prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett lands IT-mognad mäts inte bara med förekomsten av infrastruktur och hårdvara av olika slag utan också i attityder och beteendeförändringar hos företag och hushåll. är en ledande IT- nation på många områden, men inte alla. Analysföretaget () publicerar en global analys av informationssamhällets utveckling, ett s.k. Index (). Enligt den senaste under- sökningen, som presenterades , är inte bara ledande i utan har även passerat som IT-nation. Den främsta driv- kraften bakom de svenska framgångarna anges vara personalköpen av pc, som har ökat pc-användningen och kunnandet i . Efter och kommer , och . till informationsteknikens andel av BNP har den näst högsta i världen efter . Vidare var fjärde största exportör av kommunikationsutrustning och när det gäller export av program hamnade på en tionde plats . Internet växer globalt sett snabbare än vad något annat informations- tekniskt verktyg gjort tidigare. Mängden överförd information på Internet fördubblas var hundrade dag. Med hänsyn till antalet användare och andelen Internetanvändare av befolkningen är tre länder eller regioner ledande i , nämligen , och de nordiska länderna, enligt en rapport från . Enligt andra uppgifter är det land i där procentuellt sett flest invånare använder Internet. I jämförelse med ligger och övriga nordiska länder bra till. I är Internetanvändningen i nivå med den nordamerikanska. Ett stort antal undersökningar visar att elektronisk handel, närmare bestämt konsumenthandel över Internet, är mest utbredd i men även här är tillsammans med de övriga nordiska länderna ledande i . 4.2.2 Den svenska IT-användningen i arbete och hem Undersökningar visar att 60 av sysselsatta i har tillgång till datorer på arbetet. Enligt Statskontoret hade av de sysselsatta i statlig verksamhet och i landstingen tillgång till dator på arbetsplatsen . I kommuner och i enskild sektor var andelen betydligt mindre, . Antalet människor med tillgång till dator i hemmet har under 80- och 90 talen ökat markant i , från av den vuxna befolkningen till drygt hälften . infördes möjligheten att skattefritt kunna använda en av arbetsgivaren tillhandahållen datorutrustning för privat bruk. Förut- sättningen för skattefriheten är att förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Reformen har fått stort genomslag. har andelen anställda som har tillgång till dator i hemmet ökat från , vilket är den högsta årliga ökningstakten . finns det skillnader mellan olika socioekonomiska grupper. Bland LO- medlemmarna var 1998 andelen som hade tillgång till dator i hemmet , medan motsvarande andelar för TCO-medlemmarna var och för SACO-medlemmarna . Dessa skillnader medför också att datortillgången i hemmet är mindre för vissa barn och ungdomar än andra. Användningen av dator och Internet varierar med etnisk tillhörighet, kön, ålder och med inkomst- och bostadsförhållanden. Fler kvinnor än män saknar helt erfarenhet av dator- och Internetanvändning. Användningen sjunker kraftigt med stigande ålder och är högre för höginkomsttagare än låginkomsttagare. Högutbildade har betydligt mer datorerfarenhet än lågutbildade. Storstadsinvånare använder dator och Internet mer än glesbygdsbefolkningen. Ett tecken på att den nya tekniken inte sprider sig i jämn takt i samhället är att invandrare som grupp använder IT i mindre utsträckning än andra grupper. Tendenser till ökade klyftor mellan olika gruppers teknikanvändning är allvarliga ur flera aspekter, t.ex. när det gäller möjligheterna att ta del av information, kultur och samhällsinformation eller att starta företag och söka arbeten. Det innebär också att obalanser i tillgången till information riskerar att förstärkas och att ett utanförskap i samhällslivet befästs (se bilaga 13, med statistik om IT-användningen). 4.3 IT:s betydelse på några viktiga områden Nedan beskrivs några områden för vilka IT har en genomgripande betydelse. Detta hindrar givetvis inte att IT har stor betydelse även på andra områden. 4.3.1 IT, sysselsättning och tillväxt Informationsteknikens potential börjar nu realiseras i form av ökad produktivitet och högre tillväxttakt. Alltfler studier visar på positiva effekter. En OECD- studie visar att i genomsnitt kan av till- växten i länderna förklaras av IT- investeringar. IT:s effekt på tillväxten har ökat kraftigt. Åren 1985 1990 berodde enbart av tillväxten på IT-investeringar. I genomsnitt kan enligt studien av ökningen i ländernas arbetsproduktivitet 1990 1996 förklaras av investeringar i IT. Övergången till informationssamhället kommer tveklöst att medföra stora förändringar både i vardagen och i arbetslivet. Att ny teknik leder till att vissa arbeten eller yrkeskategorier rationaliseras bort är det ingen tvekan om. är rationaliseringar själva syftet med ny teknik. På lång sikt behöver detta inte leda till ökad arbetslöshet. Historiskt sett har tekniska förändringar som inneburit att arbetstillfällen försvunnit också inneburit nya arbetstillfällen och högre inkomster. Ekonomins kompensationsmekanismer tenderar att skapa nya jobb i den takt som de gamla försvinner. Den ökade IT-användningens effekt på syssel- sättningen, och därmed även den ekonomiska tillväxten, är beroende av hur väl dessa mekanismer fungerar. Vid övergången till IT ersätts exempelvis olika yrkesgrupper med IT- specialister. kan IT leda till ökad produktivitet och därmed till att priset på slutprodukter sänks. Om detta resulterar i en ökad konsumtion kan sysselsättningsminskningen motverkas. Vidare kan en inkomsteffekt uppkomma. Rationaliseringarna resulterar i ökad lön eller vinst. Detta leder till en ökad efterfrågan någonstans i ekonomin, vilket i sin tur bidrar till ökad sysselsättning. Slutligen kan den nya tekniken skapa arbetstillfällen genom att lägga grunden för en ny verksamhet, t.ex. dataindustri, och nya typer av tjänster. Inga empiriska observationer stöder antagandet att introduktionen av IT leder till en bestående arbetslöshet. Att t.ex. , och kan uppvisa bättre sysselsättningsläge än de flesta europeiska länder kan inte förklaras med att dessa i mindre utsträckning skulle använda sig av IT som rationaliserar bort arbetstillfällen. Tvärtom så har dessa länder en relativt hög IT-mognad. Dessutom har de europeiska länder som har kommit längst vid genomförandet av IT också en tendens att ha en lägre arbetslöshet. Tillgången till en effektiv IT-infrastruktur kan exempelvis vara en viktig faktor för sysselsättningen. Den snabba introduktionen av IT i alla samhällets sektorer kan dock medföra en omställningsperiod där vissa ställs utanför arbetsmarknaden. För att motverka detta kan utbildning behövas som kompletterar och breddar kompetensen för att uppfylla de krav som informationssamhället ställer. Ungdomsgenerationen beskrivs ofta som en IT-generation. Den har ofta ett stort försprång gentemot den äldre generationen när det gäller den moderna informationstekniken. 4.3.2 IT och livskvalitet För många människor med funktionshinder kan utvecklingen inom IT- området innebära ökade möjligheter att kommunicera med andra. Att nära följa och ta del av hälso- och sjukvård, utbildning, kultur, samhälls- debatt och underhållning kan höja livskvaliteten väsentligt för många som annars skulle ha svårt att ta del av samhällets tjänster och aktiviteter. Många barn med funktionshinder kan t.ex. om de har tillgång till datorer med bra program och styrhjälpmedel leka som andra barn. Vid datorn kan elever i skolan också arbeta i sin egen takt och på sin egen nivå vilket kan stärka självkänslan. En väl utvecklad och tillgänglig teknik kan också underlätta för äldre och för personer med funktionshinder att kunna bo kvar i sin bostad. Anhöriga kan med hjälp av sådan teknik få bättre stöd, kunskaper och information om vårdbehov och stödinsatser. Den enskilde och anhöriga kan få en bättre trygghet genom en bättre medicinsk övervakning t.ex. vid avancerad hemsjukvård. 4.3.3 IT och demokrati Utvecklingen av Internet öppnar nya möjligheter för insyn och dialog, direktdemokrati och medborgarkontroll. Informationstekniken öppnar helt nya vägar för medborgare eller grupper av medborgare att sluta sig samman. Mycket talar för att förmågan att söka och hitta information i olika elektroniska medier, framför allt på Internet, kommer att vara en viktig faktor för demokratin i framtidens samhälle. De flesta myndigheter, kommuner och landsting har etablerat sig på Internet och erbjuder en kontaktyta för människor och företag. På en del webbplatser har mötesplatser skapats genom elektroniska konferenser, där det är möjligt att föra en dialog med andra medborgare och med de förtroendevalda. Lagstiftningen utgör en av hörnstenarna för ett ordnat och organiserat samhällsliv. Regeringen har här beslutat att det skall byggas upp ett nytt system på Internet där var och en har gratis tillgång till innehållet i lagar och andra grundläggande rättskällor. Det börjar också bli vanligare att åtminstone de ledande politikerna presenteras på kommunens och webbplats. Det är redan regel att förtroendevalda har en egen e-postadress på samma sätt som de har ett telefonnummer. Dessa nya forum för demokratisk dialog kan innebära att informations- mängden och antalet kontakter rent allmänt kommer att öka. För de politiskt förtroendevalda bör denna form av dialog med enskilda, företag och organisationer kunna innebära en positiv och krävande förändring av politikerrollen. I ett antal kommuner och landsting eller regioner pågår ett utvecklings- arbete som syftar till att komplettera traditionella mötesformer med nya nätverksbaserade arenor med stöd av IT. Genom dessa nätverk kan medborgarna, deras organisationer, partier, folkrörelser och studie- förbund gratis eller till en mycket låg kostnad föra dialoger. Information kan spridas om lokala händelser, gula sidor till företag, information m.m. Dessa nätverk gör det möjligt att skapa virtuella torg där medborgare, förtroendevalda, organisationer och studieförbund kan mötas. Dialogen på dessa torg kan förändra de enskilda människornas möjlighet till inflytande men också politikerrollen och de politiska partiernas sätt att arbeta. Information kan snabbt sökas och finnas som sedan kan användas för att påverka eller agera på olika sätt. Frågan är om dessa nätverk också kan få sådana som inte har engagerat sig i politiska frågor att informera sig, delta i diskussioner och därefter manifestera sin åsikt. Erfarenheterna är ännu ganska begränsade, såväl i som internationellt, av hur IT kan användas för att skapa diskussionsforum som främjar den demokratiska dialogen mellan förtroendevalda och medborgare. 4.3.4 IT och massmedierna Massmedierna spelar en central roll i vår moderna demokrati. Mass- medierna bidrar till den gemensamma kunskap som är en förutsättning för att vi skall kunna leva och verka tillsammans. IT-utvecklingen innebär att möjligheterna att sprida och komma åt information radikalt förbättras. Därmed förändras förutsättningarna för massmedierna. De traditionellt strikta gränserna mellan olika medie- former, och mellan massmedier å ena sidan och IT och datakommunika- tion å den andra, är på väg att upplösas. Förståelsen av massmedier som i huvudsak liktydigt med press, radio och TV räcker inte längre till för att täcka den allt större mångfalden av medieformer. Olika massmedier kan numera rymmas inom en och samma distributionskanal. Utbyggnaden av den tekniska IT-infrastrukturen är därför betydelsefull även ur ett mediepolitiskt perspektiv. Statens åtgärder inom massmedieområdet syftar till att stödja medierna i deras viktiga demokratiska uppgifter. Politiska ställningstaganden inför utbyggnaden av IT-infrastrukturen måste baseras även på målsättningar som yttrandefrihet, tillgänglighet, mångfald och valfrihet. Det är angeläget att se till att IT-utvecklingen inte resulterar i att informations- klyftorna förstärks eller att förutsättningarna för massmedierna att fullgöra sina demokratiska uppgifter försvagas. IT-utvecklingen får också betydelse för tillämpningen av den lagstiftning som reglerar dessa områden. I synnerhet rör detta yttrandefrihetsgrundlagen, radio- och TV-lagen samt telelagen. En och samma tjänst kan täckas av olika regelverk, ibland , enbart beroende på vilket medium eller vilken distributionskanal som används, eller på vilket sätt mottagaren tar del av tjänsten. Den tekniska utvecklingen ger också upphov till nya tjänster och medieformer som kan vara svåra att sortera in i gällande regelsystem. En viktig uppgift för regeringen är därför arbetet med att samordna lagstiftningen på tele- och medieområdena. 4.4 IT-politiken 4.4.1 Vidtagna IT-politiska åtgärder Ovan har regeringens IT-politik exemplifierats med förändrade skatteregler som ledde till en kraftig expansion av anställdas tillgång till dator i hemmet. Regeringen har även i övrigt vidtagit en mängd åtgärder för att ge gynnsamma förutsättningar för användningen av IT. De prioriterade uppgifterna för staten som fördes fram IT-proposition låg inom tre områden: - rättsordningen, - utbildningen och - samhällets informationsförsörjning. Vad avser rättsliga regler har integritetsskyddet stärkts vid behandling av personuppgifter inom telekommunikationsområdet samt vid data- kommunikation. deltar i arbetet på internationella regler för att underlätta elektronisk handel. En ny bokföringslag har införts för att kunna tillämpas oberoende av vilken teknik som används vid bokföring. Även andra åtgärder för att öka informationssäkerheten har vidtagits och ett utvecklingsarbete pågår exempelvis för ett säkrare Internet i . Regeringen har föreslagit vissa ändringar i telelagen (1993:597) i propositionen Ökad konkurrens på mobiltele- marknaden. Förslaget innebär att operatörer med egna mobila telenät blir skyldiga att upplåta nätkapacitet för mobila teletjänster. Syftet är att öka konkurrensen, mångfalden och valfriheten på mobiltelemarknaden vilket bör leda till lägre priser för användarna. Vidare har de regler som har betydelse för möjligheten till distansarbete setts över av Distans- utredningen. Ett av förslagen från utredningen behandlas i denna proposition. Inom utbildningsområdet pågår en kraftig satsning på IT på alla nivåer. En nationell satsning görs på IT i skolan (ITiS). Satsningen består främst av kompetensutveckling av lärare samt ett särskilt statsbidrag för att förbättra skolornas anslutningar till Internet. Inom är grundläggande datakunskap det i särklass största ämnet. Inom den kvalificerade yrkesutbildningen finns åtskilliga yrkesutbildningar inom IT-området. Högskolesektorn genomgår en kraftig expansion. Mellan och ökas antalet högskoleplatser med 89 000 platser över hela landet. Examination av civilingenjörer ökade talet . Inslagen av IT och möjligheten att välja inriktning mot IT har blivit mycket vanliga inom många högskoleutbildningar. T.ex. har /med drygt 3000 studenter en tydlig inriktning mot IT och KTH bygger upp ett IT-universitet i . Genom universitetsdatanätet SUNET har samtliga universitet och högskolor förbindelser med kapaciteten /s. Enligt Kommunikationsforskningsberedningens (KFB) genomgång av forskningsprojekt inom IT-området har forskningsråd, sektorsorgan och stiftelser mellan åren 1995 97 satsat i 2100 projekt, dvs. Största finansiär var som stod för . Merparten av projekten avsåg informationsteknik, elektronik samt data- och systemvetenskap. Det är viktigt att se som en del av en global marknad även när det gäller tillgången till kompetens. Konkreta åtgärder vidtas därför av regeringen för att göra det mer attraktivt för utländska studenter, forskare, specialister m.m. att studera och arbeta i . Regeringen har presenterat ett förslag om en särskild beskattning av utländska nyckelpersoner, som anmälts till EG kommissionen. Förslaget innebär att skatten sänks för utländska medborgare som arbetar i inom bl.a. tekniskt avancerad och forskningsintensiv verksamhet. Om kommissionen godkänner förslaget skulle de nya bestämmelserna kunna träda i kraft fr.o.m. . Vidare har regeringen tillsatt en utredning om rekrytering av utländska studenter till (dir. 1999:100) med uppgift att utreda förut- sättningarna för att i öka antalet studerande från andra länder, särskilt utanför EES. I uppdraget ingår även att utreda hur informationen i utlandet om svenska utbildningar fungerar. Inom det tredje området, samhällets informationsförsörjning (som en del av IT-infrastrukturen), kan nämnas det nya offentliga rätts- informationssystemet som beslutades . Vidare har en enhetlig princip införts för myndigheternas uttag av avgifter för data i elektronisk form. Vad gäller utbyggnad av den tekniska infrastrukturen kan nämnas att det skett en kraftig utveckling av stomnäten, bl.a. med fiberoptik. Vidare har digitala TV-sändningar över marknätet inletts. Bland kan nämnas statliga insatser på skol- och kulturområdena. En annan viktig insats är det statliga stödet till museers och biblioteks fasta uppkoppling mot universitetdatanätet SUNET. IT-sektorn har blivit en av de största och den snabbast växande sektorn i den industrialiserade delen av världen. I finns exempelvis omkring 600 företag för utveckling av programvaror (källa: Show, , ). Deras försäljning har mer än fördubblats mellan och förmodligen även . Svenska företag har internationellt sett en ledande ställning inom delområden som resursplaneringssystem, program för bank- och finanssektorn, informationssäkerhet, program för hälso- och läkemedelssektorn, konsulttjänster för Internet och nya medier. Inom denna sektor skapas nya arbetstillfällen, nya möjligheter, nya produkter och nya tjänster. För en nation kan en stark position i denna sektor vara avgörande för att skapa en framtid med god ekonomisk tillväxt och hög sysselsättning. Kunskap, kreativitet och mångfald är nyckelfaktorer för framgång i informationsåldern. Regeringen arbetar aktivt med att profilera som en ledande IT- och Internetnation bl.a. genom export- och investeringsfrämjande åtgärder. Initiativ har därför tagits för att stärka olika aktörers kontaktnätverk inom branschen, att genomföra aktiva informationskampanjer i och utomlands samt för att höja IT-kompetensen inom hela . Arbetet sker i nära samarbete med myndigheter, organisationer och företag inom IT- och telekommunikationssektorn. Att verka för att ett europeiskt får sin placering i är i linje med dessa initiativ, liksom att aktivt tar del i arbetet på EU-nivå i IT-relaterade frågor. 4.4.2 Utgångspunkter för en IT-politik för framtiden Denna proposition innebär en vidareutveckling av den politik på olika IT-områden som lades fast av (prop 1995/96:125, bet.1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Motivet till en förnyad, bred genomgång av IT-politikens olika områden är den oerhört snabba tekniska utvecklingen som skapat helt nya förutsättningar för användningen av IT. Av IT-proposition framgår att använd- ningen av IT skulle stimuleras genom att så många som möjligt skulle få kunskap om IT och att detta skulle ske på ett sätt som befrämjade kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Vidare skulle IT-politiken främja konkurrenskraft, öka kunskap, demokrati och rättvisa, främja jämställdheten, utveckla välfärdssamhället i olika avseenden, t.ex. under hänsynstagande till grupper med särskilda behov, samt öka effektiviteten i offentlig förvaltning. Insatser på tre områden prioriterades, rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. Utfallet av dessa mål behandlas i bilaga 1. I huvudsak bör dessa allmänna mål bedömas som giltiga även i fort- sättningen, inte minst målet att bredda och utveckla IT-användningen. Regeringen anser dock att det finns skäl att göra några justeringar och kompletteringar föranledda av den hårdnande internationella konkurren- sen samt den oerhört snabba utvecklingen på IT-området, en utveckling som bara delvis var känd 1996. Vidare bör målformuleringarna utvecklas så att de blir lättare att utvärdera, kvalitativt och kvantitativt. Några aspekter har fått ökad vikt i debatten sedan 1996 års proposition och bör beaktas i den nya inriktningen: Den kraftiga ökningen av antalet persondatorer och mobiltelefoner gör att det blir alltmer angeläget att dessa och andra IT-utrustningar inordnas under sunda kretsloppsprinciper. En annan miljöaspekt är att IT förbättrar möjligheterna att åstadkomma miljöförbättringar t.ex. genom intelligenta transporter och miljöövervakning. Om utvecklingen av den nya tekniska infrastrukturen helt styrs av marknaden, riskerar detta att missgynna landets glesare befolkade delar. Dessa aspekter bör därför föras in i de nya målformuleringarna för IT- politiken. Politiken måste i ökande grad ta hänsyn till frågor om etnisk mångfald och integration. Vilket också kan ha betydelse för IT-politiken, t.ex. i vilken grad informationssamhället integrerar eller stänger ute vissa grupper. Även de prioriterade områdena bör preciseras något i förhållande till IT-proposition. Vad gäller rättsordningen bör syftet markeras. Informationssamhället bygger på användarnas förtroende för den nya tekniken. Exempelvis bygger förutsättningarna för att utveckla elektronisk handel i hög grad på den tillit till säkerheten som köpare och säljare känner på denna framväxande marknad. För att främja tilliten bör lagstiftningsåtgärder och åtgärder i syfte att underlätta branschöver- enskommelser prioriteras. Vad gäller utbildningen bör begreppet vidgas i riktning mot ett uppmärksammande av individernas kompetens att utnyttja teknikens potential. Kompetensen är ett resultat av utbildningsinsatser i skola, arbetsliv och av det praktiska utnyttjandet av IT. Personaldatorreformen medförde att stora grupper nu har tillgång till dator i hemmet. Detta skapar goda förutsättningar för att utveckla IT-kompetensen hos den stora allmänheten, som behovet av mer specialiserad IT- kompetens måste uppmärksammas om även i fortsättningen skall kunna dra full nytta av IT i den internationella konkurrensen. Samhällets informationsförsörjning är en del av infrastrukturen inom IT-området. En annan del är den tekniska infrastrukturen. Båda delarna syftar till att säkerställa tillgänglighet. Situationen har ändrats något sedan den tidigare IT-propositionen konstaterade att de fysiska kommunikationsnätverken var väl utbyggda i . Den hastiga utvecklingen av Internet och en väntad expansion av kapacitetskrävande kommunikationstjänster har visserligen lett till en omfattande utbyggnad bl.a. av stomnäten men också till behov av ytterligare utbyggnad. Denna kommer i första hand att ske genom marknadens försorg, men i de glesast befolkade delarna av landet även bl.a. genom vissa insatser inom regionalpolitikens ram. Med ökad teknisk och ekonomisk tillgänglighet ökar kraven på enklare åtkomst till bl.a. offentlig information och bättre informationstjänster. Regeringen återkommer med förslag till nytt mål, inriktning och prioriterade uppgifter i kapitel 5. Grundläggande för en IT-politik för framtiden måste vara insikten om IT:s allt större genomslag på allt fler områden. Utvecklingen på IT-om- rådet och användningen av den nya tekniken skapar möjligheter till till- växt, förbättrad välfärd, ökad kunskap och fördjupad demokrati. Detta positiva utfall är dock inte givet. Tekniken inrymmer flera möjliga fram- tider. En mörkare framtidsbild domineras av risker och problem som utanförskap och utslagning, hot om nya sociala klyftor, kommersialise- ring och förytligande av kulturella värden. IT-politikens uppgift är att arbeta utifrån olika framtidsbilder och att föreslå åtgärder som kan maximera möjligheterna och minimera problemen. IT handlar inte enbart om datorer, fiberoptiska kablar eller data- program, utan även om människor, kunskaper, kommunikation och kultur. Möjligheterna finns bland människor som funderar över teknikens potentialer. Satsning på IT måste därför innebära satsning på människor och att skapa möjligheter för uppbyggnad av kunskap och kompetens.