prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta ett förstärkt åtgärdsprogram med sektorsmål mot växtnäringsförluster från jord- bruket före . En lägesbe- skrivning av uppdraget skall lämnas till den par- lamentariska beredningen om mål i miljöpolitiken före . Jord- bruksverket har också regeringens uppdrag att göra en översyn av vilka delmål och åtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och del av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning . Förslagen skall redo- visas . Analysen visar också att användningen av be- kämpningsmedel har åter ökat efter en längre tids minskning. Orsaken är delvis en förändrad prisrelation mellan bekämpningsmedel och me- kanisk bekämpning, delvis ett resultat av den gemensamma jordbrukspolitiken, t.ex. trädes- regler, ökad odlingsareal. Kemikalieinspektionen har av regeringen fått i uppdrag att inom ramen för miljökvalitetsmålet "Giftfri miljö" föreslå åt- gärdsstrategier. Den statliga jordbruksadministrationen De svenska myndigheternas kostnader för hante- ring av EG-stöden inom jordbruksområdet upp- gick till netto. Jämfört med året innan är det en minskning med . Minskningen beror bl.a. på att övriga kostnader, som t.ex. kostnaden för uppbyggnaden för blockdatabasen, var lägre. ökade emellertid kostnaderna främst för kontrollinsatser, admi- nistration av den s.k. blockdatabasen och infö- randet av miljöersättningen för resurshushål- lande konventionellt jordbruk. Även kostnader för offentlig lagring av i huvudsak spannmål ökade betydligt . Hanteringskostna- derna som andel av utbetald ersättning varierade mellan för arealersättning och för miljöersättning. I genom- snitt har hanteringskostnadernas andel varit både och . Betänkandet Effektivare hantering av EU:s direktstöd till jordbruket (SOU 1998:147) från utredningen om myndighetsorganisation på jordbrukets område mot bakgrund av det svenska EU-medlemskapet presenterades . Utredningen konstaterade att det råder stora skillnader i länsstyrelsernas admi- nistrativa effektivitet vid hanteringen av EG:s jordbruksstöd. Betänkandet behandlades vid en hearing . I betänkandet redovisas och föreslås olika rationaliserings- och besparingsåt- gärder. Vidare anges att de administrativa kost- naderna för direktstöden till följd av Agenda 2000 antas öka med , oaktat möjliga rationaliseringsåtgärder, och att utveck- lingskostnaderna för miljöersättning och struk- turstöd antas uppgå till . 1999 har särskilda medel an- visats till och länsstyrelserna för att täcka kostnaderna för den ökade administra- tionen. Vid beräkningen av anslagsbehovet 1999 har den tidigare nämnda utredningens bedömning av rationaliserings- och besparingsmöjligheter beaktats så långt som möjligt. Vissa inkörningsproblem kvarstår fort- farande, främst inom de stödsystem som införts . För att få till stånd en mer enhetlig och effektivare handläggning be- slutade regeringen en förordningsänd- ring som bl.a. innebär att i egenskap av utbetalande myndighet, får rätt att meddela föreskrifter om handläggning av stödärenden och om det underlag som krävs för utbetalning av stöd. har därefter utarbetat gemensamma rutiner för hanteringen av EG-stödansökningarna i syfte att förenkla handläggningen och bidra till lika behandling av ärendena. ålades tio medlemsstater finansiella sanktioner av på sammanlagt motsvarande på grund av överskridna tidsgränser vid utbetalning av EG- stöd. ålades ingen sanktion i denna del. I dessa siffror ingår dock inte för sent gjorda tilläggsbetalningar för BSE, vilka har behandlats separat. Härvid ålades skyldighet att kor- rigera felaktiga tilläggsutbetalningar för BSE på sammanlagt eftersom Jordbruks- verket inte hade följt den strikta tidsgränsen för utbetalningar. har drabbats av sin första sanktion på grund av att en länssty- relse felaktigt godkänt en arealersättningsutbe- talning på under räkenskaps- . För att sanktioner skall kunna undvikas krävs en stark kontrollfunktion. Jord- bruksverket har under verksamhetsåret gjort uppföljningsbesök på länsstyrelser och tullkon- tor. Inom ramen för den speciella satsning som görs för att stärka kontrollfunktionen av medelshanteringen inom staten har Jordbruks- verket beviljats anslag till fem sådana projekt för . Behovet av information från myndigheterna till jordbrukarna har visat sig vara fortsatt mycket stort. Den höga felprocenten i bl.a. de inkomna stödansökningarna har inneburit att i enlighet med gällande EG- regler beslutat att behålla utökade kontrollfrek- venser, vilket medförde ett fortsatt extra resurs- behov 1999. Jordbruks- verket och länsstyrelserna arbetar även med kvalitetshöjande åtgärder i kontrollarbetet. Som ett led i arbetet med att effektivisera kontroller gav regeringen i uppdrag att på nytt tillämpa fjärranalys i kontrollarbetet . 24.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende , Statens utsädeskontroll och . 24.5 Bedömning av personalkonsekvenser /99 var 821 personer anställda vid varav distriktsveterinäror- ganisationen tog i anspråk 267 personer. Medel- åldern bland de anställda var och perso- nalomsättningen . Av verkets anställda (utom distriktsveterinärerna) var kvinnor och män. Av distriktsveteri- närerna var kvinnor och män. 2002 kommer med stor sannolikhet att få en rad nya arbets- uppgifter i samband med Agenda 2000, det svenska ordförandeskapet i EU, den kommande WTO-förhandlingen och EU-utvidgningen. Det kommer därmed att finnas ett behov av att fort- sätta med kompetensförsörjande åtgärder. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att riks- dagen bemyndigar regeringen att tillämpa ett svenskt landsbygdsprogram i enlighet med för- ordning (EG) nr 1257/99. Skälen för regeringens förslag: Som en del i den nya jordbrukspolitiken har en ny förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden antagits. Rådsförordningen ersätter nio nuvarande förordningar om struktur-, miljö- och landsbygdsåtgärder med anknytning till den gemensamma jordbrukspolitiken. Följande stödformer ingår: Investeringar i jordbruksföre- tag, startstöd, kompetensutveckling, förtidspen- sionering, kompensationsbidrag i mindre gyn- nade områden, miljövänligt jordbruk, förbättrad bearbetning och saluföring av jordbrukspro- dukter, skogsbruk samt åtgärder för att främja anpassning och utveckling av landsbygden. Medlemsländerna skall senast efter det att förordningen trädde i kraft , lämna förslag till om hur man inom ramen för ett landsbygdsprogram för den kommande budgetperioden 2006 avser att tillämpa förordningens åtgärder. Åtgär- der för miljövänligt jordbruk är obligatoriska för medlemsländerna. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att lämna förslag till fortsatt inriktning för och innehåll i ett nytt svenskt miljöprogram för jordbruket för perioden 2005. Mil- jöprogramutredningen lämnade sitt betänkande . En promemoria har tagits fram inom och Näringsdeparte- mentet som syftar till att utgöra ett underlag för arbetet med det samlade landsbygdsprogrammet i vilken förutom miljöåtgärder även struktur- och landsbygdsåtgärder ingår. Miljöpro- gramutredningens förslag och departe- mentspromemorian har remitterats. för regeringens beslut om budgetpropositionen har beslut om fördelning av medel till landsbygdsåt- gärder ännu inte delgivits regeringen. Regeringen har på grund härav för avsikt att närmare redo- göra för innehållet i ett svenskt landsbygds- program genom en skrivelse om hållbart jord- bruk i anslutning till att ett förslag överlämnas till . Ekologisk produktion Det nuvarande miljöersättningsprogrammet har tillsammans med en ökad efterfrågan av ekolo- giska livsmedel stimulerat den positiva utveck- lingen av den ekologiska produktionen och det är regeringens bedömning att målet, att av åkerareal skall vara ekolo- giskt odlad , kommer att uppnås. Jord- bruksverket har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till ett nytt mål för den ekolo- giska produktionen och förslaget har remitterats. Regeringen har för avsikt att när det gäller frågan om den ekologiska produktio- nen återkomma till i den kommande skrivelsen om hållbart jordbruk. 24.6.1 Ändringar i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd Regeringens förslag: Lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd ändras så att bestämmelserna i lagen, utöver stöd från strukturfonderna, kommer att gälla stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbyg- den. Ärendet och dess beredning Lagändringen innebär endast en anpassning till ändringarna i och har därför inte varit föremål för någon särskild beredning. Skälen för regeringens förslag: Antagandet av rådets förordning (EG) 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbyg- den föranleder ändringar i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd. Regeringen föreslår att 1, 2, 6 och 7 §§ lagen änd- ras så att bestämmelserna i lagen, utöver stöd från strukturfonderna, kommer att gälla stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av lands- bygden. Vidare föreslås att lagens rubrik ändras. 24.7 Ändringar i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter Regeringens förslag: Lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter ändras så att det i 1 § 2 hänvisas till bilaga I i stället för till bilaga II. Ärendet och dess beredning Lagändringen innebär endast en anpassning till en ändring i och har därför inte varit föremål för någon särskild beredning. Skälen för regeringens förslag: Genom Amsterdamfördraget omnumrerades EG-för- dragets artiklar. Även bilagorna till fördraget fick en annan nummerordning. Således har förutva- rande bilaga II nu blivit bilaga I. Med anledning härav bör den hänvisning som finns i 1 § lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jord- bruksprodukter ändras. 24.8 Handel med mjölkkvoter Regeringens bedömning: Ett system med fri han- del med mjölkkvoter som även fortsättningsvis tar hänsyn till mjölkproduktionens betydelse för jordbruket i norra bör införas. Bakgrund tillämpar EG:s mjölkreglering. Regelverket innebär bl.a. att mjölkproduktionen i EU begränsas med hjälp av s.k. mjölkkvoter. Systemet regleras i rådets för- ordning (EEG) nr 3950/92 samt i kommissio- nens förordning (EEG) nr 536/93. har tilldelats en total mjölkkvot om 3 vid fetthalt. Mjölk- kvoterna är fördelade på gårdsnivå. Systemet innebär att en mjölkproducent som överskrider sin kvot skall betala en s.k. tilläggsavgift om mjölkproduktionen i landet som helhet över- skrider den totala mjölkkvoten. har fastslagit att handel med kvoter bör hanteras inom ramen för ett system med administrativt fastställda priser (bet. 1994/95:UU5, rskr. 1994/95:63). Jordbruksver- ket har ansvaret för att administrera handeln med mjölkkvoterna och för att fastställa det administ- rativa priset på mjölkkvot. Handel med mjölk- kvoter sker inom två regioner . Region 1 motsvarar stödområdena 1, 2a, 2b och 3 och region 2 övriga landet. Resultat av handeln med mjölkkvoter har alltså valt införa ett administrativt system för handel med mjölkkvoter. Jordbruks- verket administrerar systemet och mjölkprodu- center kan en gång lämna bindande intresseanmälningar för att köpa eller sälja mjölkkvot. fastställer priset på mjölkkvot och detta har sedan starten uppgått till per kilo. Handeln får inte innebära att mjölkkvoter förs över från den ena kvotregionen till den andra. Sedan systemet med mjölkkvoter infördes har fem handelsomgångar med kvoter genomförts. Utvecklingen visar på en allt större skillnad mel- lan utbud och efterfrågan. har efterfrågan varit större än utbudet i en kvotre- gion som det motsatta förhållandet har rått i en annan region. Trenden är dock att utbu- det av kvot blir allt större i förhållande till efter- frågan. Resultatet av årets handelsomgång visar på en kraftig obalans mellan utbud och efterfrå- gan. Skillnaden mellan utbud och efterfrågan i hela landet uppgick till . Mot- svarande skillnad var 55,4 mil- joner kilo. Utfallet av kvothandeln har lett till att köpare och säljare fått en tilldelning av kvot som har av- vikit från deras önskemål. har köpare i kvotregion 1 fått köpa mindre än vad de har anmält. har säljare inte kunnat sälja hela den kvot som de har önskat av- yttra. Systemet har också medfört att mjölkpro- ducenter har "spekulerat" i utfallet av kvothan- deln och därför angivit kvantiteter i köpanmälan som inte motsvarar de verkliga önskemålen. Eftersom värdet på kvoten har fastställts i förväg har marknadsjämvikt ej uppnåtts. I stället har det resulterat i obalans mellan utbud och efterfrågan. Någon kapitalisering av kvoterna har inte kunnat äga rum i detta system. I företag med god lön- samhet har kapitaliseringen skett genom ökat markvärde eller höjda arrenden. utredning Mot bakgrund av den allt starkare obalansen i handeln med mjölkkvoter gav regeringen i uppdrag att ut- värdera nuvarande system och tillämpning vid handeln med mjölkkvoter i . Jordbruks- verket skulle också komma med förslag på sys- tem som leder till att balans mellan utbud och efterfrågan kan uppnås i handeln med mjölk- kvoter. Efter det att utredningen lämnats över till regeringen har LRF och Svensk Mjölk beretts möjlighet att yttra sig över utredningen. anser i sin utredning att det nuvarande systemet för handel med mjölkkvoter har flera brister. Erfarenheterna har, enligt Jord- bruksverket, visat att det är förenat med be- tydande svårigheter att skapa balans mellan ut- bud och efterfrågan. anser också att svårigheterna har ökat över tiden. En annan modell för handel med mjölkkvoter är att införa en kvotbörs, en form av administra- tiv handel. I finns en sådan börs . Kvotpriset fastställs genom att mjölk- producenterna får anmäla hur mycket de önskar köpa och sälja och till vilket pris. Anbuden ger en utbuds- och efterfrågekurva. I skärningspunkten mellan kurvorna finns jämviktspriset som sedan utgör det administrativt fastställda priset på kvoten. Resultatet av en handelsomgång genom en kvotbörs är att producenter som har angivit att de vill sälja till ett pris lägre eller lika med jämviktspriset får sälja till jämviktspriset. Produ- center som har angivit att de vill köpa till ett pris högre eller lika med jämviktspriset får köpa till jämviktspriset. Övriga sälj- respektive köpbud avvisas och berörda producenter får försöka igen vid nästa tillfälle. I anordnas två han- delsomgångar . konstaterar att balans kan skapas mellan utbud och efterfrågan med en kvotbörs. Det är producenterna själva som avgör till vilket pris de är beredda att köpa eller sälja kvot. anser emellertid att om en kvotbörs genomförs två eller fler gånger kan det medföra administrativa svårigheter. Vidare blir det förmodligen ett antal producenter som inte får köpa eller sälja alls. Ett system med fri handel med mjölkkvoter innebär att mjölkproducenterna genom avtal sinsemellan kommer överens om den kvantitet mjölkkvot som skall köpas och säljas och till vil- ket pris. Handel med kvoter kan genomföras löpande . Eftersom värdet på kvoten kan variera leder detta till balans mellan utbud och efterfrågan. Kapitalisering av markvärdet undviks genom detta förfarande. Däremot kan värdet på kvoten öka vid förbättrad lönsamhet. Genom en övergång från administrativt sys- tem till ett system där köpare och säljare avgör priset kommer fördelningen av kvoterna och därmed strukturutvecklingen att i viss utsträck- ning påverkas. gör bedöm- ningen att detta kommer att gynna mjölkpro- duktionens långsiktiga konkurrensförmåga. bedömer inte att en friare han- del med mjölkkvoter i någon högre grad kom- mer att påskynda en strukturutveckling som av regionalpolitiska eller miljömässiga skäl kan vara mindre gynnsam. anser att de administrativa vinsterna kommer att vara begränsade oavsett vilket system som väljs. De största vinsterna skulle enligt uppstå vid en över- gång till ett frihandelssystem. förordar i utredningen en övergång till frihandel med kvoter. Jordbruks- verket anser att ett sådant system bäst uppfyller kravet att skapa balans mellan utbud och efter- frågan. Det ger, enligt , den en- skilde jordbrukaren den bästa informationen och minskar därigenom osäkerheten. LRF och Svensk Mjölk har beretts möjlighet att yttra sig över utredningen. Svensk Mjölk an- ser, mot bakgrund av den kraftiga obalans som rått i de två de senaste handelsomgångarna för mjölkkvoter, att det är angeläget att göra föränd- ringar i det nuvarande regelverket. Svensk Mjölk påpekar att en viktig utgångspunkt är att hitta en prisnivå som ger långsiktig balans mellan utbud och efterfrågan på kvot och förordar i sitt ytt- rande en övergång till ett system med fri handel med mjölkkvoter. Även LRF tillstyrker i sitt ytt- rande en övergång till fri handel med mjölkkvo- ter. Regeringens bedömning: EG:s mjölkreglering tilll- lämpas från . Systemet med mjölkkvoter leder till begränsningar i jordbru- kets möjligheter att utveckla sin konkurrenskraft och därmed skapa långsiktigt livskraftiga jord- bruksföretag. Regeringen arbetar därför tillsam- mans med flera medlemsstater för att avveckla kvotsystemet. skall också lägga fram en rapport i syfte att avveckla nuvarande kvotsystem. Så länge systemet kvar- står bedömer regeringen emellertid att ett system med fri handel med mjölkkvoter är bäst lämpat att begränsa den negativa påverkan av kvotsys- temet och i stället gynna effektiviteten och kon- kurrenskraften i mjölkproduktionen. Det ligger även i konsumenternas intresse att produktionen sker så effektivt och till en så låg kostnad som möjligt. Systemet med fri handel med mjölk- kvoter bör ges en sådan utformning så att det även fortsättningsvis tas hänsyn till mjölkproduktionens stora betydelse för jord- bruket i norra . 24.9 Anslag B1 Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 250 000 2000 Förslag 249 096 2001 Beräknat 252 868 1 2002 Beräknat 256 821 1 1 Motsvarar 249 096 tkr prisnivå. Anslaget 1998 var . Skillnaden mellan utgifter och anslag för beror på senarelagda systemutvecklingsarbeten m.m. samt på en rela- tivt hög personalomsättning, vilket i sin tur har medfört att ärendebalanser uppstått. Jordbruks- verket har till följd av EU-medlemskapet ålagts ansvar för en mängd nya verksamheter utan att medel har tillskjutits till förvaltningsanslaget i motsvarande utsträckning. till- kom ytterligare arbetsuppgifter i form av nya miljöersättningar (resurshushållande konventio- nellt jordbruk). Dessutom har kostnaderna ökat för utveckling av IT-baserade stödsystem. För har verket liksom tidigare fått disponera medel från anslaget B12 Komplette- rande åtgärder inom jordbruket för att täcka de ökade administrationskostnaderna. Från och med har över- tagit ansvaret för jordbruksstatistiken från Livs- medelsekonomiska samarbetsnämnden (LES). har även haft ansvaret för av- vecklingen av LES. Regeringens överväganden Resultatinformation del av effektmålen inom ut- giftsområde 23 är att verka för en konkurrens- kraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsme- delsproduktion till nytta för konsumenterna. är vidare funktionsansvarig myndighet för funktionen Livsmedelsförsörj- ningar m.m. inom det civila försvaret (se anslag F3 Kostnader för livsmedelsberedskap). Mot bakgrund av de stora förändringar som EU-medlemskapet föranlett och de krav som ställts på anser regeringen att verket har klarat sina uppgifter väl. Jordbruks- verkets verksamhet exklusive distriktsveterinär- verksamheten har i huvudsak kommit att inrikta sig mot tillämpningen av EG:s regleringar och stödsystem. Utformningen och fördelningen av stöd skall bidra till ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden, till en konkurrens- kraftig miljöanpassad produktion samt till ut- veckling av landsbygden. Verksamheten skall bedrivas genom att korrekt och effektivt hantera, kontrollera och betala ut stöd enligt regelverket. Detta skall ske på ett sådant sätt att finansiella sanktioner från undviks. Av detta följer bl.a. att har till upp- gift att vara fondkoordinator för EG-stöden. Verket skall även arbeta för enhetlighet och lika- behandling genom att sprida information och kunskap om regelverket. distribuerades till jordbrukarna informationsbroschyrer. Information om de olika EG-stöden till jordbruket gjordes tillgäng- liga via internet. En kvalitativ utredning under har uppskattat att av jordbrukarna har tagit del av infor- mationsmaterialet. Flertalet anser att materialet var tillräckligt för att de skulle kunna ansöka om stöd på egen hand. erhöll ca 76 400 lantbrukare någon typ av jordbruksstöd (revalveringsstöd och pristillägg ej inräknat). Motsvarande andel uppgick till ca 75 100. Ökningen beror bl.a. på det nya stödet för flerårig vall- odling. För att undvika sanktioner är det enligt rege- ringens uppfattning bl.a. angeläget att verket även fortsättningsvis bedriver en omfattande in- formationsverksamhet gentemot såväl jordbru- kare som mot länsstyrelser. Åtgärder bör också vidtas för att effektivisera kontrollverksamheten som åtgärder vidtas för att begränsa kontrollbehoven. Anslutningsgraden för miljöersättningarna har generellt varit god men varierar mellan olika åt- gärder. En närmare redovisning av miljö- programmets resultat lämnas under anslaget B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder. Förberedelsearbetet för tillämpningen av Agenda 2000 har påbörjats. En stor kostnad i detta utgörs av översyn och stora ombyggnader av IT-systemen. träder den nya epizooti- lagen och den nya zoonoslagen i kraft. Zoo- noslagen kommer enligt regeringens bedömning att innebära ökade kostnader på grund av nya arbetsuppgifter för , som skall vara tillsynsmyndighet och ha en ledande roll i arbetet med att förebygga och bekämpa zoo- noser. (Se även anslag E5 Bekämpande av smitt- samma husdjurssjukdomar.) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 24.4 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet 1 Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt kostnad) Utfall 1998 33 080 30 122 2 958 Prognos 1999 32 000 29 000 3 000 Budget 2000 33 800 30 800 3 000 1 Den offentligrättsliga verksamheten gäller områdena växtinspektion, kvalitetsinspek- tion av frukt och grönsaker, foderkontroll, införsel av djur, köttklassificering, m.m. offentligrättsliga avgifter redovisas under anslaget E2 Bidrag till distriktsveterinräorganisationen. Tabell 24.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet1 Intäkter Kostnader Resultat (intäkt kostnad) Utfall 1998 8 829 8 555 274 Prognos 1999 9 000 9 000 0 Budget 2000 9 100 9 100 0 1 Uppdragsverksamheten utgörs av vattenhushållning. Distrikvsveterinärverksamheten redovisas under anslaget E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Avgiftsinkomsterna härrör från växtinspektion, kvalitetskontroll av frukt och grönt, vattenhus- hållning, foderkontroll, införsel av djur, köttklas- sificering m.m. skall den avgifts- finansierade verksamheten bedrivas i oförändrad omfattning. beräknas intäk- terna och kostnaderna till 34 respektive 31 mil- joner kronor. Eftersom utbetalningar av EG-stöd ersätts i efterskott från EG-budgeten uppstår ett kredit- behov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till för . Slutsatser Implementeringen av Agenda 2000 och det nya landsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utveckling och effektivisering av administratio- nen. och länsstyrelserna bör i likhet med innevarande år inom ramen för anvi- sade medel på anslag B8 Miljö-, struktur- och regioinala åtgärder få disponera resurser för så- dana åtgärder. Regeringen bedömer att bör tillföras anslaget på grund av ökade arbetsuppgifter enligt ny lagstiftning inom områdena epizooti och zoonos. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts 19 070 000 kro- nor.