prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — En översyn av om det nuvarande exportstödet till svensk försvarsindustris exportansträngningar och internationella samverkan är tillräckligt har initierats inom . Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan m.m. för Försvarsmakten för (tabell 3.6). Tabell 3.6 Investeringsplan Tusental kronor Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Materiel 19 743 000 21 306 101 21 141 948 17 943 420 Forskning och teknikutveckling 797 000 847 502 827 061 815 824 Anläggningar 259 000 187 178 156 166 141 309 Summa investeringar 20 799 000 22 340 782 22 125 175 18 900 553 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling medge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 76 . Tabell 3.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 80 397 800 77 758 000 83 437 485 Nya förpliktelser 17 936 500 25 405 900 14 522 137 Infriade förpliktelser* -20 576 300 -22 140 900 -21 438 170 -23 562 751 -52 958 701 Utestående förpliktelser 77 758 000 81 023 000 76 521 452 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 89 063 200 90 051 400 76 521 452 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Mot bakgrund av vad som anförts ovan beräknar regeringen medlen för anslaget A3 till 22 för . Beräkning av anslaget för Anslag 1999 20 052 000 Pris- och löneomräkning 589 538 Premiekompansation 267 244 Överföring inom UO6 1 702 000 Övriga justeringar -270 000 Förslag 2000 22 340 782 Den tekniska justeringen av anslaget A3 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheterna betalar för de statliga avtalsförsäkringarna . Hela beloppet avser kompensation för högre kostnader för myndighetens uppdrag till , , Flygtekniska försöksanstalten och . 4 Vissa funktioner inom det civila försvaret 4.1 Omfattning Det civila försvaret omfattar all samhällsverksamhet som skall bedrivas i krig. I fred är civilt försvar verksamhet som genomförs för att höja samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed inte en organisation utan verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga. För att möjliggöra styrning av de fredstida beredskapsförberedelserna är civilt försvar uppdelat i 18 funktioner, dvs. samhällssektorer som är särskilt viktiga i en krigssituation. För varje funktion finns en central myndighet som har ansvar för att bl.a. samordna verksamheten inom funktionen. Inom respektive funktion ingår ofta ett antal myndigheter. För att få en bild av funktionens förmåga måste därför verksamhet som bedrivs inom flera myndigheters ansvarsområden vägas samman. Det är den funktionsansvariga myndigheten som skall utvärdera funktionens samlade förmåga. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1.Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19981 Anslag 19992 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 365 2 400 2 566 1 868 2 006 2 407 1 I utfallet inkluderas från s.k. äldre anslag. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Av de 18 funktionerna ingår tio i den civila ekonomiska planeringsramen och tilldelas medel inom utgiftsområde 6 Totalförsvar för att genomföra vissa beredskapsåtgärder. Vad gäller resterande åtta funktioner utgör kostnader för verksamhet som avser civilt försvar en del i respektive funktionsansvarig myndighets ordinarie anslag. Speciella medel för verksamhet som avser civilt försvar tilldelas därmed inte dessa funktioner. Den civila ekonomiska planeringsramen är ett långsiktigt planeringsinstrument där anslagstilldelningen för de olika funktionerna avvägs och prioriteras år för år. Ramen skall ses som en helhet där förändringar i medelstilldelningen för en funktion påverkar övriga funktioner. Verksamheten inom det civila försvaret har för genomförts inom givna ekonomiska ramar. I de flesta fall avser verksamheten beredskapsinvesteringar i t.ex. beredskapslager, investeringar i tekniskt ledningsstöd och skyddsrum, vilket i många fall innebär långsiktiga avtal där anslag binds för framtida utbetalningar. Den civila ekonomiska planeringsramen uppgick för till . Det ekonomiska utfallet för verksamhet inom alla 18 funktionerna uppgick för till varav avsåg verksamhet inom den civila ekonomiska planeringsramen. Av beloppet 2 365 avsåg medel till kommuner och landsting. Det anslagssparande som uppkommit beror på vissa tidsförskjutningar i betalningsutfallet till följd av olika faktorer som myndigheterna inte kan påverka. Beloppen är delvis via olika avtal bundna att utnyttjas under främst . Vad gäller långsiktiga förpliktelser där funktionerna tilldelats bemyndiganden har avtal tecknats som medför betalningar om sammanlagt . Detta innebär att den civila ekonomiska planeringsramen är intecknad med motsvarande belopp. Av beloppet beräknas falla till utbetalning och . tilldelades funktionerna reservationsanslag vilka fr.o.m. redovisas som äldreanslag. I syfte att renodla finansieringen inom funktionerna har utgående reservationer för funktionerna Civil ledning och Försörjning med industrivaror om sammanlagt dragits in från den ekonomiska ramen . Finansiering av bundna avtal skall därmed ske över tilldelat ramanslag. Utöver detta har avseende försäljningsinkomster till följd av utförsäljning av beredskapslager betalats in till statskassan och redovisats på inkomsttitel. Förändringar övertog ansvaret för funktionen Energiförsörjning från . har ansvaret för delfunktionen Järnvägstransporter övergått från till . I propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar bedömde regeringen det säkerhetspolitiska läget som gynnsamt. Med anledning av propositionen godkände en förändrad inriktning för det civila försvaret (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Av propositionen framgår att det civila försvaret genom en tillräcklig hög grundberedskap alltid skall ha en förmåga som skapar handlingsfrihet att hantera förändrade förutsättningar . Grundberedskapen skall medge att förmågan kan öka , och . Mot bakgrund av det gynsamma säkerhetspolitiska läget anser regeringen att den civila ekonomiska planeringsramen kan reduceras . Regeringen har i regleringsbrev för uppdragit åt samtliga funktionsansvariga myndigheter att begränsa beredskapsinvesteringar som syftar till att åstadkomma en förmåga inför ett invasionshot. Mot bakgrund av detta har från den ekonomiska planeringsramen ställts till regeringens disposition och ytterligare dragits in från planeringsramen som en besparing. Prioriteringar Det nämnda riksdagsbeslutet innebär förändringar för det civila försvaret. har bl.a. följande tillkommit: - analyser avseende vilka beredskapsåtgärder som kan anstå till en anpassningsperiod, - omstrukturering av beredskapslager och - ominriktning vad avser skyddsrumsproduktion. 4.3 Resultatbedömning försvarsbeslut angavs att målet för det civila försvaret skulle vara att: - värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld, - kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och - stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra nationella påfrestningar i fred. Utifrån det övergripande målet som angavs försvarsbeslut har ambitionsnivåer för funktionerna inom det civila försvaret fastställts, s.k. funktionsmål. Vid bedömning av funktionernas förmåga har myndigheterna beaktat kriterier såsom - krigsorganiseringstid (omställningstid), - kapacitet inom funktionen och - sårbarhet samt gränssättande faktorer (uthållighet). Varje funktionsansvarig myndighet bedömer utifrån detta och de speciella förutsättningar som gäller för funktionen om uppgifterna kan lösas i en given situation. bedöms förmågan både i förhållande till nuvarande omvärldsläge och i förhållande till ett förändrat omvärldsläge (se nedan vid förmågan inom det civila försvaret). Bedömningen sker i termerna: - god resurserna (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet och uppgifterna kan lösas, - godtagbar brister och störningar nedsätter handlingsförmågan men uppgifterna kan i huvudsak lösas, - ej godtagbar svåra brister vilket leder till att uppgifterna för funktionen inte kan lösas och - kritiskt verksamheten är nära sammanbrott. Verksamhet som bedrivs inom respektive funktion syftar till att uppnå funktionsmålen (effektmål). Nuvarande mål anger ett önskat läge vid utgången av innevarande totalförsvarsbeslutsperiod, dvs. Redovisade prestationer för respektive funktion skall därmed successivt leda till det önskade målet så att förmågan förbättras år . Med utgångspunkt i den faktiska förmågan vid utgång av budgetåret görs bedömningen om funktionen kommer att kunna ha en god förmåga vid utgången av totalförsvarsbeslutsperioden. Kapaciteten inom civilt försvar påverkas dels av funktionens egna resurser och sårbarhet, dels av andra funktioners resurser. Gränssättande faktorer för funktionerna inom det civila försvaret är tillgängligheten till bl.a. el, telekommunikationer och datorstöd samt effekter av NBC-stridsmedel. Då förmågan inom det civila försvaret bygger på det fredstida samhällets kapacitet har förändringar i samhället stor påverkan på inriktningen av beredskapsåtgärder och ytterst på förmågan för civilt försvar. Utvecklingen inom det svenska näringslivet och den svenska industrin kännetecknas framför allt av internationaliseringen, vilket bl.a. resulterat i ett ökat importberoende för svensk del. Detta påverkar arbetet inom försörjningsberedskapen. Exempel på faktorer som har stor påverkan på funktionen Telekommunikationer m.m. är intrång och manipulation av informationssystem. Detta är ett hot som växer i takt med samhällets ökade beroende av väl fungerande informationssystem. Utöver detta kan elektromagnetiska vapen, så som högeffekt pulsad mikrovågsstrålning, utgöra ett hot. Avregleringen av elmarknaden samt beroendet av regionala och lokala elföretags förmågor är faktorer som har stark påverkan på funktionen Energiförsörjning. De åtgärder som myndigheter med uppgifter inom det civila försvaret vidtagit syftar till att uppnå en förmåga så att samhället kan motstå hot i nuvarande omvärldsläge, men också ha en förmåga att på kunna motstå ett angrepp där omvärlden har förändrats. bedömde regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) att förmågan inom det civila försvaret vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge var godtagbar inom huvuddelen av funktionerna. Inom funktionerna Civil ledning och Telekommunikationer m.m. fanns dock brister. Vad avser bedömning av förmågan vid angrepp med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläge bedömde regeringen att förmågan inte var godtagbar vid utgången av . En godtagbar förmåga vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge innebär att samtliga uppgifter enligt försvarsbeslut skall kunna lösas. Funktionerna skall ha en förmåga att möta ett väpnat angrepp som antas ske med begränsade styrkor. Angreppet kan ske mot begränsade geografiska mål eller mot vitala samhällsfunktioner som t.ex. ledningssystem, elförsörjning eller transporter och med högt risktagande från angriparens sida. Totalförsvaret får en mycket kort förvarning. Regeringen bedömer utifrån funktionsansvariga myndigheters redovisningar att förmågan inom huvuddelen av det civila försvarets funktioner vid utgången av var godtagbar. Flera funktioner uppvisar brister när det gäller att lösa uppgifterna vid ett angrepp med kemiska stridsmedel. Förbättringar har skett inom funktionerna Civil ledning och Telekommunikationer m.m. men brister kvarstår dock och funktionernas förmågor är ej godtagbara. Orsaken till detta är att åtgärder som vidtas inom dessa funktioner är både omfattande och tidskrävande. Infrastrukturfunktionerna uppvisar även brister vad gäller bevakning och skydd av vitala anläggningar och objekt. Angreppshot med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläget innebär att angreppet är av större kvantitativ och eventuellt kvalitativ omfattning jämfört med ett angrepp i nuvarande omvärldsläge. Angreppet sker huvudsakligen med flyg- och markstridskrafter där förmågan hos angriparen har ökat till följd av bl.a. materiell komplettering. I planeringen mot denna form av angrepp ingår en ettårig anpassningsperiod. Som tidigare nämnts bedömde regeringen budgetproposition att den samlade förmågan till civilt försvar inte var godtagbar vid angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Den samlade förmågan, med undantag av elförsörjningen, bedömdes emellertid vara godtagbar vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Som regeringen redovisade budgetproposition är det inte möjligt att helt säkerställa en säker elförsörjning. Regeringen uppdrog därför åt samtliga funktionsansvariga myndigheter att vidta åtgärder för att inom respektive funktion minska konsekvenserna av störningar i elförsörjningen. Under respektive funktion redovisas mer i detalj de åtgärder som vidtagits för att minska sårbarheten vad gäller elförsörjning samt andra åtgärder för att förbättra respektive funktions förmåga och därmed förmågan inom det civila försvaret. Mot bakgrund av bl.a. betänkande 1998/99:FöU1 har regeringen vidare beslutat om en funktionsgenomgång när det gäller delfunktionen Elförsörjning. Regeringen har även uppdragit åt att redovisa i vilken utsträckning sårbarheten hos den civila infrastrukturen, främst vad gäller telekommunikationer, elförsörjning och datasystemen, kan bedömas vara gränssättande för totalförsvarsförmågan vid olika antaganden om de resurser som en angripare kan sätta in. Regeringen har även beslutat om en uppföljning av den tidigare genomförda funktionsgenomgången vad gäller Telekommunikationer m.m. Att bedöma det civila försvarets förmåga är förenat med stora osäkerheter då funktionernas ömsesidiga beroende påverkar bedömningen. Regeringen anser emellertid att en mer preciserad bedömning av förmågan till civilt försvar i ett förändrat omvärldsläge bör kunna lämnas efter redovisning av ovan nämnda uppdrag. Myndigheter inom civilt försvar har arbetat med förtroendeskapande internationella kontakter samt deltagit i samarbetet inom ramen för Partnerskap för fred. Samarbetet med Östersjöstaterna har utvecklats med bl.a. seminarier för kunskapsutbyte. 4.4 Förändrad inriktning beslutade regeringen i propositionen Förändrad omvärd omdanat försvar (prop. 1998/99:74) om det övergripande målet för det civila försvaret och utformningen av resurserna (se avsnitt 2). Målet års försvarsbeslut har därmed modifierats. Någon förändring av funktionsmålen har emellertid inte skett då dessa är utformade utifrån det allmänna syftet med funktionerna, dvs. verksamhet som behövs för att förbereda för krig [lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap]. I den proposition som låg till grund för beslut anger regeringen att resurserna inom det civila försvaret skall i allmänhet, när så är möjligt, anpassas till och kunna ingå vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Dessa resurser skall även kunna användas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. har i dessa delar godkänt regeringens förslag (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224.). Av propositionen framgår vidare att det civila försvarets förmåga skall relateras till olika tidsperspektiv. Det måste alltid finnas en viss grundförmåga i samhället och sedan skall denna förmåga kunna öka , och . Mot bakgrund av den väsentligt nedtonade beredskapen mot invasion anger regeringen i nämnda proposition att en ominriktning av den särskilda beredskapspolisorganisationen bör ske. Antalet utbildade totalförsvarspliktiga avsedda för denna bör sänkas från 5 000 till 1 500 . Någon utbyggnad av den allmänna beredskapspolisorganisationen bör inte ske . Generellt bör enligt regeringen funktionerna inom det civila försvaret eftersträva metoder för att åstadkomma en hög grad av flexibilitet. Vissa av de åtgärder som syftar till att åstadkomma en grundläggande robusthet inom viktiga infrastrukturområden måste emellertid genomföras i samband med samhällets långsiktiga investeringar i dessa. Regeringen anser att åtgärder främst vad gäller försörjningsberedskapen samt skyddsrumsbyggande kan minska väsentligt. När det gäller försörjningsberedskapen skall myndigheterna påbörja eller, där så redan sker, fortsätta förändringsarbetet i syfte att minska lagerhållningen. Mot bakgrund av de förändrade krav som ställs på det civila försvarets förmåga anser regeringen att den civila ekonomiska planeringsramen kan reduceras . 4.5 Inriktning och prioriteringar beslutade med anledning av regeringens förslag i propositionen Förändrad omvärld omdandat försvar att det civila försvaret skall anpassas till det nya säkerhetspolitiska läget. För det civila försvaret skall omfattningen av förberedelserna när det gäller väpnat angrepp minskas, men nya inslag som kan följa av andra former av väpnat angrepp än invasion måste uppmärksammas. Regeringen redovisade som skäl för ovan nämnda inriktning att för uppgiften försvar mot väpnat angrepp skall det civila försvaret säkerställa att det finns en tillräcklig grundberedskap som skapar handlingsfrihet att hantera förändrade förutsättningar . Mot bakgrund av dessa allmänna grunder redovisar regeringen i det följande den inriktning som för bör gälla för det civila försvarets planering. Funktionerna inom det civila försvaret har arbetat utifrån en anpassningsperiod och myndigheterna har redovisat planer över vilka åtgärder som skulle kunna genomförs under anpassningsåret. Omfattningen av åtgärder som kunnat skjutas har emellertid varit begränsad. Regeringen bedömde i ovan nämnda proposition att det civila försvaret utifrån en grundförmåga skall kunna genomföra anpassningsåtgärder av fem till . Detta kommer att innebära att betydligt fler beredskapsåtgärder kan skjutas . Som nämnts har funktionsmyndigheterna inom det civila försvaret redovisat en förmåga i förhållande till ett önskvärt läge , dvs. en förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden efter en 12 månaders anpassningsperiod. Den av regeringen föreslagna och av godkända förlängda anpassningsperioden medför att flertalet funktioner kan dra ner på sin verksamhet och likväl mot bakgrund av att anpassningsperioden har förlängts till fem till ha en tillräcklig förmåga. Detta kräver att grundförmågan, dvs förmågan från vilken en ökning skall ske, fastställs för respektive funktion. Regeringen anser att med utgångspunkt i en bedömning av vilken förmåga som med den nya inriktningen är önskvärd i olika tidsperspektiv, skall respektive funktion analysera och redovisa vilka åtgärder som kan anstå till nämnda anpassningsperioder. Utifrån detta skall grundförmåga som medger önskad handlingsfrihet för framtiden fastställas för respektive funktion. Grundförmågan skall vara den nivå från vilken varje funktion utgår när anpassning påbörjas. Regeringen anser att funktionsansvariga myndigheter aktivt skall arbeta med detta . Det är av stor vikt att relationen grundförmåga anpassningsåtgärder önskvärd förmåga redovisas på ett tydligt sätt. Målet för det civila försvaret skall mot bakgrund av detta brytas ner så att en önskvärd förmåga, dels efter en anpassning , dels en förmåga efter en anpassning kan fastställas. Regeringen anser därför att arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom civilt försvar skall fortsätta så att ovan nämnda förhållande tydligt framgår av myndigheternas redovisningar. Det internationella förtroendeskapande arbetet bör ytterligare utvecklas för att öka erfarenhetsutbytet i frågor som rör sätt att hantera det vidgade säkerhetsbegreppet, planeringen av civilt försvar samt i syfte att utveckla den civil-militära samverkan i ett internationellt perspektiv. Det bilaterala samarbetet bör fördjupas så att det omfattar mer praktiskt utbyte i form av t.ex. seminarier, expertstöd och utbildningsaktiviteter. Övrigt Överstyrelsen för civil beredskap har på regeringens uppdrag redovisat "försvar" för . Dokumentet bygger på underlag från samtliga funktionsansvariga myndigheter och då inte endast de som ingår i den civila ekonomiska planeringsramen. Regeringen bedömer att årsboken är informativ och att dokumentet utgör ett bra underlag för regeringens bedömning av förmågan inom civilt försvar. Arbetet med dokumentet bör enligt regeringen fortsätta. I propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar aviserade regeringen att en särskild utredare skall utses för att analysera och lämna förlag till vissa principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn. Formerna för att på ett effektivt och rationellt sätt kunna möta ett bredare spektrum av hot och risker skall successivt utvecklas. Utgångspunkten borde härvid vara en förbättrad helhetssyn. Regeringen angav vidare att vad gäller IT-säkerhetsarbetet och skyddet mot informationskrigföring måste samordningen mellan myndigheter m.m. förbättras. Regeringen har i enlighet med det som angavs i ovan nämnda proposition beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare. Enligt direktiven skall en delrapport avseende frågor som rör IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring lämnas . Uppdraget skall slutredovisas . Säkerhetsfrågor är av stor vikt, inte minst för tilliten till den nya tekniken. Statskontorets rapport strategi för samhällets IT- säkerhet (1998:18) har remissbehandlats och bereder förslagen. Regeringen anser att IT-säkerhet måste ses i ett större sammanhang. IT-säkerhet är en viktig del i samhällets skydd mot bl. a. informationsoperationer och informationskrigföring. Inom dessa områden avser regeringen att återkomma till . Flera förslag inom området har dock redan presenterats i regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar. Regeringen har vidare, påbörjat en översyn av lednings- och samordningsfrågorna inom det civila försvaret. Regeringen uppdrog åt att i samverkan med Civilbefälhavarna i Södra, Mellersta och Norra civilområdena samt berörda myndigheter redovisa förslag till utformning av ledningsstruktur för övergripande områdesledning inom det civila försvaret. Uppdraget skall redovisas . Överstyrelsen har i planeringsunderlaget för avseende det civila försvaret, föreslagit att medel skall avsättas för byggande av kommunala ledningsplatser. Mot bakgrund av den ovan nämnda utredningen samt översynen vad gäller ledning inom civilt försvar tar regeringen inte ställning i denna fråga. Regeringen uppdrog åt respektive att redovisa principer för skydd och tekniskt stöd m.m. vid höjd beredskap för centrala beredskapsmyndigheter. inkom myndigheterna med redovisningar. Regeringen anser att materialet är väl genomarbetat men att en översyn av förslagen bör ske mot bakgrund av den förändrade inriktning för det civila försvaret där anpassningsåtgärder skall genomföras under olika tidsperioder. 4.6 Revisionens iakttagelser granskning avser den verksamhet som den enskilda myndigheten bedriver för de anslagsmedel som tilldelats verksamheten. För funktionerna inom det civila försvaret innebär detta att granskningen avser funktionsansvariga myndigheters egen verksamhet och inte all verksamhet som bedrivs inom funktionen. Vad gäller funktionerna inom verksamhetsområde B och de delar som avser beredskapsverksamhet har revisionen inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för . 4.7 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen återkommer med en bedömning av personalkonsekvenser i särpropositionen . 4.8 Anslag B1 Funktionen Civil ledning Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 437 983 2001 Beräknat 471 943 2 2002 Beräknat 513 374 3