prop · GN0346 · 2000-01-01 00:00:00 — Reglerna rörande sjunde fondstyrelsens verksamhet, således inkluderande nu nämnda av antagna förslag, har därför i princip utan ändringar i sak överförts till den nya lagen om AP-fonderna. Viss marginell lagtek- nisk anpassning har dock skett till förslagen i övrigt. färdigställdes inom en promemo- ria om AP-fonden och det reformerade ålderspensionssystemet (Ds 1998:7), nedan benämnd Överföringspromemorian. Ålderspensionsre- formen medför en betydande omfördelning av inkomster och utgifter mellan statsbudgeten och AP-fonden. beslutade med anled- ning härav, i samband med att den fattade beslut om huvuddelen av det nya ålderspensionssystemet (se ovan), att det, som en kompensation för ålderspensionsreformens finansiella effekter, skall ske en överföring av finansiella tillgångar från AP-fonden till statsbudgeten. Det beslutades vidare att AP-fonden övergångsvis under vart och ett skall överföra till statsbudgeten. Slutligt beslut om överföringens storlek avsågs enligt riksdagsbeslutet ske . För denna överföring borde inriktningen vara att den genomförs som en engångsöverföring. I propositionen behandlas formerna för och storleken på engångsöverföringen. I propositionen behandlas också promemoria Automatisk balansering av ålderspensionssystemet (Ds 1999:43), nedan kallad Balanseringspromemorian, i den del som rör AP-fondernas låne- rätt om fonderna skulle tömmas på sina tillgångar. AP-fondspromemorian, Överföringspromemorian och Balanserings- promemorian har remitterats. I bilaga 1 3 finns förteckningar över de remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig. Sammanställningar av remissvar på promemoriorna finns tillgängliga i lagstiftningsärendena dnr Fi1999/2450 avseende AP-fondspromemorian, i dnr Fi1999/330 av- seende Överföringspromemorian och i dnr S1999/6478/SF avseende Balanseringspromemorian. När uttrycket promemorian används i propositionen avses AP- fondspromemorian, om det inte av sammanhanget direkt framgår att Överföringspromemorian eller Balanseringspromemorian avses. I propositionen behandlas också följande skrivelser: två från Allmänna pensionsfonden, första tredje fondstyrelserna, rörande dels omständig- heter som bör beaktas vid en reformering av AP-fonden (dnr Fi1999:363), dels utökade möjligheter till utlandsplaceringar (dnr Fi1999/4864), en från Läkare mot Tobak m.fl. avseende AP- fondens aktieinnehav i (dnr Fi1997:1927), en från CON- NECT rörande riskkapitalförsörjningen i tillväxtföretag (dnr Fi1999/3381), en från () rörande placeringar i ekonomiska föreningar (dnr Fi1999/3901) samt en från Arbetsgivarver- ket rörande rätten att föreslå ledamöter till fondstyrelserna (dnr Fi1999/3101). Förslagen i denna proposition har utarbetats i samråd med Genom- förandegruppen. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Förslaget till lag om (avsnitt 2.2), förslaget till lag om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder (avsnitt 2.3) samt förslagen med följdändringar till de nya lagarna (avsnitten 2.3 2.13) har inte granskats av Lagrådet. Förslagen till följdändringar är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse, medan förslaget till lag om behandlar ämnen som inte omfattas av skyldighet att inhämta Lagrådets yttrande. Förslaget till lag om infö- rande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder har tillkommit på förslag av Lagrådet. De bestämmelser i förslaget till införandelag som i lagrådsremissens lagförslag utgjorde övergångsbestämmelser till försla- get till lag om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) har granskats av Lagrådet. Lagrådet har lämnat ett antal synpunkter på utformningen av lagtexten och förslagen i övrigt. Synpunkterna avser såväl sakfrågor som frågor av mer redaktionell art. Lagrådets synpunkter behandlas under de avsnitt i propositionen som de hänför sig till eller i författningskommentaren. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets synpunkter 4 Bakgrund 4.1 AP-fondens historik AP-fonden bildades i samband med att lagstiftningen om allmän tilläggs- pension trädde 1960 (prop. 1959:100, Särsk. U 1, rskr. 269, SFS 1959:293). Fonden byggdes upp genom att nivån på tilläggspensions- avgiften inledningsvis sattes högre än vad som svarade mot utbetalda pensioner. I betänkandet års pensionskommitté anfördes två olika motiv för att inrätta en fond vid sidan av fördelningssystemet. För det första skulle fondbildningen bidra till att kompensera det bortfall i långsiktigt sparande som förutsågs bli följden av införandet av ATP-systemet. Fondsparandet skulle möjliggöra de investeringar som skulle säkerställa pensionärernas standard. För det andra framstod det som nödvändigt att fondera medel för att täcka de långsiktiga pensionsutfästelserna. Genom att redan från början anpassa avgiftsuttaget till de långsiktiga utgiftskra- ven skulle större förändringar i framtida avgiftsuttag kunna undvikas. i ett längre tidsperspektiv skulle fonden kunna användas för att tids- mässigt jämna ut finansieringen av de snabbt växande ATP-pensionerna. kunde fondmedlen täcka tillfälliga underskott i ATP-systemet. Från början uppdrogs förvaltningen av AP-fondens medel till tre fondstyrelser. Inledningsvis fick AP-fonden endast placera i räntebärande papper, huvudsakligen obligationer. En fjärde fondstyrelse inrättades i samband med att AP-fonden fick rätt att placera 1974 (prop. 1973:97, NU 58, rskr. 237, SFS 1973:503). inrättades fem nya fondstyrelser, de s.k. löntagarfondstyrelserna, inom ramen för AP-fonden (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092). Dessa fondstyrel- ser skulle, liksom den fjärde fondstyrelsen, i första hand placera tillgång- arna i aktier. AP-fondens placeringsmöjligheter utökades ytterligare genom att första tredje fondstyrelserna fick rätt att placera i fastig- heter (prop. 1987/88:11, NU 1987/88:10, rskr. 1987/88:111, SFS 1987:1326). inrättades också en femte fondstyrelse med samma inriktning och uppgifter som den fjärde fondstyrelsen (prop. 1987/88:167, NU 42, rskr. 406, SFS 1988:747). Efter riksdagsbeslut avvecklades löntagarfondstyrelserna (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857). De tillgångar och skulder som då förvaltades av dessa styrelser fördes över till gemensam förvaltning av en nyinrättad avvecklingsstyrelse (Fond 92 94) i avvaktan på en total utskiftning . 1994 skiftades sammanlagt ut. Avveck- lingsstyrelsen ombildades till sjätte fondstyrelsen (prop. 1995/96:171, bet. 1995/96:NU24, rskr. 1995/96:284, SFS 1996:697). Även sjätte fondstyrelsen skall placera anförtrodda medel i aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden. Sjätte fondstyrelsens place- ringsregler är utformade så att de ger utökade möjligheter att göra inves- teringar som tar sikte på små och medelstora företag. fattade beslut om en genomgripande reforme- ring av det allmänna pensionssystemet. En kortfattad beskrivning av ålderspensionsreformen återfinns i avsnitt 5. I flera avseenden berör ålderspensionsreformen AP-fonden. Reformen har bl.a. inneburit inrät- tandet av en sjunde fondstyrelse (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315 och 316, SFS 1998:711) vars placeringsregler överens- stämmer med de som gäller för värdepappersfonder. En beskrivning av sjunde fondstyrelsen finns i avsnitt 4.2.2. 4.2 Nuvarande förhållanden 4.2.1 Första sjätte fondstyrelserna Mål och placeringsbestämmelser De olika fondstyrelsernas placeringsinriktningar är som ovan konstaterats uppdelade så att placeringar på penning- och obligationsmarknaden och i fastigheter i princip är förbehållet första tredje fondstyrelserna medan placeringar på riskkapitalmarknaden är förbehållet fjärde sjätte fondsty- relserna. Placeringsbestämmelserna för första tredje fondstyrelserna respektive fjärde sjätte fondstyrelserna skiljer sig därför åt. genomfördes vissa begränsade förändringar i förutsättning- arna för fondernas verksamhet, bl.a. renodlades målet för förvaltningen med koncentrering på ett krav på långsiktigt hög avkastning. Fondstyrel- serna ålades också att fastställa närmare mål för sin placeringsverksam- het. Första tredje fondstyrelsernas tidigare mycket detaljerade place- ringsbestämmelser förenklades också. I tabell 4.1 finns en schematisk beskrivning av nu gällande placerings- regler för första sjätte fondstyrelserna. Därefter följer en mer utförlig beskrivning av gällande placeringsbestämmelser. gällande placeringsbestämmelser inleds med en rambestämmelse som kan sägas ange målen för fondstyrelsernas förvaltning. Därefter föl- jer ett antal bestämmelser som i detalj anger i vilka tillgångar styrelserna får placera och hur stor andel av de förvaltade medlen som styrelserna får placera i de olika tillgångsslagen. Enligt rambestämmelserna skall första sjätte fondstyrelserna förvalta anförtrodda medel på sådant sätt att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för tilläggspension. Fondmedlen skall vidare placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning tillgodoses. För första tredje fondstyrelserna gäller även krav på till- fredsställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet. Det åligger fondstyrelserna att fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Tabell 4.1 Schematisk beskrivning av AP-fondernas nuvarande placeringsregler 1 3:e fondstyrelserna 4 5:e fondstyrelserna 6:e fondstyrelsen Skuldförbindel- ser med låg kre- ditrisk ja, högst ja, i likviditets- förvaltningen nej ja, i likviditets- förvaltningen nej, dock aktier i fastighetsbolag nej, dock aktier i utländska fastig- hetsbolag ja, högst i aktier i fastig- hetsbolag ja, ej någon be- gränsning ja, dock endast värdepapper med hög likviditet högst i ett enskilt bolag. Ingen begräns- ning i onoterade bolag. nej, dock aktier i fastighetsbolag ja ja, dock endast värdepapper med hög likviditet högst i noterade bolag. Ingen begräns- ning i onoterade bolag och risk- kapitalbolag nej, dock aktier i fastighetsbolag Enligt de mer detaljerade bestämmelserna skall första tredje fondsty- relserna placera fondmedlen huvudsakligen i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Ett belopp motsvarande högst av fondmedlen får placeras i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Första tredje fondstyrelserna får dock inte pla- cera fondmedel i konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt, eftersom dessa instrument kan sägas utgöra förstadier till aktier. Första tredje fondstyrelserna får i princip inte förvärva aktier. Ett belopp motsvarande högst av portföljen får bestå av skuldför- bindelser med låg kreditrisk utställda i utländsk valuta. Är emittenten inte svensk juridisk person krävs dessutom att skuldförbindelserna är föremål för handel på en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknads- plats eller någon annan reglerad marknad. Vidare får första tredje fondstyrelserna placera högst av fondmedlen i fastigheter. För fastighetsplaceringarna gäller ett undantag från principen att första tredje fondstyrelserna inte får placera på riskkapitalmarknaden. Detta innebär att fondstyrelserna får placera i aktier i fastighetsbolag, dvs. bo- lag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan egendom. Fondsty- relserna får dessutom förvärva andelar i utländska fonder som äger fas- tigheter eller fastighetsbolag. För tillgångsslaget fastigheter finns det inte någon begränsning i storleken på det utländska innehavet. Om det behövs för att upprätthålla en tillfredsställande betalningsbe- redskap eller för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning får fondmedel också placeras hos , annan bank eller postgirot. För att effektivisera förvaltningen av tillgångarna eller för att skydda till- gångarna får första tredje fondstyrelserna handla med optioner och ter- miner eller andra likartade finansiella instrument. För att tillgodose ett tillfälligt penningbehov får första tredje fondstyrelserna ta upp kredit hos kreditinrättning eller hos annan fondstyrelse. Fjärde sjätte fondstyrelserna skall, som framgått, placera de förvaltade medlen på riskkapitalmarknaden. De får placera i aktier i svenska aktie- bolag, i konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenska aktiebolag, som riskkapital i ekonomiska föreningar samt i andelar i svenska kommanditbolag. AP- fonden får dock inte vara komplementär i ett kommanditbolag. Fjärde och femte fondstyrelserna får dessutom placera i standardiserade köp och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag, aktier i utländska aktiebolag, i andelar i utländska aktiefonder samt i konvertibla skulde- brev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av utländska aktiebolag. Värdet av de utländska innehaven får inte överstiga av värdet av de medel fondstyrelsen förvaltar. Enligt en ny undantagsregel inräknas inte i utlandsramen aktietillgångar i ut- ländska bolag om bolaget förvärvat ett svenskt aktiebolag genom offent- ligt erbjudande, bolaget har betydande verksamhet i samt är no- terat vid svensk börs (prop.1998/99:93, bet. 1998/99:FiU21, rskr. 1998/99:195). Vidare får fjärde sjätte fondstyrelserna, om det behövs för att hålla en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning, placera medel hos , annan bank eller postgirot. I samma syfte får medel placeras i värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Under samma förutsätt- ningar som för första tredje fondstyrelserna får även fjärde sjätte fondstyrelserna handla med optioner och terminer eller andra likartade finansiella instrument samt ta upp kredit. Placeringsbestämmelserna innehåller också begränsningar för hur stor ägarandel fjärde sjätte fondstyrelserna får ha i ett enskilt aktiebolag. Fjärde och femte fondstyrelserna får vardera inte förvärva så många vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad noterade aktier i ett svenskt aktiebolag att dessa uppgår till av samtliga aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till av rös- tetalet för samtliga aktier i bolaget. För onoterade bolag finns inga begränsningar. För sjätte fondstyrelsen gäller begränsningar i ägandet endast för vid svensk börs inregistrerade aktier och gränsen är satt till av aktiekapitalet eller röstetalet. Från begränsningsregeln är aktier i svenska riskkapitalbolag undantagna. I nedanstående tabell beskrivs hur första sjätte fondstyrelsernas medel var fördelade på olika tillgångsslag . Tabell 4.2 AP-fondernas tillgångar i miljarder kronor och procent per , marknadsvärden (preliminära, avrundade siffror) 1 3:e fond- styel- serna 4:e fond- styrel- sen 5:e fond- styrel -sen 6:e fond- styrel- sen Andel (pro- cent) Penningmarknads- instrument 47 2 Näringslivslån, förl. Summa räntebärande 523 2 1 0 526 70,7 133 21 17 170 22,9 144 22 19 185 24,8 Likvida medel Fastigheter 1 31 2 3 31 0,3 4,1 Redovisning, revision och resultatutvärdering AP-fondens räkenskapsår är kalenderår. skall före lämna årsredovisning, vilken består av resultaträk- ning, balansräkning och förvaltningsberättelse. Årsredovisningen skall upprättas i enlighet med god redovisningssed. Revisorerna skall därefter för varje kalenderår avge en revisionsberättelse som skall överlämnas till fondstyrelserna efter det att årsredovisningen har kommit revisorerna till handa. Sedan revisionsberättelsen har kommit fondstyrelsen till handa, skall styrelsen genast överlämna årsredovis- ningen och revisionsberättelsen till regeringen, som skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen. skall med att årsredovisningen och revi- sionsberättelsen överlämnas till regeringen också överlämna en egen ut- värdering av styrelsens förvaltning av fondmedlen (resultatuppföljning). Regeringen skall göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. Denna sammanställning, fondstyrelsernas årsredovis- ningar och regeringens utvärdering skall överlämnas till året efter aktuellt räkenskapsår. Den utvärdering som sker med hjälp av extern kompetens betalas av AP-fonden. För varje fondstyrelse utser regeringen två revisorer att granska styrel- sens förvaltning. Minst en revisor skall vara auktoriserad. En av de auk- toriserade revisorerna utses av regeringen att samordna revisionen av fondstyrelsernas förvaltning. Revisorerna förordnas för tiden intill dess balansräkningen har fastställts nästa gång. Mandattiden är således . Regeringen får entlediga en revisor, även om den tid för vilken han blivit utsedd inte har gått ut. Första tredje fondstyrelserna har var och en nio ledamöter. Fjärde och femte fondstyrelserna består vardera av fjorton ledamöter. För varje ledamot i fondstyrelserna finns en suppleant. Ledamöterna och supp- leanterna förordnas av regeringen. Flertalet av dem utses efter förslag av arbetsgivare- och arbetstagareorganisationer. Tanken med förslagssyste- met är att det i fondstyrelserna skall finnas representanter för de försäk- rade (arbetstagarna) och avgiftsbetalarna (arbetsgivarna), vilka kan sägas vara intressenter i förhållande till de av styrelserna förvaltade tillgång- arna (se prop. 1959:100 s. 176). En annan princip är att de försäkrade och avgiftsbetalarna vardera skall ha lika många företrädare bland de leda- möter som utses efter förslag. I förordningen (1984:287) om förslag på ledamöter i styrelserna för Allmänna pensionsfonden m.m. anges vilka arbetstagare- och arbetsgivareorganisationer som har rätt att lämna för- slag till ledamöter och suppleanter i första femte fondstyrelserna. Sjätte fondstyrelsen består av fem ledamöter utan suppleanter. För sjätte fondstyrelsen gäller inte förslagssystemet. Ledamöterna utses i stället av regeringen utan föregående förslag från intresseorganisationer på arbetsmarknaden. Styrelseledamöternas mandattid är . Regeringen får dock entle- diga en ledamot eller en suppleant även om den tid för vilken hon/han är förordnad inte har gått ut. Ordförande i fondstyrelserna förordnas av re- geringen bland de ledamöter som inte utses efter förslag från arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. Fondstyrelserna får anställa de tjänstemän som behövs samt bestämma deras löner och övriga anställningsvillkor. Första tredje fondstyrelserna har alltsedan AP-fondens tillkomst ett gemensamt kansli, medan fjärde sjätte fondstyrelserna har var sitt kansli. Första femte samt sjunde fondstyrelsernas kanslier är belägna i , medan sjätte fondsty- relsen är lokaliserad till . Varje kansli leds av en verkställande direktör. I 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter och 8 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt i 6 § lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift föreskrivs vilka medel, tilläggspensionsavgifter respektive pensionsavgifter, som skall föras till AP-fonden. I APR anges sedan hur dessa medel fördelas mellan fondstyrelserna. Tilläggspensionsavgifterna fördelas mellan första, andra och tredje fondstyrelserna på grundval av vilka subjekt som har erlagt avgifterna. Till första fondstyrelsens förvaltning överförs tilläggspensionsavgifter som erlagts av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter samt av bolag m.fl., i vilka dessa subjekt har ett bestämmande inflytande. Andra fondstyrelsen förvaltar avgifter som har erlagts av andra större arbetsgivare. Övriga tilläggspensionsavgifter förvaltas av tredje fondsty- relsen. Första tredje fondstyrelserna bidrar med medel till pensionsutbe- talningar och andra kostnader för ATP-systemet i förhållande till de av- gifter som överförts till respektive fondstyrelse närmast föregående år. Fjärde och femte fondstyrelserna förvaltar medel som rekvireras från . Fondstyrelserna har rätt att rekvirera medel som första tredje fondstyrelserna förvaltar enligt särskilda regler. Fjärde och femte fondstyrelserna skall till första tredje fondstyrelserna över- föra en avkastning beräknad till av nuvärdet av förvaltade medel, varvid nuvärdesberäkningen skall ske med utgångspunkt i föränd- ringen av konsumentprisindex. Sjätte fondstyrelsen förvaltar dels som omfördelats inom AP-fonden från första tredje fondstyrelserna till placeringar på riskkapitalmarknaden, dels de medel, ca , som kvar- stod outskiftade inom avvecklingsstyrelsen, när den ombildades till sjätte fondstyrelsen. Sjätte fondstyrelsen är till skillnad från övriga fondstyrelser inte skyldig att fortlöpande bidra med medel till finansieringen av ATP-systemet. I de medel som fondstyrelserna förvaltar ingår också avkastningen av förvaltade medel. Om inte andra medel står till förfogande, skall första tredje fondstyrel- serna tillskjuta medel för betalning av pensioner, förvaltningskostnader och andra utgifter avseende ATP-systemet. Första sjätte fondstyrelsernas tillgångar utgör statliga medel som i lag avsatts till sådan särskild förvaltning som anges i 9 kap. 8 § regerings- formen. Fondens organisation och verksamhet är exklusivt reglerad i lag (APR). Innebörden av lagen är att fondens medel inte får tas i anspråk av staten för något annat ändamål än som är föreskrivet, om inte beslutar om annat. Fonden företräds utåt av respektive fondstyrelse såvitt avser de medel fonden förvaltar. är en myndighet. Styrel- serna kan i viss ordning delegera beslutanderätten till enskilda ledamöter eller till hos styrelsen anställda tjänstemän. 4.2.2 Sjunde fondstyrelsen I det reformerade ålderspensionssystemet skall huvuddelen av inbetalda ålderspensionsavgifter användas för att finansiera utgående inkomstrela- terade pensioner inom ramen för ett fördelningssystem. Därutöver skall en mindre del byggas upp som ett fullt ut fonderat premiereservsystem. I det systemet skall den enskilde själv få välja förvaltare för sina pen- sionsmedel och det skall finnas ett individuellt konto för varje enskild pensionssparare som visar dennes pensionstillgodohavande. Sistnämnda del av det nya pensionssystemet kallas premiepensionssystemet. Premiepensionssystemet är utformat som ett fondförsäkringssystem, där kapitalförvaltningen skall ske i värdepappersfonder som sköts av fri- stående fondförvaltare. Systemets försäkringsfunktion handhas av den nyinrättade (). När premiepensionsrätt har fastställts första gången har den enskilde möjlighet att välja fond för medel som motsvarar pensionsrätten. års pensionsrätt skall PPM placera med den fördelning mellan fonder som pensionsspararen senast bestämt för sitt sparande. Pensionsspararen får när som helst omplacera sitt sparande. För dem som inte anmäler nå- got val av fond till PPM har det inrättats en sjunde fondstyrelse inom AP- fonden. Sjunde fondstyrelsen skall enligt nu gällande regler i en särskild fond, Premiesparfonden, förvalta dessa pensionssparares premiepen- sionsmedel. Sjunde fondstyrelsen utgör, liksom övriga fondstyrelser, en egen myndighet. Enligt de riktlinjer som godkänt för en reform av det all- männa pensionssystemet skall det finnas en eller flera statliga kapitalför- valtare som förvaltar premiepensionsmedlen för de personer som vill välja en sådan lösning. För att uppfylla detta bildade regeringen, efter bemyndigande, ett statligt fondbolag. Detta bolag fann emel- lertid efter en genomgång av sina ekonomiska utsikter att dess ekono- miska prognos är dålig och att verksamheten därför inte bör drivas vi- dare. I en nyligen avlämnad proposition instämde regeringen, efter sam- råd med Genomförandegruppen, i detta konstaterande och föreslog att det statliga bolaget skall avvecklas (prop. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m.). har, med bifall till proposi- tionens förslag, bemyndigat regeringen att avveckla bolaget (bet. 1999/2000:SfU6, rskr. 1999/2000:99).