prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Resultatinformation Samhällets räddningstjänst skall trygga människors liv, personliga säkerhet och hälsa samt hindra eller begränsa skador på miljö och egendom. I hela landet skall allmänheten tillförsäkras en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till den lokala riskbilden. har i samarbete med genomfört utvecklingsarbete för att förbättra mål- och resultatstyrningen inom den kommunala räddningstjänsten. I syfte att bidra till ett förbättrat underlag för den långsiktiga planeringen för samhällets skydd mot olyckor har utarbetat ett samlat handlingsprogram för ett säkrare samhälle. Formerna för att förbättra länsstyrelsernas och kommunernas arbete med riskhantering har utvecklats. En expertgrupp till stöd för länsstyrelserna i bedömningar om säkerhetskrav i samhällsplaneringen har inrättats. Arbetet med att genomföra brandutredningar har fortsatt. Vid räddningsskolorna har totalt 1 366 elever ur den kommunala räddningstjänsten genomgått räddningstjänstutbildning, vilket är en ökning jämfört med . Härutöver har 6 923 elever genomgått fort- och vidareutbildning, vilket är ett något större antal än . Utbildningen inom sotningsverksamheten har varit på samma nivå som , vilket innebär att 209 elever utbildats . Utvecklingsarbete har bedrivits för att begränsa miljöeffekterna vid olyckor med farliga ämnen. Föreskriftsarbete, samordning och utbildningsverksamhet har skett inom området transport av farligt gods. Uppbyggnaden av mobila miljöskyddsförråd placerade på sju olika platser i landet har inletts. De mobila miljöskyddsförråden kommer att utgöra en väsentlig förstärkning av räddningstjänstens förmåga att bekämpa olika typer av kemikalieolyckor. Översiktliga riskzonkartor för översvämnings- och skredkänsliga områden har upprättats i 13 kommuner. Arbetet med att förbättra varningssystem runt kärnkraftverken har fortsatt. Utbildning och information till allmänheten för att stärka den enskilda människans förmåga att förebygga och agera vid olyckor har genomförts. har i samarbete med länsstyrelserna följt upp den kommunala räddningstjänstens förberedelser inför IT- omställningen . Mot bakgrund av resultatet av uppföljningen bedömer att såväl den kommunala som den statliga räddningstjänsten kommer att fungera i normal omfattning. kommer att ha särskild beredskap inför . Inom ramen för internationella hjälpverksamhet har elva katastrof- och återuppbyggnadsinsatser genomförts. De enskilda insatserna har liksom varit av mindre omfattning än . insatser för att bygga upp räddningstjänsten i de baltiska staterna har fortsatt. Beredskapen för räddningsinsatser vid stora naturolyckor har kompletterats med en styrka för indikerings-, sanerings- och skyddsåtgärder i samband med hantering av kemiska vapen. har även påbörjat arbetet med att utveckla förmågan vid insatser som omfattar humanitär minröjning. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.9 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 142 959 153 800 -10 841 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 174 200 176 557 -2 357 (varav tjänsteexport) (8 000) (7 850) (150) Budget 2000 175 200 178 850 -3 650 (varav tjänsteexport) (7 700) (7 550) (150) Slutsatser Regeringen bedömer att målen för verksamheten i huvudsak uppnåtts . Samhällets räddningstjänst skall medge effektiva räddningstjänstinsatser under kostnadseffektiva former. I detta arbete är det viktigt att så långt som möjligt förebygga och begränsa skador vid olyckor samt att beakta miljökonsekvenserna vid olyckor och räddningstjänstinsatser. Genom information till och utbildning av allmänheten kan den enskilda människans förmåga att hantera vardagens olycksrisker stärkas och på så sätt bidra till att antalet olyckor kan minska och att konsekvenserna av olyckor begränsas. I insatserna i arbetet med att minska antalet bränder spelar brandutredningar en viktig roll. Även på andra områden är det viktigt att prioritera förebyggande åtgärder. Det förebyggande arbetet bör ske i nära samarbete med myndigheter som har angränsande uppgifter till och räddningstjänstens område, bl.a. vad gäller kemikalieolyckor inklusive transport av farligt gods. Det genomförda arbetet med att utveckla de baltiska staternas räddningstjänster och beredskap mot kemikalieolyckor har lämnat väsentliga bidrag till säkerhetsfrämjande samarbete och en miljömässigt hållbar utveckling i regionen. skall fortsätta att upprätthålla beredskap för att kunna genomföra internationella hjälpinsatser. Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 417 1031 Pris- och löneomräkning 967 Premiekompensation 16 316 Överföring inom UO6 92 103 Förslag 2000 526 489 1 Inklusive ändring på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Den tekniska justeringen av anslaget C5 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . C6 Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 19 850 2000 Förslag 16 441 2001 Beräknat 16 688 1 2002 Beräknat 16 947 2 1 Motsvarar 16 441 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 16 441 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Till och med beräknas utgifterna för myndigheten under utgiftsområde 24 Näringsliv. överfördes ansvaret för frågor avseende brandfarliga och explosiva varor från till Försvarsdepartementet. Regeringen beräknar därför utgifterna för myndigheten från och med under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därmed sammanförs flera myndighetsuppgifter inom räddningsområdet och de skade- och olycksförebyggande områdena. Anslagssparandet beror på ökade intäkter som disponeras av inspektionen, t.ex. från förlagsverksamheten, samt genom att några vakanser av olika skäl inte kunnat tillsättas. En stor del av det ackumulerade anslagssparandet skall användas till punktinsatser för den fortsatta uppbyggnaden av IT-stödet, internationellt arbete och information. beslutade regeringen att av anslagssparandet skulle ställas till regeringens disposition. Regeringens överväganden Resultatinformation del av effektmålen som angavs i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) under utgiftsområde 24 är att förebygga att personer, egendom och miljö kommer till skada vid hantering av brandfarliga och explosiva varor. Dessutom skall inspektionen hålla en hög servicenivå och utnyttja den nya informationstekniken för att öka tillgängligheten samt fortsätta arbetet vad avser problemen med pyrotekniska varor. Verksamheten är uppdelad i verksamhetsgrenarna regelarbete, tillsynsverksamhet, tillståndsgivning, godkännande, utredningar, extern utbildning och förlagsverksamhet. har SÄI - utfärdat föreskrifter och medverkat i nationellt och internationellt standardiseringsarbete, bl.a. arbete som är EU-reglerat, för att säkerställa en säker hantering och import av brandfarliga och explosiva varor under förutsättning att det inte hindrar den tekniska utvecklingen eller handeln med andra länder, - byggt upp en hemsida på internet för att sprida information snabbare och lättare, - genomfört tillsyner och lämnat teknisk information samt avgjort överklagande- ärenden, - hanterat tillståndsansökningar och redovisat ansökningar, utfärdade tillstånd, handläggningstider samt medelkostnad för tillstånd, - godkänt explosiva varor och förvaringsutrymmen för sådana varor samt säkerhetsanordningar för gasflaskor m.m., - fortsatt arbetet med att utarbeta statistik om olycksorsaker och dess konsekvenser i syfte att öka kunskapen om olycksorsaker och risker samt för att återföra erfarenheter till arbetet med regler och standardisering samt till andra områden av betydelse för brand- och explosion- säkerheten, - medverkat i utbildningar som syftar till att höja kunskapsnivån hos både de lokala tillsynsmyndigheterna och hos dem som hanterar brandfarliga och explosiva varor, - byggt upp ett datorstött register över godkända nöjesfyrverkerier. En enkätundersökning som genomfördes visar att avnämarna angett att de är nöjda med arbete. Det är otillfredsställande att de redovisade kvantitativa resultatmåtten inte analyseras på ett tydligare sätt och kopplats till målen. Målformuleringarna återspeglar väl verksamheten men det saknas fortfarande en tydlig koppling mellan mål och redovisade resultat. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.11 Offentligrättsligverksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1998 14 830 2 263 Prognos 1999 15 500 1 700 Budget 2000 17 650 1 700 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för . Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har genomförts med gott resultat och med hög måluppfyllnad. Regeringen anser det angeläget att - fullföljer den påbörjade IT-satsningen. avser att införa datorstöd för register över andra godkända explosiva varor än fyrverkerier (register över nöjesfyrverkerier infördes ), utveckla myndighetens hemsida, skapa rutiner för att sprida ytterligare information, förbättra system för ekonomihantering och fakturering, - slutför arbetet med att bygga upp en databas med information om olyckor och tillbud med brandfarliga varor för att kunna bedöma Sprängämnes- inspektionens förebyggande åtgärders inverkan på säkerheten, - ökar utbildningsinsatsen om brandfarliga varor hos lokala myndigheter, - bygger upp datorbaserade rutiner för överföringstillstånden, - följer upp utredningen om en översyn av pyrotekniska varor (redovisas ), - i samverkan med berörda myndigheter skapar rutiner för att uppfylla de ökade tillsynskraven som följer vid genomförandet av Seveso II direktivet när detta införlivas i svensk rätt. Regeringen avser att uppdra åt Sprängämnes- inspektionen att göra en fördjupad prövning enligt förordningen om myndigheters årsredovisningar m.m. Denna prövning skall genomföras och redovisas . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 15 207 Pris- och löneomräkning 84 Premiepensionskompensation 1 150 Förslag 2000 16 441 Den tekniska justeringen av anslaget C6 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . 6.1 Omfattning Verksamheten har till huvudsaklig uppgift att stödja övriga verksamhetsområden inom utgiftsområdet. Den finansieras till största del genom avgifter men även till del av anslag över stats- budgeten. I verksamhetsområdet ingår myndigheterna , , , , och Flygtekniska försöksanstalten samt anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret. 6.2 Utgiftsutveckling Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 965 959 985 955 965 980 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 6.3 Resultatbedömning Regeringen bedömer att de i verksamhetsområdet ingående myndigheterna i huvudsak har nått de myndighetsvisa mål som har godkänt. Ytterligare resultatbedömning redovisas under respektive myndighet. 6.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat invändning mot någon av myndigheterna som ingår under verksamhetsområdet. Eventuella kommentarer från behandlas under respektive myndighet. 6.5 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen återkommer med en bedömning av personalkonsekvenser i särpropositionen . 6.6 Icke anslagsfinansierade myndigheter är en avgiftsfinansierad central förvaltningsmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödja Försvars- maktens verksamhet. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering samt materielsystem-kunskap. får inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster åt andra myndigheter. skall genom en kostnadseffektiv, affärsmässig och säker materielförsörjning bidra till att stärka den samlade försvars-förmågan. skall anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar . Av särskild betydelse är härvid att bistå Försvarsmakten i dess planering för förmåga till anpassning och ökad interoperabilitet samt att öka och fördjupa det internationella samarbetet inom försvarsmaterielområdet och underlätta svensk försvarsindustris deltagande i internationella samarbetsprojekt. behöver ett rörelsekapital för finansiering av dels upparbetade kostnader avseende ej slutförda prestationer, dels utestående förskott till försvarsindustrin och till den interna verksamheten. Behovet bör tillgodoses genom en kredit i . Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att tillgodose behov av rörelsekapital, intill ett sammanlagt belopp om högst 30 för , genom en kredit i . Regeringens överväganden Resultatbedömning Flera aktörer både i och utanför bidrar till att skapa den materiella försvarsförmågan. insats i materielförsörjningsprocessen är att på uppdrag av Försvarsmakten föreslå tekniska lösningar utifrån operativa och taktiska krav, samordna de nödvändiga resurserna, genomföra projektledning och affärsmässig upphandling, ge stöd avseende inriktning och drift, samt avveckla materiel. I materielprocessens första del, studier av framtida tekniska systemutformningar, har medverkat främst genom att - genomföra forskning och teknikutveckling enligt inriktning från Försvarsmakten, genom uppdrag till industrin samt till och Flygtekniska försöksanstalten, - (mot normalt ett tillfälle ) lämna stöd till Försvarsmaktens översyn av materielplanen, varvid samtliga materielsystem analyserades. Inför anskaffningen av materiel omvandlar Försvarsmaktens operativa och taktiska krav till tekniska kravspecifikationer, samt utarbetar en anskaffningsstrategi och genomför en upphandling för varje enskilt materielobjekt. har lagt 5 535 beställningar till industrin, varav 865 på mer än . verifierings- och provningsverksamhet syftar till att säkerställa att den produkt industrin utvecklar och producerar svarar mot Försvarsmaktens behov, och att produktens verkliga prestanda kan utnyttjas. har 66 flygprovprogram, 54 markprovprogram och 98 skjutprogram genomförts. Genom produkt- och teknikstöd för modifieringar samt föreskrifter, instruktioner och utbildning skapar förutsättningar för att all materiel som har levererats till Försvarsmakten fungerar och kan hanteras på ett korrekt sätt. har bl.a. gett ut 1 956 tekniska order som skall styra underhåll och modifiering av Försvarsmaktens materiel och förnödenheter. har förbättrat sin förmåga att göra ekonomiska prognoser och hålla avtalade leveranstider. En fortsatt förbättring eftersträvas . har initierat ett utvecklingsprojekt som syftar till ett ensat kund- och flödesorienterat arbetssätt, en ny och förenklad styrmodell och en anpassning av resurserna och kompetenserna till en förändrad materielförsörjningsprocess och en förväntad minskad efterfrågan från Försvarsmakten. har utarbetat en handlingsplan för att införa ett miljöledningssystem. Huvuddelen av personalen har utbildats i frågor kring försvarssektorns miljöpåverkan. har, enligt sin egen bedömning liksom enligt Statskontorets, ett tillfredsställande grepp om sin 2000-säkring. Samtliga verksamhetskritiska system har säkrats före . En kundenkät visar att verksamheten på en femgradig skala får betyget 3,5 jämfört med 3,3 för . Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan för för (tabell 6.3). Tabell 6.3 Investeringsplan Miljoner kronor Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Investeringar > , varav 142 82 89 70 - Provplatser 85 29 31 12 - IT-utveckling 51 49 56 56 - Övrigt 6 4 2 2 Investeringar < 42 30 30 30 Summa investeringar 184 112 119 100 Lån i 184 112 119 100 Summa finansiering 184 112 119 100 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 23 010 000 22 943 000 67 000 (varav tjänsteexport) (24 000) (13 800) (10 200) Prognos 1999 20 (varav tjänsteexport) (7 100) (6 900) (10 200) Budget 2000 20 995 000 20 995 000 0 (varav tjänsteexport) (14 200) (13 000) (1 200) får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Slutsatser Regeringen bedömer att resultatet av verksamhet är i huvudsak gott och att den av initierade anpassningen av organisation och arbetssätt till en förändrad materielförsörjningsprocess och en bedömd minskad efterfrågan från Försvarsmakten är ändamålsenlig. 6.7 Anslagsfinansierade myndigheter m.m. D1 Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 242 300 2000 Förslag 237 834 2001 Beräknat 241 665 1 2002 Beräknat 245 723 2 1 Motsvarar 237 834 tkr prisnivå 2 Motsvarar 237 834 tkr prisnivå är en till största delen anslagsfinansierad myndighet vars huvudsakliga uppgifter är att mönstra, skriva in och krigs- placera totalförsvarspliktiga. Målet för är att ge myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för civilplikt eller värnplikt samt i fråga om redovisning av annan personal inom total-försvaret. skall även lämna stöd och service till utbildningsanordnarna i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring. Anslagssparandet avses att bli utnyttjat under innevarande år huvudsakligen för kostnader hänförliga till införandet av Total- försvarets pliktverks nya informationssystem samt för åtgärder inför milleniumskiftet. Det förändringsarbete som pågår inom utgiftsområdet kommer att innebära merarbete för då ett antal total- försvarspliktiga kommer att få ändrade inskrivningsbeslut. En del av anslagssparandet kommer enligt att behöva tas i anspråk för detta ändamål. Regeringens överväganden Resultatbedömning Mönstring, antagningsprövning och grundutbildning mönstrade och antagningsprövade 50 288 personer varav 614 kvinnor . 24 824 män och 341 kvinnor skrevs in till värnplikt och 3 338 män och 7 kvinnor skrevs in till civilplikt. Övriga skrevs in till utbildningsreserven, var inte tjänstgöringsskyldiga eller, i samband med antagningsprövning av kvinnor, samtyckte inte till inskrivning. har inte skrivit in totalförsvarspliktiga till det civila försvaret enligt det anmälda behovet. Skälet är att de bemanningsansvariga myndigheterna och utbildningsanordnarna haft svårigheter att inkomma med beställningar till med tillräcklig framförhållning för att möjliggöra inskrivning av rätt antal totalförsvarspliktiga. En dialog har påbörjats mellan och bemanningsansvariga myndigheter och utbildningsanordnare för att åtgärda problemet. Målet att av de totalförsvarspliktiga som skrivs in för grundutbildning skall påbörja sin utbildning under påföljande år har ej kunnat uppnås. av de inskrivna kommer att påbörja sin utbildning . En av orsakerna är att en ökande andel av gymnasisterna avslutar studierna senare än . Diskussioner mellan (Försvarsdepartementet) och har påbörjats för att utveckla verksamhetsmålet. har som mål att i samverkan med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare medverka till ett minskat antal förändringar av inskrivningsbeslut. Målet har inte kunnat uppnås, delvis beroende på beslut om ändrade utbildningsvolymer för Försvars- makten . Beslutet innebar förändrade inskrivningsbeslut för ca 5 000 totalförsvarspliktiga. Verksamhetsmålet att avvikelserna från inryckandebehovet inte får vara i förhållande till beställt behov har inte uppnåtts avseende Försvarsmakten där avvikelsen uppgick till . anför att ovan nämnda beslut att reducera utbildningsvolymen till 17 500 totalförsvarspliktiga som genomför värnplikt kom där möjligheterna att genomföra nödvändiga åtgärder var begränsade, vilket medförde svårigheter att uppfylla verksamhetsmålet. har i samverkan med utbildningsanordnarna minskat andelen avgångar under grundutbildning vid de förband där specifika åtgärder har vidtagits. Personärenden uppfyller verksamhetsmålet att handläggningstiden för ett person- ärende inte skall överstiga och målet att mikrofilmningen av det centrala läkarhandlingsarkivet skall vara genomförd till . Övrig verksamhet Efter att de öppna delarna av informationssystem (PLIS) driftsattes utarbetade myndigheten under den en arbetsplan och budget m.m. för utvecklingen av den delen av informationssystemet som skall hantera personalredovisningen av krigsorganisationen (PLIS 2). hemställde till regeringen att få slutföra utvecklingsarbetet enligt denna plan. Regeringen remitterade ärendet till och Försvarsmakten som inte ansåg sig kunna precisera sina krav på systemet och föreslog att man skulle avbryta eller begränsa utvecklingen av systemet till dess att den nu påbörjade förändringen av totalförsvaret har kommit längre. Regeringen fattade beslut att inte vidta någon åtgärd med anledning av hemställan. Det är uppdragsgivarna som måste identifiera behovet samt de säkerhetsmässiga och funktionella krav som skall finnas på systemet och hur finansiering, med avgifter, kan ske. Regeringen anser att berörda myndigheter (, Försvars- makten och ) inom ramen för den ordinarie uppdragsprocessen måste komma överens om inriktning och omfattning m.m. avseende informationssystemstödet. avbröt, efter dialog med uppdragsgivarna, den fortsatta utvecklingen av informationssystemet maj/. utarbetades en säker teknisk plattform som enligt är generell och inte verksamhets- eller applikationsspecifik. Enligt verket är den ackrediteringsbar för öppen, hemlig och kvalificerat hemlig information. pågår diskussioner med Försvarsmakten om att fortsätta detta utvecklingsarbete. planerar att /ha säkrat alla sina olika system inför milleniumskiftet. skall även en säker verksamhetsplan presenteras. Exempel på åtgärder som kan bli aktuella inför milleniumskiftet är att tidigarelägga kallelser till mönstring och tidigarelägga inkallelser till grundutbildning för totalförsvarspliktiga. Stöd till krigsorganisationen har stödet till krigsorganisationen genomförts enligt uppdragsgivarnas önskemål. Försvarsmakten anför ingen avvikande uppfattning i sin årsredovisning. Försvarsmakten är största uppdragsgivare och med anledning av det redan anförda bedömer regeringen att den avgiftsbelagda verksamheten under verksamhetsgrenen bedrivs med tillfredsställande resultat. Antalet kallade till repetitionsutbildning har minskat kraftigt. Beroende på att beredskap och kompetens måste upprätthållas har inte kostnader inom verksamhetsgrenen minskat i samma omfattning. Konsultverksamhet Enligt har stödet till krigsorganisationen genomförts enligt uppdragsgivarnas önskemål. Försvarsmakten anför ingen avvikande uppfattning i sin årsredovisning. Försvarsmakten är största uppdragsgivare och med anledning av det redan anförda bedömer regeringen att den avgiftsbelagda verksamheten under verksamhetsgrenen bedrivs med tillfredsställande resultat. Internationell verksamhet Regeringen gav uppdrag att bidra till att en pliktverksfunktion byggs upp i och . ingår även i projektet. Uppdraget innebär att skapa funktioner för personregistrering, inskrivning samt för kallelse till och redovisning under grundutbildning. Regeringen gav Total- i uppdrag att påbörja en kravanalys för krigsplacering och mobilisering som en fortsättning på projektet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 64 600 59 400 5 200 (varav tjänsteexport) (0) (0) (0) Prognos 1999 79 800 77 300 2 500 (varav tjänsteexport) (0) (0) (0) Budget 2000 71 000 70 000 1 000 (varav tjänsteexport) (0) (0) (0) Huvuddelen av den avgiftsfinansierade verksamheten avser tjänster lämnar till Försvarsmakten även om tjänsterna till civila kunder ökar. får disponera intäkterna av den avgiftsbelagda verksamheten.