prop · GN037 · 2000-01-01 00:00:00 — RPS har genomfört ett antal projekt i , främst omfattande narkotikautbildning och tekniskt stöd. har fullföljt ett antal regionala Östersjöprojekt i vilka varit delaktigt. Dessa har omfattat upprättande av en maritim säkerhetsplan och tekniska ledarskapsseminarier för personer med chefsbefattning vid hamnar i . Därutöver har genomfört seminarier inom ramen för Partnerskap för fred. Regeringen tog ett beslut om stöd till ammunitionssanering vid rysk-estniska gränsen. Mottagare var här KTH, som med hjälp av ryska experter röjer ammunition till sjöss och på land. Det hittillsvarande säkerhetsfrämjande samarbetet med har varit begränsat. har påbörjat ett samarbete med CMPPA (of ) i syfte att utbyta erfarenheter vad avser civilt försvar. har deltagit i ett antal Östersjöprojekt som ansvarat för. Dessa har innefattat förstudier för hantering av miljöavfall i polska hamnar, upprättande av en maritim säkerhetsplan och tekniska ledarskapseminarier för personer med chefsbefattning vid hamnar i . Även här har genomfört seminarier inom Partnerskap för fred. Vidare har bedrivit samarbete i form av utbytestjänstgöring inom ramen för de EU-finansierade s.k. Odysseus-programmen. KTH/har inom området marin undersökningsteknik samarbetat med och i . () i har också haft ett löpande samarbete med sin polska motsvarighet. () inledde 1996 ett samarbete med de polska polismyndigheterna. Samarbetet har omfattat fem delprojekt: stöd till polska ekopolisen, seminarier rörande narkotikabekämpning, seminarier avseende bekämpning av organiserad brottslighet, datautbildning och datautrustning till byrån för bekämpning av organiserad brottslighet samt utbytestjänstgöring och materielöverföring till gränspolisen i polska hamnstäder. 2.6 Näringslivsinriktade åtgärder 2.6.1 Östersjömiljard I I prop. 1995/96:222 föreslogs en avsättning av för att stärka samarbetet och utvecklingen i . I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning skulle de föreslagna medlen anvisas för "åtgärder och projekt inom bl.a. områden som livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö, samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stater och näringsliv i regionen". I 1996/budgetproposition drogs in för särskilda ändamål inom jordbrukssektorn. Det totala beloppet till Östersjömiljardens förfogande blev således . Den ursprungliga tanken att medlen skulle fördelas ändrades av finansutskottet som anvisade medlen genom ett treårigt reservationsanslag. Beredning Ett antal departement och statliga myndigheter har varit delaktiga i beredningen av ärenden inom miljarden, vilket återspeglar bredden i det svenska engagemanget för . Ansvaret för miljarden överfördes från Statsrådsberedningen till dåvarande Närings- och och till . Intresset för Östersjömiljarden har varit stort och antalet inkomna ansökningar och projektförslag mycket omfattande. Regeringen har i urvalet av projekt strävat efter att göra en lämplig fördelning av medlen med hänsyn till bl.a. tillväxt, sysselsättning, geografisk balans och internationella åtaganden på statsstödsområdet. Två projekt har notifieras till i enlighet med tillämpningen av . Totalt har cirka 550 skriftliga ansökningar inkommit. Antalet telefonförfrågningar torde uppgå till det femdubbla. Inkomna förslag har remitterats inom kanslihuset till kontaktpersoner som utsetts i de berörda departementen. Departementen har bedömt och prioriterat förslagen. Ett flertal ansökningar har krävt särskild beredning och har överlämnats till instanser som Sida, eller . Inblandade departement har i ett flertal fall anlitat underliggande myndigheter för utvärdering och genomförande av projekt. De flesta departement har utsett särskilda handläggare för Östersjöfrågor. Fördelning De flesta projekten har haft en inriktning på kunskapsöverföring i vid bemärkelse. Direkt företagsstöd har förekommit i mycket få fall. Indirekt har svenska företag gynnats av order som genererats av gåvobistånd från Östersjömiljarden. Volymen av denna orderingång kan per beräknas till ca . Regeringen har fattat beslut om fördelade på 55 projekt. Tre projekt till ett värde av är under beredning. Ytterligare är intecknade för projekt där beredningen är i ett inledande skede. Ovan nämnda två projekt som notifierats till kommissionen omfattar ett värde av . Inga beslut har fattats om lån eller garantier med utnyttjande av det aktuella anslaget. Per hade utbetalats. Tabell 2:1, Östersjömiljard I fördelad per sektor 110,3 Miljö 59,1 Infrastruktur 99,2 Livsmedel 33,0 Kunskapsöverföring (utbildning, kultur, kontakter) 115,6 Katastrofbistånd 55,0 Visbystipendier 120,0 IT 80,0 Övrigt 16,1 Totalt: 688,3 Källa: Fördelningen är ungefärlig eftersom många projekt berör flera områden. Det gäller i synnerhet energi- och miljöprojekt som ofta sammanfaller. Småföretagsprojekten faller också till största delen inom miljö- och energiområdena. Flertalet projekt har likaså inslag av kunskapsöverföring. Tabell 2:2, Östersjömiljard I fördelad per land Land Mkr Andel 145,3 121,3 106 156,2 153,5 Övrigt 6,0 Totalt 688,3 Källa: Regeringen har i tilläggsbudgeten föreslagit att anslaget på nytt förs upp i statsbudgeten. Erfarenheter Generellt kan konstateras att Östersjömiljarden har stärkt roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett angeläget instrument för stöd till svensk näringslivsverksamhet i regionen. De stora investeringsprojekten skapar förutsättningar för nya satsningar eftersom de har karaktären av pilotprojekt. Stödet har också en avsevärd hävstångseffekt i och med det svenska bidraget ligger runt 10- av investeringsvärdet. Det ligger i sakens natur att "utvecklingsprojekt" med höga kvalitetskrav tar tid att identifiera och bereda. De stora projekten tar att genomföra. Därutöver finns risker att projekt finansierade ur Östersjömiljarden försenas. Detta har skett bl.a. till följd av den ryska krisen. I några fall har sökandens ställning förändrats under beredningens gång, t.ex. genom konkurser och företags- sammanslagningar. I andra fall har mottagarländerna själva begärt omdefiniering av projekten. En fullständig utvärdering av de beslutade insatsernas effekter låter sig bäst göras när projekten kommit avsevärt längre. Avsaknaden av en fast beredningsordning har haft vissa nackdelar såsom icke relevanta eller ofullständiga ansökningar och ett relativt stort löpande upplysningsbehov. har den informella strukturen i flera fall möjliggjort en flexibel ärende- och beslutshantering. Projektredovisning I bilaga 2 finns en sammanställning av den rapportering som inkommit om projekt inom Östersjömiljard I per . 2.6.2 Östersjömiljard II Erfarenheterna från den första miljarden har i huvudsak varit goda. Inte minst har reaktionerna från svenskt näringsliv varit positiva. beslutade om en fortsättning av denna verksamhet genom att ytterligare , , tillfördes ett nytt anslag, näringslivsutveckling i . För har anvisat . Det övergripande målet är att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med de berörda länderna. Mot bakgrund av erfarenheterna från den första miljarden tillkallade regeringen en särskild kommitté, samarbete i , Östersjöberedningen, med deltagande av representanter från näringslivet. En av kommitténs huvuduppgifter var att föreslå riktlinjer, inriktning, beredningsordning och administration för insatser som finansieras med dessa medel. En viktig utgångspunkt var behovet av tydliga kriterier för projekturval samt vikten av att beakta internationella överenskommelser på statsstödsområdet. Beredningen avlämnade ett delbetänkande med förslag på dessa punkter. I betänkandet understryker beredningen att anslaget för näringslivsutveckling är ett viktigt nytt instrument för att på ett offensivt sätt främja svenska näringslivsintressen i regionen. De resurser som statsmakterna ställt till förfogande för ändamålet måste skapa nya möjligheter för svenska företag att verka i regionen. Beredningen har mot bakgrund av gjorda erfarenheter bekräftat att det finns ett behov av tydliga riktlinjer och kriterier för medlens användning samt kommit till slutsatsen att det är önskvärt att i ökad utsträckning delegera ansvar till statliga myndigheter och andra statsstödda organ. Vad gäller anslagets riktlinjer, inriktning, beredningsordning och administration lämnade beredningen följande förslag: - att programmet Marknadsplats vid erhåller finansiering ur anslaget även under kommande budgetår - att möjligheten hålls öppen för utökningar av affärschansprojektet inom ramen för Marknadsplats om erfarenheterna så motiverar - att regeringen överväger ett av exportråd presenterat förslag till lånefacilitet för små och medelstora företag (under 250 anställda) - att medel ur anslaget avsätts för kontaktskapande och nätverksbyggande verksamhet inom t.ex. handelskammare, kommuner och länsstyrelser - att frågan om ytterligare riskkapitalsatsningar utreds närmare, och att förslag från utredningen om stöd till mindre företags marknadssatsningar i därvid beaktas - att resurserna för aktiv projektutveckling med deltagande av berörda myndigheter, organisationer och företag förstärks avsevärt och att UD:s ges en koordinerande roll - att medel ur anslaget avsätts för vissa projektförberedande och projektunderstödjande insatser och att särskild uppmärksamhet ägnas stöd till yrkesinriktade utbildningsinsatser - att medel ur anslaget reserveras för delfinansiering med gåva av angelägna miljö- och energisatsningar med svensk medverkan, med inriktning på projekt och sektorer som inte varit aktuella för svenskt stöd - att en permanent samrådsgrupp tillkallas under UD:s ledning för samråd om satsningar och åtgärder på miljö- och energiområdet - att regeringen överväger bidrag till svenska trustfonder inom nordiska organ, i första hand inom NOPEF - att Sida ger fortsatt hög prioritet åt miljö- och energirelaterade projekt i de kommande årens utvecklingssamarbete och att Sida även fortsättningsvis i förberedelser och genomförandet av projekten aktivt samarbetar med och utnyttjar den svenska resursbasen - att Sida får i uppdrag att i samråd med näringslivsorganisationer och företag utarbeta ett program med internationella kurser för deltagare från inom sektorer av särskilt intresse för svenska företag, och att medel för detta avsätts ur anslaget - att en översikt tas fram över pågående IT-projekt, och att ytterligare insatser förbereds på detta område. Beredningens slutsats var att fortsatta s.k. Visbystipendier och Östersjöstipendier i första hand skall finansieras på annat sätt än genom anslaget för näringslivsutveckling. Vidare ansåg beredningen att satsningar inom områdena allmänt Sverigefrämjande och informationsverksamhet inte bör finansieras ur anslaget. Beredningen understryker att instrument måste användas på ett sätt som inte leder till konkurrenssnedvridningar och som står i överensstämmelse med statsstödsbestämmelserna inom EU och med åtagandena rörande statsstödd exportfinansiering inom . Insatserna bör relatera till problem och hinder som svenska företag möter i arbetet med att utveckla handel och investeringar i regionen och som inte är kommersiella och företagsspecifika. Beredningen erinrade om vikten av aktiv uppföljning av slutsatserna från handelsministermötet i . har, som nämnts, anvisat för anslaget näringslivsutveckling i för . Av dessa har avdelats till projektet vid Exportråd (se bilaga 5). Östersjöberedningens förslag bereds inom . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas för samt att en bemyndiganderam inrättas vilket gör det möjligt att göra åtaganden . 2.6.3 och den regionala näringspolitiken beslutade om en ny regional näringspolitik. Politikens mål är att utifrån varje regions speciella förutsättningar stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som bidrar till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Den nya politiken bygger på en effektivare samordning mellan politikområden och sektorer. Regionala tillväxtavtal utarbetas i breda partnerskap inom varje län som underlag för samverkan kring de tillväxt- och näringslivsfrämjande åtgärder som är regionalt och lokalt prioriterade. Åtgärder skall finansieras gemensamt av berörda parter, t.ex. statliga, kommunala och privata organ. Samtliga län lämnade en första version av regionala tillväxtavtal till regeringen. Det regionala arbetet med avtalen innefattar representanter för ett stort antal myndigheter och organisationer. Näringslivets medverkan är omfattande. En bra bas finns därmed för utveckling av en ökad samverkan mellan näringsliv och politik. Mer än hälften av länen uppmärksammar utvecklingsdynamik och flera län ser den som en av hörnstenarna i sin egen näringslivsstrategi. I flera avtal presenteras delprogram avseende insatser med anknytning till utveckling. Nätverk och åtgärder för affärsutveckling, turistutbyte, kompetensutveckling och miljösamarbete är exempel på insatser som länen vill genomföra. Samfinansiering mellan olika berörda parter förbereds. De förslag till åtgärder relaterade till näringslivsutveckling i som finns i utkasten till tillväxtavtal utgör en grund för diskussioner om medfinansiering från Östersjömiljard II. I budgetpropositionen för konstaterar regeringen att det finns goda förutsättningar för att utarbeta ett tillväxtavtal som omfattar flera län och som fokuserar på näringslivsutveckling i . Genom en sådan ansats kan aktörer med likartade eller kompletterande idéer knytas samman. Därigenom kan de insatser som görs få större effekt. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att en förhandlingsgrupp kommer att inrättas i till vilken företrädare för länen kommer att inbjudas för vidare överläggningar om innehåll, inriktning och omfattning i ett sådant länsövergripande tillväxtavtal. 2.6.4 Jordbruks- och livsmedelssektorn De omvälvande förändringar som pågått - och pågår - i de östeuropeiska länderna innebar inledningsvis generellt sänkt livsmedelsproduktion och -konsumtion. Livsmedelsproduktionen var, liksom annan produktion, hårt reglerad och ingen hänsyn togs till miljöpåverkan. Efterhand har genomförda reformer lett till större ekonomisk tillväxt och ökad köpkraft hos konsumenterna. Vidare ställer konsumenterna högre kvalitetskrav på de livsmedel som de köper. Hela livsmedelssektorn i området håller sålunda på att förändras fundamentalt, något som givetvis också är nödvändigt med hänsyn till anpassningen till . Det har visat sig vara svårt att lösa problemen inom jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin, inkluderat distributionen. Kunskapsöverföring om modern jordbruks- och livsmedelsproduktion, inklusive ekologiska, miljömässiga, hygieniska och kvalitativa aspekter, är därför mycket viktig. Även investeringar i modern jordbruks- och livsmedelsproduktion är väsentliga. Svenska livsmedelsföretag har visat stort intresse för att etablera sig i området. De projekt som hitintills har finansierats från svensk sida har varit framgångsrika. , högskolor och livsmedelsindustri har sålunda en viktig funktion att fylla på detta område. 2.7 Utbildning och kultur Kulturutbytet med länderna i var relativt outvecklat och i huvudsak begränsat till stipendieprogram. I samband med att demokratiseringsprocessen tog fart växte kulturkontakterna, särskilt med de baltiska länderna och , och denna utveckling har ökat successivt. Många av de kontakter som etablerades har utvecklats till varaktigt samarbete mellan olika kultur- och utbildningsinstitutioner i våra länder. hanterar merparten av projekt och program inom kultur- och utbildningsområdet. För perioden har omsatt för samarbetet med länderna i . utgör Svenska institutets samarbete med de nya demokratierna i två tredjedelar av SI:s hela verksamhet. Inom Svenska institutets ram bedrivs projektet för kultur, i samarbete mellan och . Projektet syftar till att bereda väg för dialog och erfarenhetsutbyte om kulturen och kulturpolitikens möjlighet att främja yttrandefrihet, mångfald, demokrati och gemensam säkerhet. Tanken bakom projektet som inleddes är att bl.a. skapa en mötesplats för främst unga kulturutövare och intellektuella från länderna kring samt och . Östersjöstaternas råd har en viktig roll i kultursamarbetet. Den främsta insatsen på kulturområdet är upprättandet av den s.k. Eurofaculty vid i med filialer i Tartu och . Inom ramen för Eurofaculty bedrivs utbildning för studenter och lärare i förvaltning, juridik och ekonomiska ämnen. Universitet och högskolor i , , , och är involverade i projektet, som genomförs inom ramen för EU:s Tempus-program. På den initiativ genomfördes en ungdomsministerkonferens i med företrädare för de elva . Konferensen har haft en gemensam grund för ett ökat samarbete i ungdomsfrågor mellan länderna. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i . finansierar i med sammanlagt under , fram till och med . Skolans inriktning är ekonomi, offentlig förvaltning och företagande. Skolan är öppen för studenter i de tre baltiska länderna. finansierar uppbyggnad och drift av Juristhögskolan i med 2005. Skolan skall huvudsakligen bedriva juridisk utbildning på magisternivå, men även fortbildning och vidareutbildning. Utöver de reguljära stipendieprogrammen för akademiskt utbyte med länderna i finns Visby- och Östersjöstipendierna vilka har till syfte att främja det akademiska utbytet i . Målgruppen är främst forskare och universitetsstuderande men även administrativ personal inom det akademiska området. Östersjöprogrammet syftar dessutom till ökat samarbete på vuxenutbildnings- och folkbildningsnivå. Visbyprogrammet främjar vetenskapligt samarbete mellan lärosäten och institutioner/företag inom näringsliv, offentlig förvaltning samt kultur- och informationssektorn. Inom ramen för dessa två program har ett stort antal forskare, administratörer, lärare och studerande på vetenskaplig nivå, lägre akademisk nivå och vuxenutbildningsnivå beviljats stipendium och/eller projektstöd. Sedan Visby- och Östersjöprogrammens början 1997 har 286 vetenskapliga samarbetsprojekt till en summa av närmare 90 miljoner fått stöd. Inom det akademiska området har 367 sökande från och 316 från beviljats stipendium inom ramen för dessa stipendieprogram. Dessutom har 241 ansökningar inom arbetsmarknads- och folkbildningsområdet beviljats. har intresset för svenska språket ökat mycket kraftigt i området och finns det svenskundervisning vid tolv universitet i nordvästra och , med totalt 15 utsända svenska lektorer. I de baltiska länderna undervisas i svenska vid sex universitet med hjälp av svenska lektorer. Dessutom finns det ett stort antal gymnasieskolor som har svenska som obligatoriskt ämne. I undervisas svenska som huvudämne vid tre universitet och som biämne vid fyra universitet. Fyra svenska lektorer är verksamma där. bekostar även en professur i svenska språket vid i . Drygt 2 600 studenter läser svenska i på universitetsnivå. Regeringen stöder ett utbildningsprogram som innebär att 250 ungdomar från , , , och under läsåren 1999-2001 kommer att studera vid gymnasieskolor och folkhögskolor i . Inom ramen för Östersjömiljard I har finansierat omfattande och framgångsrika program för upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Förutom att bevara kulturhistoriska värden har målen varit att bygga strukturer för kunskapsutbyte samt att skapa förutsättningar för turism, kulturutbyte, handel och regional utveckling och tillväxt. 2.8 Det mellanstatliga Östersjösamarbetet Östersjöstaternas råd () består av utrikesministrarna som möts en gång . Dessemellan leds arbetet av en ämbetsmannakommitté. upprättades ett fast sekretariat, lokaliserat till . I grunddokumentet fastslås att kan bli en ny tillväxtzon i . inrättades en ekonomisk arbetsgrupp inom med uppgift att främja ekonomiskt samarbete, identifiera flaskhalsar i infrastrukturen, underlätta handelsutbytet och förbättra den rättsliga och institutionella miljön för privata företag och investeringar. Ekonomisk utveckling hänger nära samman med demokratisk utveckling vilket är ett skäl för arbete med demokratiska institutioner i en särskild arbetsgrupp som behandlar bl.a. god förvaltning, lokalt självstyre, civil säkerhet och utsatta barn. Arbetet rörande civil säkerhet är omfattande och en rad konferenser och expertmöten har hållits. Gränsbevakningsmyndigheterna har bl.a. bildat ett särskilt samarbetsorgan, (BSRBCCC). arbete kunde en regional för antas av utrikesministrarna vid rådsmötet . Denna s.k. Baltic 21 behandlas mer utförligt i det följande (avsnitt 2.13). Arbetet leds av en ämbetsmannakommitté under svenskt ordförandeskap och med ett eget sekretariat, vilket inledningsvis finansieras av och har lokaler på invid sekretariat. Vid sidan av har mellanstatligt regionalt Östersjösamarbete inletts inom flera områden som har stor betydelse för ekonomin. Fackministermöten har i detta sammanhang bl.a. hållits rörande transporter, arbetsmarknadsfrågor, energi och kultur. Såsom närmare framgår av avsnitt 2.14 är energisamarbetet dynamiskt. tog initiativet till ett regeringschefsmöte för vilket hölls i och var inriktat på miljöfrågor. Politiskt utgjorde mötet ett genombrott eftersom två av de baltiska länderna deltog med egna delegationer innan länderna ännu återfått sin självständighet. För att ge ökad tyngd åt det mellanstatliga Östersjösamarbetet, inte minst på det ekonomiska området, tog 1995 initiativet till ett Östersjötoppmöte på regeringschefsnivå mellan . Mötet hölls i och föregicks av ett affärsmannamöte på hög nivå (Baltic Sea Business Summit) i . Som en uppföljning av Östersjötoppmötet i antog utrikesministrar i ett utförligt ekonomiskt handlingsprogram. Målet angavs till att skapa en integrerad, konkurrenskraftig och dynamisk tillväxtmarknad i . Ett andra Östersjötoppmöte hölls i , också det föregånget av ett möte för ledande affärsmän. I deklarationen från ägnades stort utrymme åt de ekonomiska frågorna och man välkomnade ett svenskt-litauiskt initiativ att sammankalla ett handelsministermöte fokuserat på de små och medelstora företagens situation. Detta möte hölls i och antog konkreta rekommendationer i en rad frågor. har i den ekonomiska arbetsgruppen drivit på uppföljningen av dessa rekommendationer och i flera fall tagit på sig en samordnande roll eller stått värd för expertmöten. Exempel på rekommendationer och deras praktiska uppföljning är: - behov av tidsgränser och kvalitetsmål för tullbehandling vilket behandlades på en tullkonferens i ; vid tullkonferensen kom man överens om en rad åtgärder för att förbättra tullhanteringen i . Åtgärderna avser bl.a. förenkling av gränshandel genom förkortning av tiden för tullhanteringen, till i de flesta fall , att förse företag med uppdaterad information om tullregler och kontaktpersoner vid respektive tullmyndighet. - harmonisering av handelslagstiftning vilket behandlades vid ett seminarium i - certifiering, som behandlades på ett expertmöte i - sammankopplade hemsidor för praktisk information om bestämmelser och möjligheter för handel och investeringar vilket kommer att behandlades närmare på ett expertmöte i - informationsutbyte om "företag i vardande" vilket tagit formen av ett möte i med ett uppföljningsmöte i - förbättrad affärsetik, ett ämne som utvecklat i form av ett förslag om ett nätverk för korruptionsbekämpning. har dessutom gjort ett sammandrag av förslagen i en rapport om villkor för tillväxt som antogs vid toppmötet för affärsmän . På uppmaning av den ekonomiska arbetsgruppen har medlemsländerna sänt in uppgifter om vidtagna åtgärder i fråga om förslagen, och dessa uppgifter kommer att analyseras och diskuteras i arbetsgruppen. Handelsministrarna kommer att mötas igen i Bergen för att granska hur rekommendationerna från Vilniusmötet följts upp och besluta om ytterligare åtgärder för att främja handel och investeringar.