstermer ökar disponibelinkomsten realt . Om beräkningen baseras på slutskatten ökar disponibelinkomsten realt . förväntas lägre tillväxt av såväl reallöner som sysselsättning. Barnbidraget höjs med ytterligare . Överskott i de offentliga finanserna utöver det budgetpolitiska målet om överskott har beräkningstekniskt överförts till hushållen, vilket förstärker hushållens disponibla inkomster med ca . Inklusive denna överföring beräknas disponibelinkomsten, om den slutliga skatten används, öka realt och . En anledningen till att den slutskattjusterade disponibelinkomstökningen är låg är att fastighetsskatten återgår till sin tidigare nivå detta år. 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter ökade hushållens konsumtionsutgifter (i de gamla nationalräkenskaperna benämnda privat konsumtion) mätt som årsgenomsnitt, vilket är den starkaste tillväxten . Uppgången har fortsatt . Hushållens konsumtion växte och, enligt preliminära uppgifter, (jämfört med motsvarande perioder 1998). Många av de omständigheter som kan ha medverkat till den starka tillväxten i hushållens konsumtion har varit gynnsamma även . Sysselsättningen har stigit mycket snabbt, hushållens tillförsikt har stärkts, de reala disponibla inkomsterna har vuxit och hushållens redan goda förmögenhetsställning har förbättrats ytterligare. Det låga ränteläget, framför allt , kan också ha bidragit till den ökade konsumtionen. Under resten av prognosperioden 2000 väntas flera av dessa faktorer fortsätta att vara gynnsamma. Sammantaget bedöms förutsättningarna vara goda för en fortsatt mycket hög tillväxt i hushållens konsumtion under innevarande och . Hushållens konsumtionsutgifter beräknas öka med 1999 2000. Diagram 9.1 Hushållens konsumtionsutgifter Miljarder kronor De nya nationalräkenskaperna har inte inneburit några större förändringar av nivån eller utvecklingen över tiden för hushållens konsumtionsutgifter totalt sett. (Se diagram 9.1.) Däremot har fördelningen mellan olika varor och tjänster förändrats. Detta beror delvis på definitionsförändringar, delvis på reviderade beräkningsmodeller och delvis på att nya, uppdaterade eller förbättrade statistiska grundmaterial, t.ex. aktuella hushållsbudgetundersökningar, ger en mer rättvisande bild av dagens konsumtionsmönster. Förändringarna har bl.a. inneburit att konsumtionen av finansiella tjänster (huvudsakligen bankavgifter) har höjts, att konsumtionen av bilreparationer har sänkts kraftigt, att livsmedelsutgifternas andel har minskats, att de totala bostadsutgifterna (inklusive uppvärmning) har ökats och att avgifter för bl.a. äldreomsorg nu ingår i hushållens konsumtionsutgifter. En effekt av förändringarna är att tjänsternas andel (inklusive bostäder) av den totala konsumtionen har stigit från knappt hälften till drygt hälften. Även om sysselsättningen inte fortsätter att öka i samma takt som under inledningen av 1999 ger det förbättrade arbetsmarknadsläget ändå en god grund för fortsatt stark konsumtionstillväxt. Hushållens tilltro till den egna privatekonomiska utvecklingen har enligt undersökningar planat ut på en historiskt hög nivå efter att successivt ha förbättrats . har också den negativa utvecklingen i hushållens uppfattning om arbetslösheten och landets ekonomi brutits, och hushållens syn på utvecklingen under den närmaste framtiden är nu entydigt optimistisk. Som tidigare nämnts (se avsnitt 9.1 ovan) ökade hushållens reala disponibla inkomster med efter att ha minskat , och de beräknas växa ännu mer . Sammantaget bedöms den reala disponibla inkomsten nu öka med i genomsnitt vilket är mer än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Till den goda disponibelinkomstutvecklingen bidrar de skattesänkningar som beskrivits i detta kapitel. Eftersom vissa hushåll kan antas använda en stor del av varje inkomstökning till ökad konsumtion och därför anpassa sin konsumtion även till tillfälliga inkomstförändringar motiverar denna ändring en viss höjning av konsumtionsprognosen . För de närmast därpå följande åren förutses en något svagare inkomstutveckling. Hushållen väntar sig dock sannolikt fortsatt god tillväxt, gynnsam sysselsättningsutveckling och överskott i de offentliga finanserna framöver. De hushåll som kan planera sin konsumtion och sitt sparande på utifrån sina förväntningar om framtida inkomster torde därför betrakta åtminstone en del av prognosperiodens inkomstökningar som varaktiga och anpassa sin konsumtion därefter. Hushållens väntade höga konsumtion innebär att sparkvoten förblir relativt låg under prognos- perioden. Diagram 9.2 visar sparkvoten beräknad dels enligt de hittillsvarande nationalräkenskaperna, dels enligt de nya nationalräkenskaperna. Enligt de senare skall hushållens nettosparande i avtalspensioner ingå i sparbegreppet varför sparkvotens nivå blir högre. För att underlätta jämförelser visas dessutom sparkvoten beräknad enligt den tidigare definitionen av sparande men utifrån de nya nationalräkenskapernas data för åren 1993 1995. Som framgår av figuren väntas den sistnämnda sparkvoten bli fortsatt låg men positiv under innevarande och . Diagram 9.2 Hushållens nettosparkvot Sparande i förhållande till disponibel inkomst, procent Den relativt låga sparkvoten måste bedömas mot bakgrund av hushållens dispositioner i övrigt. För det första avser en stor del av hushållens ökade konsumtion varaktiga varor och är i viss utsträckning att betrakta som investeringar i ekonomisk mening, dvs. som en form av sparande. har i synnerhet bilinköpen ökat kraftigt, och en något lägre ökningstakt framöver förutses. För det andra har hushållens förmögenhetsställning stärkts mycket kraftigt genom värdetillväxt. Hushållssektorns reala tillgångar i form av småhus och bostadsrätter har fortsatt att stiga i värde . Småhuspriserna har ökat 1999. De finansiella tillgångarna har också fortsatt att växa i värde. nådde Stockholmsbörsens generalindex samma nivå som , och hela kursfallet från tredje kvartalet hade därmed återhämtats (jfr avsnitt 3.2). Hushållen har således byggt upp en ansenlig förmögenhet, och behovet av att spara torde därmed ha minskat. Även om småhuspriser och börskurser inte fortsätter att växa i samma takt under resten av prognosperioden bidrar hushållssektorns stora förmögenhet ändå till en hög konsumtion och till ett relativt lågt sparande. som hushållens tillgångar har ökat genom värdetillväxt har också skulderna vuxit. Hushållens skuldsättning ökade snabbare än den disponibla inkomsten och låg vid utgången av 1998 i nivå med densamma. (Se diagram 9.3.) Det bör emellertid framhållas att hushållssektorns skuldsättning är mycket lägre, dess finansiella ställning mer solid och konsumtionstillväxten därmed mer hållbar än i slutet av 1980- och . Diagram 9.3 Hushållens skuldkvot Bruttoskuld i förhållande till disponibel inkomst, procent Sammantaget bedöms den snabba sysselsättningsutvecklingen, hushållens positiva förväntningar, den emotsedda utvecklingen av de reala disponibla inkomsterna och hushållens starka förmögenhetsställning ge stöd för en prognos om en mycket hög konsumtionstillväxt . Hushållens konsumtionsutgifter väntas växa och . ger utvecklingen på arbetsmarknaden, den fortsatt relativt goda realinkomstutvecklingen, hushållens förmögenhetsställning och de starka offentliga finanserna en god grund för en fortsatt tillväxt av hushållens konsumtion. görs i kalkylen en beräkningsteknisk överföring som stärker hushållens disponibla inkomst. Överskott utöver av BNP förs över till hushållen. Även om det inte är klart i hur stor utsträckning och i vilken form dessa överskott faktiskt kommer hushållen till godo kan man anta att hushållen räknar med att få del i dem och planerar sin konsumtion därefter. I ett längre perspektiv är det dock rimligt att räkna med en något lägre genomsnittlig konsumtionstillväxt än de mycket höga tillväxttal som prognostiserats . väntas konsumtionen således växa med . Sparkvoten stiger därvid något. 10 Bruttoinvesteringar Tillväxten i bruttoinvesteringarna beräknas dämpas något efter den mycket kraftiga ökningen . Den starka produktionsutvecklingen och ett fördelaktigt ränteläge väntas medföra en fortsatt stigande investeringsaktivitet inom näringslivet även om ökningstakten gradvis avtar jämfört med . Den höga nivån på näringslivets investeringar innebär att redan oförändrade volymer medför en betydande kapacitetsutbyggnad. Bostadsbyggandet förväntas öka kraftigt såväl som . God lönsamhet vid nybyggnation och en mycket positiv utveckling av såväl disponibelinkomster som sysselsättning bedöms ge stöd för en gradvis återhämtning av bostadsinvesteringarna. Vissa kapacitetsrestriktioner som brist på planerad tomtmark dämpar dock uppgången. De offentliga myndigheternas investeringar faller något . Såväl som minskar investeringarna. Däremot expanderar de statliga myndigheternas investeringar till följd av en uppgång i byggnationen av storstadslederna samt . Den totala investeringsvolymen väntas öka med och med . Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1998 1998 1999 2000 2001 2002 Näringslivet 227,4 10,9 6,9 5,2 1,8 1,0 Industri 74,3 6,1 1,2 4,8 2,1 2,1 Övrigt näringsliv 0,5 Bostäder 24,1 4,9 14,8 14,3 20,0 20,0 Nybyggnad 10,7 3,9 17,0 17,0 Ombyggnad 13,4 5,7 13,0 12,0 0,7 Totalt 295,9 9,2 6,4 5,6 3,6 3,0 därav maskiner 154,7 14,7 5,9 5,0 2,0 0,8 byggnader 102,1 3,5 6,3 7,1 6,1 6,2 övrigt 39,1 3,1 8,4 4,1 3,0 3,1 Källor: och väntas investeringstillväxten dämpas ytterligare. Investeringskvoten i näringslivet, dvs. näringslivets investeringar som andel av BNP, förutsätts dock ligga kvar på en hög nivå. Därigenom byggs kapaciteten ut i takt med produktionsutvecklingen. Till följd av att det under dessa år sannolikt kommer att bli brist på arbetskraft i främst storstadsregionerna, dämpas dock utbyggnadstakten jämfört innan. De allmänna förutsättningarna för en fortsatt investeringstillväxt i näringslivet är annars gynnsamma med relativt höga vinstmarginaler och låga räntor. Bostadsproduktionen ökar markant även i ett medelfristigt perspektiv. Därigenom antas att antalet nyproducerade bostäder uppgår till ca 24 000 vilket är den av beräknade långsiktiga jämviktsnivån. Bostadsproduktionen är således låg jämfört med nivån . Omläggningen till det nya nationalräkenskapssystemet har inneburit att investeringsbegreppet utvidgats. I det nya systemet ingår investeringar i programvara, såväl köpt som producerad i egen regi. Dessa investeringar som i fortsättningen benämns övriga investeringar uppgick till . Dessutom utökas investeringsbegreppet till att omfatta maskininvesteringar med en avskrivningstid som inte har räknats med tidigare. I det nya räkenskapssystemet redovisas vidare investeringar under statliga myndigheter i stället för under övrigt näringsliv. 10.1 Näringslivets investeringar Diagram 10.1 Investeringar som andel av BNP Löpande priser, procent har konjunktursvängningarna i industrin varit relativt små, vilket inneburit att kapacitetsutnyttjandet legat på en förhållandevis hög och jämn nivå . Den starka produktionsutvecklingen har medfört att kapitalstocken ökat med 1998. Industriproduktionen steg under motsvarande år med i genomsnitt . Enligt de nya nationalräkenskaperna steg industrins investeringar trots att industrikonjunkturen försvagades avsevärt . Avmattningen resulterade i ett sjunkande kapacitetsutnyttjande, prispress och fallande vinstmarginaler. Industrins konjunkturläge försvagades ytterligare i början av innevarande år då priserna fortsatte att falla. Det låga resursutnyttjandet tillsammans med den pressade lönsamheten skulle normalt sett leda till en betydande investeringsminskning. Den senaste konjunkturbarometern visar dock att industrins avmattning blir kortvarig och att produktionen tar fart . Enligt investeringsenkät planerar industriföretagen för i stort sett oförändrade investeringsvolymer . En sådan utveckling är rimlig mot bakgrund av att den förväntade produktionsutvecklingen leder till en betydande uppgång i kapacitetsutnyttjandet . Genom att nivån på investeringarna i utgångsläget är så hög innebär oförändrade investeringsvolymer en utbyggnad av kapitalstocken med . Investeringarna väntas falla i basindustrin där lönsamheten är relativt svag medan betydande investeringsökningar förutses i expansiva branscher såsom teleprodukt- och läkemedelsindustrin. Den gynnsamma exportutvecklingen förutses innebära att industriproduktionen ökar , vilket ställer krav på en fortsatt omfattande utbyggnad av produktionskapaciteten. Den internationella återhämtningen inom basindustrin ger utrymme för en viss höjning av vinstmarginalerna. av minskande investeringar förutses därför en betydande investeringsuppgång i denna sektor. Inom övriga industrin förväntas dock mer blygsamma investeringsökningar. Det sammanhänger med att produktionsökningarna även beräknas bli störst i branscher som teleproduktindustrin, där kapitalintensiteten är relativt låg. Totalt sett beräknas industrins investeringar därför öka med . Kapitalkvoten blir därmed i ett historiskt perspektiv relativt låg. På grund av de strukturella förändringarna i industrisektorn med en allt större andel branscher med låg kapitalintensitet, bedöms dock inte den låga kapitalkvoten innebära några större flaskhalsproblem. Investeringarna i övrigt näringsliv ökade kraftigt . Fallande räntor och stigande kapacitetsutnyttjande i tjänstesektorn men också vissa stora infrastrukturprojekt låg bakom upp- gången. En mycket kraftig expansion noterades i sektorer som i stor utsträckning påverkas av hushållens efterfrågan. Investeringsökningarna i övrigt näringsliv bedöms bli fortsatt stora det närmaste året även om tillväxttakten avtar. steg produktionen i den privata tjänstesektorn med jämfört med . Sysselsättningen ökade med drygt 70 000 personer. Expansionen kan förklaras av en stark tillväxt av den inhemska efterfrågan. Det starka konjunkturläget inom tjänstesektorn väntas bidra till en fortsatt kraftig investeringsökning i övrigt näringsliv innevarande år. En sådan bild av utvecklingen stöds av investeringsenkät , liksom av ett flertal ledande indikatorer. Exempelvis har vakansgraden för kommersiella fastigheter halverats i storstadsområdena som priserna för riket som helhet ökat med . har priserna stigit med (se diagram 10.2). Därigenom har det åter blivit lönsamt att bygga kommersiella lokaler inom expansiva områden. Orderingången till arkitektföretagen har också kontinuerligt stigit och låg enligt senaste kvartalsbarometer på den högsta nivån . Diagram 10.2 Fastighetsprisstatistik Index 1980=100 En del andra faktorer samverkar till den snabba ökningstakten för investeringar i övrigt näringsliv . Strukturrationaliseringar inom energisektorn i kombination med det statliga energiomställningsprogrammet förutses leda till en betydande investeringshöjning i denna sektor. Omställningsarbetet inför medför också kraftiga ökningar av investeringarna i programvara inom samtliga delsektorer. En viss konjunkturdämpning i den industrirelaterade partihandeln kan dock förväntas under innevarande år.