prop · GO0325 · 2000-10-31 00:00:00 — Strategin innehåller, utöver en redovisning av befintliga mandat och initiativ samt arbete som pågår på området, en analysdel och 39 detaljerade rekommendationer. Rekommendationerna utgör en preciser- ing och vidareutveckling av olika åtaganden som medlemsstaterna redan gjort genom antagandet av handlingsplan, Amsterdamfördraget och Wienhandlingsplanen. Slutsatserna från Europeiska rådets möte i återspeglas i strategin. En uppgift som den sektorsövergripande arbetsgruppen fått är att utarbeta ett åtgärdsprogram för genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av straffrättsliga avgöranden i enlighet med slutsatserna från . Programmet skall inte bara omfatta slutliga domar utan även beslut som meddelas under pågående brottsutredningar och det långsiktiga målet är att domar och beslut som meddelas i en medlemsstat skall erkännas och kunna verkställas i övriga medlemsstater. har åtgärder mot penningtvätt förts fram som en av de viktigaste beståndsdelarna i för att bekämpa den organiserade brottsligheten. Vid toppmötet i slogs som tidigare nämnts fast att penningtvätt är en central del i den organiserade brottsligheten och att konkreta åtgärder skall vidtas för spårande, spärrande, beslag och förverkande av av brott. Stats- och regeringschefernas uttalanden om särskilda åtgärder mot penningtvätt har därefter kommit till uttryck i de förslag till åtgärder mot den organiserade brottsligheten som kommissionen och rådet har lagt fram Såväl kommissionens resultattavla som EU-strategin för att Skr. 2000/01:25 förebygga och bekämpa den organiserade brottsligheten innehåller förslag till särskilda åtgärder mot penningtvätt i enlighet med vad som anges i slutsatserna från toppmötet i . Det är bl.a. mot denna bakgrund som en av det franska ordförande- skapets prioriteringar är att intensifiera kampen mot ekonomisk brottslighet och penningtvätt. På initiativ hölls ett gemensamt finans- och justitieministermöte . Vid detta möte, som behandlas nedan, diskuterades vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra kampen mot ekonomisk brottslighet och penningtvätt. lade fram ett förslag om ändringar i direktivet (91/308/EEG) om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar. Det föreslås att rapporterings- skyldigheten för misstänkt penningtvätt skall utvidgas till att inte bara omfatta narkotikabrott utan även andra typer av brott som genererar stora vinster. Den grupp av företag och personer som skall omfattas av direktivet, i första hand skyldigheten att rapportera misstänkta penningtvättstransaktioner, föreslås utökas till ett antal sektorer utanför det finansiella området, t.ex. fastighetsmäklare, skatterådgivare och advokater. Arbetet i rådsarbetsgruppen har bedrivits med stor intensitet . Allmänt sett har intagit ett positivt förhållningssätt till den föreslagna skärpningen av direktivet. Politisk enighet om innehållet i förslaget nåddes vid rådsmötet för ekonomiska och finansiella frågor . har gjort stora ansträngningar för att den pågående översynen och utvidgningen av penningtvättdirektivet skall kunna slut- föras under sitt ordförandeskap. har även lagt fram förslag till två nya rättsakter. Det ena förslaget avser en konvention som syftar till att förbättra möjligheterna till internationell rättslig hjälp när det gäller penningtvätt och ekonomisk brottslighet (se nedan). Det andra avser ett rambeslut som skall se till att medlemsstaternas lagstiftning om beslag och förverkande samt penningtvätt är så generell som möjligt och kan tillämpas på alla typer av brott. Arbete har också inletts med att utarbeta ett instrument om ömsesidigt erkännande av tvångsmedelsbeslut över gränserna. De franska prioriteringarna ligger väl i linje med de svenska och har därför givit sitt aktiva stöd till det franska ordförandeskapets åtgärdsprogram. kommer också under sitt ordförandeskap att aktivt arbeta för att vidareutveckla de initiativ som presenterats under det franska ordförandeskapet. I detta sammanhang anser att det är viktigt att vidta åtgärder mot sådana länder och regioner vars lagstiftning och bristande vilja att samarbeta med omvärlden underlättar penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet. Detta är också en av de frågor som behandlades vid det tidigare nämnda gemensamma finans- och justitieministermötet . anser att det i detta sammanhang är viktigt att EU ger sitt fulla stöd till det arbete som utförs inom ramen för FATF (se nedan). För att effektivt kunna bekämpa gränsöverskridande brottslighet krävs att myndigheterna i berörda länder kan samarbeta med varandra på ett De brottsbekämpande myndigheterna måste snabbt och effektivt kunna bistå varandra med exempelvis beslag, husrannsakan Det nuvarande samarbetet bygger till stor del på konvention av om inbördes rättshjälp i brottmål (1959 års Som anmälts i tidigare lägesrapporter har under många länder riktat kritik mot det internationella rättsliga Kritiken går bl.a. ut på att förfarandet är alltför långsamt och Inte minst har utvecklingen inom IT-området, som gör att brottsliga meddelanden och transaktioner sekundsnabbt kan förmedlas mellan olika länder, ställt frågan om det rättsliga samarbetets effektivitet på sin spets. I syfte att effektivisera det internationella rättsliga sam- arbetet i brottmål har det inom EU pågått arbete med att utarbetat en konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater som skall komplettera rättshjälps- Den nya konventionen är nu färdig och undertecknades av samtliga EU:s medlemsstater . med att utarbeta en förklarande rapport till konventionen. beräknas vara klart /2001. I konventionen finns bestämmelser om ansökningar om ömsesidig rättslig hjälp som syftar till att på olika sätt effektivisera samarbetet Det finns också bestämmelser som rör nya former av rättslig hjälp. Medlemsstaterna åtar sig att ge rättslig hjälp med återställande av egendom till den rätta ägaren, med att överföra frihetsberövade personer i utredningssyfte i fler fall än tidigare och med användande av videoteknik och telefonkonferenser vid vittnesförhör. Vidare finns bestämmelser om bl.a. gemensamma utredningsgrupper och Konventionen innehåller också bestämmelser om rättslig hjälp med hemlig teleavlyssning och om skydd av Stora delar av konventionen har redan beaktats och arbetats in i den nya lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål som trädde i kraft (se avsnitt 6.4). behandlar återstående lagändringar som krävs kommer att utarbetas under antogs en gemensam åtgärd om införande av en ordning för utvärdering av tillämpning och genomförande på nationell nivå av internationella åtaganden i kampen mot den organiserade Den första utvärderingsomgången avser nationell lagstift- ning och rutiner på området för ömsesidig rättslig hjälp. utmynnar i rapporter och i dessa ges rekommendationer till vart och ett av de utvärderade länderna som syftar till att förbättra det internationella Utvärderingarna har visat sig vara ett praktiskt och effektivt sätt att lokalisera brister i de nationella förfarandena och därigenom förbättra det straffrättsliga samarbetet. På grundval av bl.a. experternas rekommendationer i samband med de ömsesidiga utvärderingarna har , i egenskap av ordförandeland i EU, lagt ett förslag till en ny konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet, penningtvätt av av brott och ekonomisk brottslighet. Förslaget till konvention bygger rättshjälpskonvention och och avser att förbättra och förenkla samarbetet ytterligare, särskilt när det gäller utredning av ekonomisk brottslighet. Utkastet till konvention tar upp frågor som uppmärksammats vid utvärderingarna och som rör möjligheter att spåra av brott, begäran om bankinformation, kompletterande framställningar om rättslig hjälp samt begränsningar av avslagsgrunderna i förhållande till konvention. Enligt en av slutsatserna från toppmötet i skall en enhet sammansatt av nationella åklagare och motsvarande befattningshavare inrättas för att samordna internationella brottsutredningar och, i sam- arbete med det europeiska rättsliga nätverket, effektivisera det inter- nationella samarbetet med rättslig hjälp i brottmål. presenterade tillsammans med , och två förslag till rådsbeslut, dels om inrättande av Eurojust, dels om en provisorisk organisation innan Eurojust kommer till stånd. Förslaget till rådsbeslut om inrättande av Eurojust innehåller huvudsakligen att Eurojust skall vara ett mellanstatligt samarbetsorgan utan egna befogenheter till myndighetsutövning. Eurojusts behörighets- område skall vara grov gränsöverskridande brottslighet. Varje medlems- stat skall sända ut en eller flera åklagare till Eurojust. Deras befogenheter styrs av nationell rätt i respektive medlemsstat. Eurojust skall kunna be de nationella myndigheterna att antingen delta i en internationell utredningsgrupp eller att starta en egen utredning. Eurojust eller en nationell åklagare knuten till Eurojust kan också tänkas bistå med råd och samordnande insatser i pågående utredningar som berör flera länder. Medlemsstaternas åklagarmyndigheter och Eurojust skall kunna utbyta information. Eurojust skall också kunna samarbeta och utbyta informa- tion med internationella organisationer, såsom Europol, det europeiska rättsliga nätverket och kommissionen. Det andra förslaget utgörs av ett utkast till rådsbeslut om inrättande av en provisorisk organisation. Varje medlemsstat utser enligt förslaget en nationell åklagare som stationeras vid medlemsstatens permanenta representation. Den nationelle åklagaren skall, inom ramen för sitt lands nationella lagstiftning, bidra till behövlig samordning mellan de nationella åklagarmyndigheterna, arbeta för att underlätta samarbetet beträffande gränsöverskridande brottslighet och bistå medlemsstaterna med råd beträffande arbetet med att inrätta Eurojust. Vid sidan av detta har lagt fram ett förslag till utkast om rådsbeslut om inrättande av en s.k. Eurojust-grupp. Detta förslag är mindre långtgående. Eurojusts uppgift skall enligt förslaget vara att stödja förundersökningar när det gäller allvarliga brott, för vars beivrande rättslig hjälp kan krävas och när det gäller brott mot EU:s finansiella Skr. 2000/01:25 intressen. Förslagen behandlas i en arbetsgrupp inom EU. Internationella överenskommelser om utlämning utgör ett viktigt inslag i det straffrättsliga samarbetet. Den centrala överenskommelsen på utlämningsområdet är om utlämning . För svensk del finns en lång tradition av samarbete på utlämningsrättens område inom , där reglerna för utlämning varit mer liberala än i utomnordiska förhållanden. Erfarenheterna av detta samarbete är goda. Det finns nu starka skäl att vidareutveckla det europeiska samarbetet i utlämningsfrågor i den riktning som gäller mellan de nordiska länderna. Inom EU:s s.k. tredje pelare har bl.a. utarbetats konvention om utlämning mellan EU:s medlemsstater. Konventionen har till syfte att sänka de krav och förenkla de förfaranden som gällt i det europeiska utlämningssamarbetet. En medlemsstat skall som regel inte kunna vägra utlämning med hänvisning till att t.ex. den som begärs utlämnad är det landets medborgare, att det aktuella brottet är preskriberat enligt det landets lagar eller att brottet är politiskt. Flertalet av konventionens bestämmelser innehåller dock undantag eller reserva- tionsmöjligheter. I departementspromemorian tillträde till EU- konvention om utlämning (Ds 2000:3) föreslås att skall tillträda konventionen. Promemorian behandlar även utlämningsbestämmelser. Enligt förslaget skall tillträda kon- ventionen med förbehåll bl.a. för att utlämning av svensk medborgare endast får ske under vissa angivna förutsättningar och i förening med vissa villkor. Det lagförslag som presenteras i promemorian innebär att utlämning inom EU skall kunna ske för mindre allvarliga brott än vad som är möjligt . Vidare föreslås bl.a. att utlämning inom EU inte får vägras endast av den anledningen att brottet är preskriberat enligt svensk lag eller att det rör sig om ett politiskt brott, såvida inte den som begärs utlämnad är svensk medborgare. Förslaget, som har remitterats, föreslås träda i kraft . Förslaget bereds inom . Arbetet vid den Europeiska polisbyrån Europol, som inledde sin verksamhet , präglas av övergången från strategisk till operativ inriktning. Europol och flera medlemsländer, däribland , har deltagit i ett flertal framgångsrika operationer, som bl.a. rört stora mängder narkotika, människohandel och stulna fordon. I detta samarbete spelar medlemsländernas sambandsmän en mycket viktig roll. För att ytterligare underlätta informationsutbytet mellan medlems- länderna har ett datoriserat system som tillåter inmatning, tillgång och analys av uppgifter byggts upp. Systemet består av ett informations- system, ett analyssystem samt ett indexsystem. De två sistnämnda har Skr. 2000/01:25 tagits i bruk, medan informationssystemet alltjämt är under uppbyggnad. Vidare pågår arbete med att genomföra de möjligheter till samarbete som Amsterdamfördraget erbjuder. Det rör sig främst om att göra det möjligt för Europol att delta i en stödjande funktion i gemensamma utrednings- grupper och att anmoda medlemsländernas behöriga myndigheter att genomföra och samordna utredningar i särskilda fall. Genom ett råds- beslut har Europols direktör bemyndigats att inleda förhandlingar om avtal med tredje länder och organ utan anknytning till EU. Förhandlingar med kandidatländerna, partnerländerna i Schengen- samarbetet (och ), samt skall prioriteras och förberedelser för att ingå sådana avtal pågår inom Europol. Vid rådsmötet nåddes politisk enighet om att utvidga Europols mandat till penningtvätt i allmänhet, oberoende av vilket typ av brott som vinningen av penningtvätt härrör från. Skyddet av gemenskapernas finansiella intressen Det är av avgörande betydelse både för EU:s effektivitet och för allmänhetens förtroende för EU:s arbete att bidrag verkligen går till de ändamål som beslutats och inte fuskas bort till följd av bristfälligt utformade bidragssystem eller svaga kontroll- och sanktionssystem. Regeringen har därför slagit fast att kontrollen av efterlevnaden av är en prioriterad fråga. Regeringen har som följd därav avsatt särskilda resurser för att motverka fusk och oegentligheter. var bland de länder som först tillträdde EU:s bedrägeri- konvention och införde nya straffbestämmelser för bedrägerier som riktar sig mot EU:s bidrags- och förmånssystem. Sålunda infördes ett nytt brott i , subventionsmissbruk. I syfte att skapa ett administrativt samordningsorgan mellan de myndigheter och departement som ansvarar för EU-medel inrättade regeringen en särskild kommitté, EU-bedrägeridelegationen. Delegationens uppgift har varit att se till att EU:s medel används korrekt, kostnadseffektivt och säkert i samt att åtgärder vidtas vid misstanke om felaktig användning av medlen. Delegationens uppgifter har övertagits av . En ad hoc-grupp på hög nivå för frågor som rör skattefusk inrättades efter beslut av rådet för ekonomiska och finansiella frågor och fick sitt mandat av Coreper . Gruppen har sammanträtt vid åtta tillfällen och . I gruppens arbete har kartlagts svagheter i nuvarande ordning för bekämpning av skattebedrägerier inom områdena gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning, administrativt samarbete och kontrollsystem. Kartläggningen har omfattat såväl direkta som indirekta skatter. Arbetet har utmynnat i ett antal rekommendationer om åtgärder som bör vidtas av medlemsstaterna respektive på gemenskapsnivå. delvis mycket allmänt hållna, vilket avspeglar att det på en del punkter Skr. 2000/01:25 varit svårt att nå enighet. Exempel på de rekommendationer man kunnat enas om är att förstärka medlemsstaternas förvaltningar vad gäller administrativt samarbete och främja en gemenskapskultur inom förvalt- ningarna samt att se över de bestämmelser i gemenskapslagstiftningen som fördröjer eller begränsar möjligheterna till informationsutbyte och sätta tidsgränser inom vilka en begäran om information skall besvaras. Rådet för ekonomiska och finansiella frågor godkände rapporten . Omfattningen av och formerna för fortsatt arbete på gemenskaps- nivå har inte diskuterats. Det kan dock noteras att uttalat sig för ett fortsatt arbete. Klart är också att kommissionen, troligen , kommer att lägga fram förslag till ändringar i reglerna om kontroll- samarbete på mervärdesskatteområdet, i linje med gruppens re- kommendationer. Justitie- och finansministrarnas möte i efter toppmötet i träffades EU:s justitie- och finansministrar i för att följa upp och utvärdera de åtgärder EU vidtagit för att bekämpa ekonomisk brottslighet och penningtvätt samt ge riktlinjer för det fortsatta arbetet. Vid mötet antogs ett antal slutsatser som skall styra det fortsatta arbetet. I dessa anges att arbetet bör inriktas på att medlemsstaterna fullt ut genomför bestämmelserna i penningtvättdirektivet, förverkandekonvention samt rekommendationerna från FATF. Medlemsstaterna skall genomföra de åtgärder som FATF beslutar vidta mot de länder och territorier som inte fullt ut deltar i den internationella kampen mot penningtvätt. Vidare gavs kommissionen mandat att fortsätta sin analys av medlemsstaternas företagslagstiftning och uppmanades att fastställa vilka åtgärder som kan lösa de problem i kampen mot penningtvätt som orsakas bl.a. av skalbolag och regler som tillåter anonymt ägande av företag. Av slutsatserna framgår också följande. Rättslig hjälp i brottsundersökningar skall inte kunna vägras under hänvisning till att det rör sig om ett skattebrott eller att omständigheten är föremål för bank- sekretess. Antagande av konventionen om förbättrad ömsesidig rättslig hjälp i brottmål bör därför prioriteras. Ministrarna ställde sig också positiva till principen om ett framtida instrument för ömsesidigt erkännande av beslut om frysning av tillgångar och eventuellt bevismaterial. Därutöver framhöll ministrarna bl.a. att särskild uppmärk- samhet bör ägnas åt åtgärder för att bekämpa missbruk av ny informations- och kommunikationsteknik, särskilt Internet och elektroniska pengar. mot gränsöverskridande organiserad brottslighet På rekommendation av straffrättsliga kommission samt Ekonomiska och sociala rådet antog generalförsamlingen en resolution genom vilken upprättades en ad hoc- kommitté för utarbetande av en internationell konvention mot gräns- överskridande organiserad brottslighet jämte vissa tilläggsprotokoll. Generalförsamlingen begärde i en resolution att kommittén skulle intensifiera sitt arbete för att kunna avsluta för- handlingarna före utgången av . Det föreliggande utkastet till konvention innefattar bl.a. bestämmelser om kriminalisering av del- tagande i en organisation som sysslar med brottslig verksamhet, penningtvätt, korruption, övergrepp i rättssak samt våld och hot mot tjänstemän. Vidare ingår regler om ansvar för juridiska personer, förverkande, jurisdiktion, utlämning, internationell rättslig hjälp, utred- ningsmetoder och övrig samverkan. Enligt den planering som föreligger skall generalförsamlingen behandla frågan om antagande av resolutionen . En undertecknandeceremoni kommer sedan att äga rum i , , . Financial Action Task Force on money laundering antogs , och som medlemmar i arbetsgruppen Financial Action Task Force on money laundering (FATF). Därmed deltar 29 länder, bl.a. samtliga EU-medlemmar, fullt ut i FATF:s arbete. FATF:s arbete har i hög grad koncentrerats på att identifiera rättssystem som inte har tillfredsställande lagstiftning för att bekämpa penningtvätt, eller som annars inte deltar i den internationella kampen mot penningtvätt. I detta syfte har 29 rättssystem bedömts med utgångspunkt i 25 kriterier, vilka FATF lagt fast för att bedöma om ett rättssystem skall anses vara samarbetsovilligt eller inte. FATF har därvid bedömt att , , , , , , , , , , , , , och samt St. och har sådana brister i sin penningtvättsbekämpning att områdena tills vidare skall anses som samarbetsovilliga. FATF anser att banker och andra finansiella institut i FATF-länderna bör granska transaktioner och affärsupplägg som härrör från dessa områden med särskild uppmärk- samhet. FATF avser att föra en dialog med områdena. FATF-länder skall bistå med expertis för att påverka de samarbetsovilliga områdena att förbättra sin penningtvättsbekämpning. FATF:s arbete med samarbets- ovilliga områden kommer att fortsätta även i övrigt genom att nya rättssystem granskas och förmås förbättra sin penningtvättsbekämpning. har ett system med anonyma bankkonton. FATF har krävt att detta system skall avskaffas eftersom det möjliggör penningtvätt. beslutade FATF att skulle uteslutas från FATF såvida landet inte upphäver systemet med anonyma bankkonton. har vidtagit sådana åtgärder och därmed undvikit att uteslutas. har varit ordförande i hoc- grupp för . Gruppen har till uppgift att utgöra en kommunikationslänk mellan FATF, , och FN. Gruppen skall stödja det arbete som görs av expert- kommitté för utvärdering av åtgärder i syfte att bekämpa penningtvätt (PC-REV) samt överväga vilka åtgärder som FATF kan vidta för att underlätta pågående arbete som syftar till att bekämpa penningtvätt i . I uppgifterna ligger även att hålla FATF underrättat om pågående tekniskt bistånd och utbildningsprogram i området. Gruppen skall om möjligt identifiera tänkbara nya FATF- medlemmar i området. I en rad internationella organisationer pågår arbete för att motverka korruption i form av mutor och bestickning. Det anses allmänt att korruptionens skadeverkningar är stora, både nationellt och på ett internationellt plan. Handel och annan ekonomisk verksamhet blir alltmer global. Korruption snedvrider konkurrensen mellan företag, vilket har en hämmande effekt på handel och ekonomisk tillväxt. Allmänheten bör skyddas mot dess skadeverkningar i både offentlig och privat verk- samhet. Ett samhälle med utbredd korruption är ett mindre effektivt och mer osäkert samhälle. Tyngdpunkten i det internationella arbetet mot korruption kan sägas ligga på utarbetande av åtaganden att straffbelägga olika korruptiva förfaranden och uppföljning av genomförda åtaganden. har tillrätt vissa internationella överenskommelser som syftar till att bl.a. bekämpa korruption. De internationella instrument som avses är bl.a. den inom EU utarbetade konventionen om korruption och den inom utarbetade konventionen om bestickning i internationella affärsförhållanden. öppnades för undertecknande en Europaråds- konvention om straffrättsliga åtgärder mot korruption. under- tecknade konventionen . En promemoria med förslag till nödvändiga ställningstaganden kommer att upprättas. öppnades för undertecknande en Europaråds- konvention om civilrättsliga åtgärder mot korruption. En promemoria med förslag till nödvändiga ställningstaganden kommer att upprättas . Den svenska lagstiftningen mot korruption utvärderades i förhållande till . bedömdes uppfylla konventionens åtaganden. deltar vidare aktivt i uppföljningsmekanism, against Corroption. En första utvärdering av den svenska lagstiftningen kommer att ske under innevarande år. deltar aktivt i det internationella arbetet. Den svenska lag- stiftningen är redan relativt långtgående, både vad gäller de gärningar som är kriminaliserade och den internationella räckvidden. Inte minst för Skr. 2000/01:25 att skapa likvärdiga förutsättningar för svenskt näringsliv ligger det i svenskt intresse att så många länder som möjligt åtar sig att bredda sina regelverk. utvecklingssamarbete på rättsområdet med Regeringen har verkat för utvecklingssamarbete på rättsområdet med länderna i alltsedan frigörelsen från det sovjetiska En utveckling mot stabil demokrati och fungerande social marknadsekonomi kan inte realiseras utan en väl fungerande rättslig infrastruktur och ett effektivt rättsväsende. grannländer , , och har under det genomgått stora förändringar. förhandlar nu om medlemskap i . Men oaktat demokratiska styrelse-