prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för funktionen är att verksamheten skall bedrivas så att skador till följd av krigshandlingar skall förhindras eller begränsas i första hand på människor och i andra hand på egendom och miljön. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Förmågan inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst är beroende av att befolkningen inom riskutsatta områden har tillgång till skyddsrum och andra former av fysiskt skydd samt att den kommunala räddningstjänsten för höjd beredskap har erforderlig materiel samt utbildad och övad personal. För att minska konsekvenser av störningar i elförsörjningen är kommunernas räddningscentraler och cirka hälften av landets större brandstationer utrustade med reservelverk. Varningssystemen och större skyddsrum är försedda med olika typer av reservkraft. Vid utgången av uppvisade funktionen i förhållande till försvarsbeslutets mål för sammantaget en godtagbar förmåga vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge. Brister fanns dock vad gäller förmågan mot icke konventionella vapen. Förmågan vid ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta styrkor var icke godtagbar. har 286 nya skyddsrum färdigställts med 23 000 platser. Underhållsbesiktning har utförts i 5 500 skyddsrum och av de totala antalet skyddsrum hade genomgått besiktningsprogrammet. Totalt finns nu i landet cirka 7 390 000 skyddsrumsplatser. Arbetet med införandet av det nya systemet för skyddade utrymmen har fortsatt. Utbildning av räddningsmän för kommunernas räddningstjänst vid höjd beredskap har fortsatt. har cirka 1 000 totalförsvarspliktiga utbildats. Totalt finns cirka 3 200 färdigutbildade totalförsvarspliktiga för krigsplacering i räddningstjänsten, vilket motsvarar av det kommunala behovet. Anskaffningen av materiel för räddningstjänsten under höjd beredskap har fortsatt och motsvarar i genomsnitt av räddningstjänstens behov, dock med stora variationer mellan olika materielslag och mellan enskilda kommuner. Sex nya räddningscentraler för kommunernas räddningstjänst under höjd beredskap har färdigställts . Det totala antalet räddningscentraler uppgick vid utgången av till 97. Dessa täcker ledningsbehovet för räddningstjänsten under höjd beredskap i 139 kommuner. Arbetet med att införa ett nytt manöversystem för utomhusvarning har fortsatt och upphandling har genomförts för sex län. Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att för låta ta upp lån i för beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt belopp om 1 . Tabell 4.8 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Räddningsmateriel 1 189 842 101 87 79 80 Varningsutrustning 157 11 50 47 47 2 Summa investeringar 1 346 853 151 134 126 82 Lån 493 151 134 126 82 Anslag 853 853 Summa finansiering 1 346 853 151 134 126 82 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, medge beställningar av skyddsrum och ledningsplatser m.m. så att behovet av anslagsmedel för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst . Tabell 4.9 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 568 600 446 700 351 700 Nya förpliktelser 300 700 225 000 136 000 Infriade förpliktelser1 -422 600 -320 000 -280 000 -145 000 -110 000 Utestående förpliktelser 446 700 351 700 270 700 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 285 000 540 000 490 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser, samt återlämnade, ej ianspråktagna bemyndiganden. Slutsatser De brister som fanns inom funktionen vid ingången av har minskat genom ovan beskrivna åtgärder. Nuvarande inriktning innebär att uppbyggnaden av räddningstjänsten för höjd beredskap skall vara klar . Vid utgången av uppvisade funktionen i förhållande till försvarsbeslutets mål för sammantaget en godtagbar förmåga vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge. Det finns dock fortfarande brister vad gäller förmågan mot icke konventionella vapen. Förmågan vid ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta styrkor är ej godtagbar. Bristerna hänför sig främst till räddningstjänstens tillgång till ledningsplatser, materiel och utbildad personal. Vissa kvarstående brister finns även vad gäller antalet skyddsrumsplatser, även om dessa brister reducerats väsentligt med anledning av införandet av nya skyddsrumsområden. Regeringen har i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar (prop.1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) anfört att den förändrade hotbilden medför att bl.a. skyddsrumsbyggandet kan minska väsentligt. Regeringen avser att inrikta skyddsrumsbyggandet till att endast omfatta produktion i samband med ny- och ombyggnad av byggnader och hänskjuta produktion av bristtäckningsskyddsrum till en anpassningsperiod. Nuvarande brist på skyddsrumsplatser inom skyddsrumsområden kommer därmed i allt väsentligt att kvarstå för åtgärdande . Härutöver begränsas de statliga insatserna vid åtgärder efter underhållsbesiktning av skyddsrum till att endast avse skyddsrum belägna i skyddsrums-områden. Åtgärder för att modernisera m.m. skyddsrum belägna utanför skyddsrumsområden hänförs därmed till en anpassningsperiod. I funktionen beräknas även belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet. 2000 har regeringen beräknat ett belopp om varav för . ingår i belopp endast medel till frivilliga försvarsorganisationer för deras utbildning av personal inom näringslivets krigsorganisation. För motsvarande utbildning inom kommuner och landsting beräknas medel inom anslaget B1 Funktionen Civil ledning respektive anslaget B6 Funktionen Hälso- och sjukvård i krig m.m. Den totala beräkningen av medel för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet inkluderar i enlighet med givna uppdrag regleringsbrev, en omfördelning mellan anslaget B3 Befolkningsskydd och räddningstjänst och D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret. För övrigt stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna inom totalförsvaret, se avsnitt 6. Frivilligutbildningen inriktas mot att vidmakthålla utbildningen för de frivilliga försvarsorganisationerna på en sådan nivå att kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt till en god rekrytering i förhållande till krigsorganisationens behov. Myndigheterna stödjer och bistår de frivilliga försvarsorganisationerna så att deras verksamhet bidrar till att vidmakthålla en stark försvarsvilja, ger försvarsverksamheten en bred förankring samt så att de resurser som avdelas för frivilligverksamhet kan nyttjas effektivt. Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning med tillägg för vad som ovan anförts om skyddsrumsverksamhet bör gälla för . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 967 1411 Pris- och löneomräkning 1 278 Premiekompensation 3 287 Ålderspensionsavgift -38 Överföring inom UO6 -255 983 Övriga justeringar -24 008 Förslag 2000 691 677 1 Inklusive ändring på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Den tekniska justeringen av anslaget B3 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . Av beloppet avser kompensation för högre kostnader för myndighetens uppdrag till och . B4 Funktionen Psykologiskt försvar Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 18 523 2001 Beräknat 18 693 2 2002 Beräknat 21 108 3 har förts till regeringens disposition. 2 Motsvarar 18 372 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 20 372 tkr prisnivå. Styrelsen för psykologiskt försvar är funktionsansvarig myndighet. Anslaget avser verksamhet som Styrelsen för psykologiskt försvar genomför, såsom att bedriva verksamhet inom forskning, beredskapsplanläggning och utbildning samt information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Anslaget omfattar även utgifter för information om civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar ge en ockupant motstånd och uppgifter med anknytning till beredskapsplanläggning inom radio- och TV- området. I anslaget ingår även belopp för Styrelsens uppgifter när det gäller beredskap inför svåra påfrestningar på samhället i fred. Anslagssparandet uppgår till ca . I detta belopp ingår bl.a. medel för försenade projekt, vilka avses genomföras kommande år samt medel planerade att utnyttjas till myndighetens IT-satsning fram . Av anslagssparandet har ställts till regeringens disposition. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för funktionen Psykologiskt försvar avser konkret och fullständig myndighetsinformation och en snabb och korrekt nyhetsförmedling under höjd beredskap. Funktionens resurser skall även kunna användas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Vid utgången av uppvisade funktionen en godtagbar förmåga i förhållande till önskvärd förmåga . Förmågan inom funktion Psykologiskt försvar är beroende av att beredskapen är god inom centrala myndigheter, civilbefälhavarna, länsstyrelser, landsting och kommuner bl.a.när det gäller förekomst av befattning som informationsansvarig, upprättande av planer för informationsberedskap och övningsverksamhet. Likaså är det betydelsefullt att beredskapsläget vad beträffar personella och tekniska resurser, är tillfredsställande. Även beredskapsläget inom mediaområdet, politiska partier, och de frivilliga försvarsorganisationerna är av vikt för att Styrelsen skall kunna verka för att funktionsmålet uppnås. har Styrelsen, för att kunna säkerställa en väl fungerande beredskapsorganisation, rekryterat personal till organisationen, upprättat åtgärdsplaner samt vidtagit erforderliga åtgärder vid fredsarbetsplats och ny krigsuppehållsplats. På grund av omprioriteringar i verksamheten har dock inte informations- och utbildningsmöten hållits i planerad omfattning. Styrelsen har fortsatt påbörjade studier i informationskrigföring samt även initierat ny forskning i ämnet. Styrelsen har även redovisat ett ökat intresse hos övriga myndigheter, organisationer av forskning inom IT-området. Genom forskning och studier samt skilda utbildningsinsatser har myndigheten medverkat till att förbättra kunskapen om de krav och behov som ställs inom informationsberedskapens område. Sårbarhetsstudier inom medieområdet har försenats men avses påbörjas under innevarande år. Styrelsen har, tillsammans med andra totalförsvarsmyndigheter, medverkat till en förbättring av allmänhetens kunskaper om totalförsvaret, varvid Styrelsen särskilt inriktat sig på information till ungdomar. Funktionens speciella tyngdpunkt på informations- och kommunikationsverksamhet medför att funktionens kapacitet och ledningsförmåga är ytterst känslig för sårbarheter inom områdena el-, tele- och datorförsörjning. I syfte att minska konsekvenserna av störningar i elförsörjningen har Styrelsen rekommenderat berörda myndigheter, media och organisationer att vidta åtgärder (reservkraft, alternativförfaranden osv.) med tanke på allmänhetens behov av information vid olika former av störningar i samhället. Tidningar och tidskrifter har dock f.n. små möjligheter för produktion och distribution vid händelse av elavbrott. Regeringens bedömning är att läget för funktionen är godtagbart. Planeringen bör inriktas mot att så långt möjligt minska effekter av störningar i elförsörjningen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser. bedömer att Styrelsens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Styrelsen bör dock vidareutveckla sin förmåga att analysera resultat av utförd verksamhet. Slutsatser Vid utgången av bedömdes funktionens förmåga vara godtagbar, såväl med nuvarande omvärldsläge som i en förändrad omvärld. Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning av verksamheten bör gälla även för . Styrelsen har redovisat en plan över vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen skall ha en god förmåga vid utgång av totalförsvarsbeslutsperioden. Planen innehåller en konkretisering av funktionsmålet. Detta innebär att uppgifter inom funktionen på ett bättre sätt skall möjliggöra en uppföljning av frågor om tillgänglighet och utbildad personal, genomförande av planer och förekomsten av teknisk utrustning för kommunikation och samband. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits för att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt och att den av Styrelsen redovisade inriktningen av åtgärder fram , kan anses tillfredsställande. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 19 317 Pris- och löneomräkning 1 123 Premiekompensation 523 Överföring inom UO6 -2 286 Övriga justeringar -154 Förslag 2000 18 523 Den tekniska justeringen av anslaget B4 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . B5 Funktionen Ordning och säkerhet Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 40 200 2000 Förslag 22 276 2001 Beräknat 22 411 1 2002 Beräknat 33 243 2 1 Motsvarar 22 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 32 000 tkr prisnivå. är funktionsansvarig myndighet. Anslaget bekostar utbildning och utrustning av beredskapspolisen. Övrig civil försvarsverksamhet inom funktionen finansieras under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag A1 . Anslagssparandet har uppkommit p.g.a. att utbildningen av beredskapspolisen inte varit av sådan omfattning som angavs försvarsbeslut. Av tilldelat belopp för har därför ställts till regeringens disposition och av resterande belopp på anslaget har förts bort som en indragning. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för funktionen är att under höjd beredskap snabbt kunna ge skydd åt totalförsvarsviktiga anläggningar, kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället och kunna lämna allmänheten skydd och hjälp. Vid utgången av uppvisade funktionen en godtagbar förmåga. Förmågan inom funktionen är beroende av att såväl den ordinarie polisen som beredskapspolisen är välutbildad och försedd med en ändamålsenlig utrustning samt att verksamheten kan ledas från platser med ett fullgott skydd. Gränssättande för funktionens förmåga är bl.a. en väl fungerande elförsörjning. () har i samverkan med genomfört en studie om polismyndigheternas ledningsförmåga i nukleärt, biologiskt eller kemiskt (NBC) påverkad miljö. När det gäller elförsörjningen visar studien att centralorten vid alla polismyndigheter utom en har tillgång till avbrottsfri kraft för vitala system och att samtliga polismyndigheters ledningscentraler har batteribackup till polisradiosystemet. Bedömningen är att ett avbrott på ca inte påverkar förmågan att bedriva verksamhet. Vid ett avbrott upp mot bör övervägas om verksamheten skall flyttas till ett alternativt polishus med ledningsresurser. totalförsvarsbeslut var inriktningen att utöka beredskapspolisorganisationen till att omfatta 15 000 beredskapspoliser, varav en allmän del på 10 000 och en särskild på 5 000. har utbildning av personal till den särskilda beredskapspolisen ägt rum vid fyra militära förband. Totalt utbildades 216 polismän till chefer och 378 civilpliktiga. Ett 70-tal civilpliktiga beviljades uppskov men i övrigt följer utbildningen den uppgjorda planen. har inte utbildats några särskilda beredskapspoliser. planeras att utbilda ytterligare 102 polismän till chefer och 823 civilpliktiga. beslutade om slutligt utrustningsalternativ för den särskilda beredskapspolisen och anskaffades uniformspersedlar för 1 000 sådana poliser. levererades ytterligare 2 000 uniformsuppsättningar. I samarbete med ÖCB har ett arbete inletts för att förbättra telekommunikationssäkerheten från ledningscentralerna. Slutsatser har vid utgången av bedömt funktionens sammantagna beredskapsförmåga i nuvarande omvärldsläge som godtagbar. Regeringen delar den bedömningen. Bedömningen är densamma som vid utgången av . Genom att reducera utbyggnaden av beredskapspolisorganisationen har emellertid förmågan att fullgöra uppgifter i ett läge av höjd beredskap begränsats, särskilt när det gäller att skydda totalförsvarsviktiga anläggningar. beslutade i enlighet med regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar. Det innebar en ominriktning av den särskilda beredskapspolisorganisationen. Antalet civilpliktiga som skall utbildas till särskilda beredskapspoliser sänktes från 5 000 till 1 500 personer. Någon utbyggnad av den allmänna beredskapspolisorganisationen skall inte ske . När det gäller utrustning av beredskaps- polisorganisationen framgår av propositionen att inköp bör begränsas till att omfatta främst personlig utrustning och i fråga om skjutvapen till den särskilda beredskapspolisen bör endast anskaffas vad som behövs för utbildnings- och övningsändamål. En fullständig beväpning bör kunna anstå till ett anpassningsskede. Med hänsyn till det mål som gäller för utbildningen till den särskilda beredskaps- polisorganisationen bedömer regeringen att de åtgärder som vidtagits och som planeras är tillräckliga. Utrustningsläget bedöms som gott. I polisväsendets årsredovisning för har bedömt funktionens ledningsförmåga från skyddat utrymme och förmågan vid längre el- och telebortfall som icke godtagbar. Även FOA har i den studie som refererats tidigare inventerat och sammanställt nuvarande skydd och tekniskt stöd vid polismyndigheternas ledningscentraler och funnit vissa brister. har redovisat en plan över vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen skall ha en god förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Av den framgår bl.a. - att har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag på information, utbildning och utrustning i syfte att säkra polisens förmåga att bedriva verksamhet i NBC- påverkad miljö. - att vidtar åtgärder för att öka säkerheten vid ledningscentralerna, bl.a. när det gäller telekommunikationssäkerheten genom en uppkoppling mot Försvarets telenät. Åtgärderna beräknas vara slutförda senast vid utgången av . Sammantaget bedömer regeringen att inriktningen av verksamheten är god. Anslaget för föreslås uppgå till . beräknas anslaget till respektive . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 31 517 Pris- och löneomräkning -460 Premiekompensation 1 449 Ålderspensionsavgift 827 Överföring inom UO6 -11 057 Förslag 2000 22 276 Den tekniska justeringen av anslaget B5 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . Hela beloppet avser kompensation för högre kostnader för myndighetens uppdrag till . B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 80 725 2001 Beräknat 82 454 3 2002 Beräknat 146 915 4 1 2 000 tkr har ställts till regeringens disposition. 2 Anslaget minskat med 2 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 3 Motsvarar 80 725 tkr prisnivå 4 Motsvarar 140 725 tkr prisnivå är funktionsansvarig myndighet. Från anslaget bekostas utgifter för bl.a. investeringar och drift av beredskapslager för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation samt för utbildning (inkl. frivilligorganisationer) av sådan personal som skall tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett anslagssparande på , vilket till stor del förklaras av ändrade planeringsförutsättningar med utförsäljning av beredskapslager. Som en följd härav har av tilldelade medel för ställts till regeringens disposition och förts bort som en indragning. Av anslagssparandet om har 2 miljoner ställts till regeringens disposition. Anslagssparandet i övrigt är intecknat av redan gjorda åtaganden. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för funktionen är att hälso- och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt smittskydd skall bedrivas så att under höjd beredskap varje skadad eller sjuk ges medicinskt acceptabel behandling och vård, de grundläggande livsbetingelserna tryggas samt att smittspridning och uppkomst av epidemier så långt möjligt förebyggs och att verkningarna av radioaktivt nedfall begränsas. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Vid utgången av uppvisade funktionen en godtagbar förmåga. Förmågan inom funktionen bygger i huvudsak på landstingens och kommunernas resurser samt att det finns ett väl utvecklat ledningssystem och kompetent personal. Gränssättande faktorer för funktionens förmåga är den omstrukturering som hälso- och sjukvården genomgår med bl.a. minskade vårdplatser. Andra gränssättande områden är N-, B- och C-beredskapen, ledning, kompetens samt funktionssäkerhet. har : - genomfört studier över dimensionerande krigsfall och patientbelastning och i samband därmed moderniserat det s.k. Bermed-systemet - fortsatt att utveckla informations- och ledningssystem (Swede) för akuta sjukvårdsinsatser inom och mellan landstingen - minskat lagren av läkemedel genom utförsäljning, medan lagren av sjukvårdsmateriel för krigsbehovet hållits intakt - beviljat 15 av landets ca 90 akut- och närsjukhus bidrag för att bygga ut den tekniska funktionssäkerheten så att 61 av dessa nu har en reservkraft på minst 65- av maximal effekt - integrerat personalförsörjningssystemet Integer med system PLIS - fortsatt att förbättra beredskapen vid N-, B- och C-incidenter bl.a. genom bidrag till landstingen för att bygga upp fasta eller rörliga saneringsenheter - för smittskyddet lämnat bidrag till att bygga upp resurser för diagnos, vård och transport av patienter med höggradigt smittsamma sjukdomar och inom C- området knutit till sig en medicinsk expertgrupp. Vad gäller år 2000-omställningen har regeringens uppdrag att följa och analysera anpassningsarbetet inom hälso- och sjukvårdsområdet samt att påpeka på brister där sådana upptäcks. har upphandlat 60 reservkraftsaggregat, som landstingen skall få möjlighet att låna för . regionala enheter genomför vidare en granskning av sjukvårdshuvudmännens arbete av anpassningsarbetet . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramslaget B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., godkänna avtal och beställningar, såvitt avser beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel för dessa och tidigare avtal och beställningar uppgår till högst . Tabell 4.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 15 000 23 200 Nya förpliktelser 15 000 23 000 20 000 Infriade förpliktelser1 0 -14 800 -20 000 -22 200 -1 000 Utestående förpliktelser 15 000 23 200 23 200 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 15 000 25 000 25 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att för låta ta upp lån i för beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt belopp om . Slutsatser Funktionen bedömdes vid utgången av sammantaget ha en godtagbar förmåga i förhållande till försvarsbeslutets mål för . Detta gällde både förmågan att lösa de viktigaste uppgifterna vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge och förmågan att lösa de viktigaste uppgifterna anpassningsperiod vid ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta styrkor. Funktionens förmåga har inte förändrats i förhållande innan. Omfattande strukturförändringar inom den civila hälso- och sjukvården har lett till minskade marginaler för extraordinära situationer.