prop · GN0337 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:37 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll . I skrivelsen konstateras att lagen inte har tillämpats under den nu aktuella perioden. Innehållsförteckning 1 Inledning 3 2 Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll 3 3 Den parlamentariska kontrollen 4 4 Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 5 5 Den internationella terrorismens utveckling 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 7 1 Inledning I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regeringens skrivelse 1998/99:39. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden . har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll . 2 Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i vårt land och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Vid den nya lagens tillkomst konstaterades att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att ur landet avlägsna sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop 1990/91:118 s. 30). Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det av hänsyn till rikets säkerhet eller vad som är känt om hans tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begå eller medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för politiska syften. Bestämmelserna i utlänningslagen (1989:529) om avvisning och utvisning skall dock tillämpas i första hand. Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att lagen skall kunna tillämpas. Utvisning kan tillämpas även vid brottslig gärning i främmande stat. Detta gäller dock inte en gärning som har övervägande karaktär av politiskt brott. Den tidigare möjligheten att föreskriva om s.k. kommunarrest samt byte av bostad och arbetet har avskaffats. Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas på grund av att utlänningen t.ex. riskerar dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han skall utvisas, skall regeringen förordna om inhibition av verkställigheten. Regeringen kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. Regeringen får även förordna att vissa särskilda bestämmelser rörande tvångsåtgärder i spaningssyfte får tillämpas, t.ex. husrannsakan och hemlig teleavlyssning. Ett beslut om anmälningsplikt eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelsbestämmelserna är giltigt i högst . Efter giltighetstidens utgång skall frågan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid vilket innebar en kontrollmöjlighet över regeringens och myndigheternas handlande. När terroristbestämmelserna permanentades uttalades att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av terroristbestämmelsernas tillämpning (prop 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovisning sker såvitt avser bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågs, som nämnts ovan, att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till . Som framgår av betänkandet 1996/97:JuU13 har regeringen fattat beslut om direktiv för en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågan om en ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (dir. 1997:20). I kommitténs uppdrag ingick att utreda om det mot bakgrund av internationella förpliktelser finns behov av att ändra den gällande ordningen med regeringen som första och sista instans i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) har överlämnat slutbetänkandet "Ökad rättssäkerhet i asylärenden" (SOU 1999:16) till . Av slutbetänkandet framgår bl. a. att kommittén föreslår ändringar i utlänningslagen och lagen om särskild utlänningskontroll av innebörden att alla utlänningsärenden av betydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet skall avgöras av i första instans och kunna överklagas till regeringen. För att tillgodose kravet på prövning av ett oberoende organ föreslås en skyldighet för regeringen att inhämta yttrande från innan regeringen beslutar om utvisning eller avvisning. Remissvaren behandlas f.n. inom och ändringarna kan träda ikraft tidigast . 4 Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Lagen har inte tillämpats . Som en jämförelse redovisas antalet fall där lagen har tillämpats. - 1991/1992 - lagen tillämpades - 1992/1993 - lagen tillämpades - 1993/1994 - lagen tillämpades inte - 1994/1995 - lagen tillämpades vid fem tillfällen - 1995/1996 - lagen tillämpades vid fyra tillfällen - 1996/1997 - lagen tillämpades inte - 1997/1998 - lagen tillämpades Det kan därmed konstateras att lagen totalt har tillämpats vid mindre än tjugo tillfällen den varit i kraft. I redovisningen ingår också de ärenden där omprövning begärts av tidigare beslut. 5 Den internationella terrorismens utveckling har varit förskonat från dåd med anknytning till internationell terrorism. Fallet med de två svenskar som bortfördes i gränsområdet mellan , och är dock alltjämt olöst. fortsätter ansträngningarna att söka få klarhet i vad som hänt dem. Beträffande terrorismen i världen i stort fortsätter den tendens som varit märkbar och som pekat på ett färre antal utförda terrordåd men med ett stort antal offer. Höstens omfattande sprängattentat mot bostadshus i och i södra , som totalt krävde drygt 300 dödsoffer, är de senaste exemplen på det. Attentaten sattes av ryska myndigheter i samband med oroligheterna i gränsområdet mellan och . Några bevis på ett sådant samband har dock inte kunnat presenteras. Förra årets konstaterande, att bilden i ljusnat, har i övrigt visat sig i stort sett bestå även under aktuell period. Sedan även överenskommelse träffats om hur frågan oom avväpning av IRA:s militära gren skall hanteras, har de stridande parterna i enats om det historiska steget att ingå i en gemensam regering. I däremot har baskiska ETA sagt upp den ensidigt förklarade vapenvilan sedan samtalen med regeringen uppenbarligen brutit samman. I har kampen mot den kurdiska separatistorganisationen kommit in i en ny fas. Gripandet av ledaren i och dödsdomen mot honom har försatt rörelsen i kris. Efter gripandet inträffade en rad mer eller mindre våldsamma incidenter runt om i i synnerhet riktade mot grekiska diplomatiska eller konsulära utlandsmyndigheter. Ett antal självmordsattacker med flera dödsoffer ägde rum i . Från fängelset har tagit avstånd från tidigare ståndpunkter och uppmanat organisationen att upphöra med den väpnade kampen i , vilket godkänts av PKK:s militära och politiska gren. Skulle avrättas, sedan alla rättsliga och politiska instanser passerats, ökar givetvis risken igen för nya våldsdåd. Den återupptagna fredsprocessen i efter regeringsskiftet i , ger å ena sidan förnyat hopp om framsteg mot en lösning av den segslitna konflikten, men ökar risken för terroristattacker från extrema "vägrargrupper" med maximalistisk dagordning. I har den valde nye presidenten med militärens stöd inlett en försoningsprocess, som besvarats positivt av huvuddelen av det islamska samfundet i landet med undantag av de mest extrema kretsarna inom ett numera splittrat och vissa andra mindre organisationer. Den nya administrationen i fortsätter, trots flera bakslag, sina ansträngningar att komma till verkliga förhandlingar med de två gerillaorganisationerna FARC och ELN liksom med andra stridande parter. Den internationella samverkan mot terrorism resulterade i att arbetet på en internationell konvention mot finansiering av terrorism kunde slutföras inom FN:s ram. har dessutom antagit två resolutioner med anknytning till terrorism. En från vari i uppmanas att överlämna den i landet verksamme f.d. saudiarabiske medborgaren , som misstänks för inblandning i ett flertal terrordåd, för att lagföras i stat där åtal väckts mot honom. Alternativet är internationella sanktioner. antog säkerhetsrådet en allmän resolution mot terrorism. Inom EU fortsätter att också i övrigt aktivt medverka i det arbete som bedrivs för att motverka terrorismen, dels inom samverkan om utrikes- och säkerhetspolitiken, dels inom ramen för samarbetet på de rättsliga och polisiära områdena. EUROPOL, som började sin verksam- het , har i tillägg till övriga arbetsuppgifter också fått uppdrag att verka mot terrorismen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , ordförande, , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:37 med redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.