prop · GN031D16 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen återkommer senast i samband med ekonomiska vårproposition om fördelningen av tillskotten mellan kommuner och landsting för . Genom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen . Regeringen gör emellertid bedömningen att det finns behov av ytterligare resurser till vård och omsorg. Mot den bakgrunden avser regeringen att förslå att ytterligare tillförs vården och omsorgen . För att bidra till finansieringen för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen förs medel från detta utgiftsområde till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. överförs och överförs i detta syfte. Tabell 2.4 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting Miljoner kronor Landsting Kommuner och landsting 2000 2001 2002 2001 2002 Anslagsnivå 1999 59 976 59 976 59 976 18 704 18 704 18 704 78 680 78 680 Fordonsskatt 50 50 50 50 50 50 100 100 Tillfällig överföring till Uo 25 A2 -20 Överföring från Uo 25 A2 400 Regleringar enligt finansieringsprincipen Vårdnad, umgänge, boende -4 -4 -4 -4 -4 Lärarpensioner 160 340 550 25 25 Stat/kyrka reformen -12 -12 -12 -12 -12 Övrigt Minskning pga effekter av skatteförslag -3 250 -3 250 -3 250 -1 550 -1 550 -1 550 -4 800 -4 800 Tillskott1 invånarrelaterat 1120 1120 1120 1 660 1 660 1 660 2 780 2 780 Tillskott1 åldersrelaterat 1120 1120 1120 4 000 4 000 Tillskott till vård och omsorg2 1 000 1 000 Överföring till Uo16 -1 700 -1 290 Summa 59 140 59 365 59575 18 864 18 864 18 864 81 529 82 549 1 Fördelningen mellan kommuner och landsting är preliminär. Nuvarande bestämmelser om åldersrelaterade bidrag gäller . Bidragstekniskt görs samma fördelning för som för . 2 Regeringen avser att återkomma senast i samband med ekonomiska vårproposition med fördelning av de aviserade tillskotten på och . Regeringen föreslår i denna proposition att fordonsskatten för bussar höjs . Kommuner och landsting bör kompenseras genom att statsbidragen ökas med i enlighet med prop. 1997/98:56, varav tillförs kommunerna och tillförs landstingen. Regeringen avser att följa utvecklingen inom kollektivtrafiken med avseende på effekterna av den föreslagna fordonsskattehöjningen. I enlighet med lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting åren 1997 1999 kommer sammanlagt att hållas inne för de kommuner som höjde skatten . Det utrymme som därmed skapas används för att öka resurserna för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting . Regeringens överväganden Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att det för anvisas 78 under anslaget A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. beräknas anslaget till 81 och för till 82 . A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Tabell 2.5 Tusental kronor 750 000 2000 Förslag 1 091 500 2001 Beräknat 1 771 000 2002 Beräknat 671 000 1 Efter reducering med på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Syftet med anslaget för Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting är att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. På statsbudgeten anvisades för år på anslaget. har på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999 beslutat om en engångsvis minskning av anslaget med . I utgiftsprognosen har hänsyn tagits till ett begränsningsbelopp på anslaget på . Regeringen har och fram till nu tagit emot 89 ansökningar om bidrag för särskilda insatser från kommunerna och fem ansökningar från landstingen. Efter prövning av varje särskilt fall har regeringen fattat beslut om bidrag till 13 kommuner. De kommuner som beviljats bidrag efter särskild ansökan har en svår ekonomisk situation där ett flertal faktorer ofta samverkar. Flertalet har en negativ befolkningsutveckling. Den höga arbetslösheten har inneburit höga kostnader för socialbidrag. De har i allmänhet genomfört ett antal åtgärder för att minska underskotten i verksamheten, men ekonomin visar ändå på en negativ trend. Flera har tillskjutit stora belopp till bostadsföretagen vilket ytterligare försämrat en redan svag ekonomi. Bidrag har även lämnats till kommun, som efter jordskredet i drabbats av mycket stora kostnader vilket innebar att kommunen av detta skäl inte kunde klara en ekonomi i balans. Regeringen har i enlighet med beslut inrättat en särskild delegation (Bostadsdelegationen) för att tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Fram har Bostadsdelegationen tagit emot 72 ansökningar. Av dessa har 41 överlämnats från regeringen. Delegationen har träffat överenskommelser om stöd med 15 kommuner, 10 ansökningar har avslagits och förhandlingar pågår med ytterligare 25 kommuner. I de fall bidrag beviljats av Bostadsdelegationen har förutsättningarna för detta reglerats genom ett särskilt avtal med varje enskild kommun. I avtalen regleras bland annat hur en rekonstruktion av bostadsbolag eller bostadsrättsföreningar skall ske och de förutsättningar i övrigt som skall gälla, exempelvis vilka medel som kommunen själv måste bidra med. En utgångspunkt när det gäller omstruktureringsåtgärder, t.ex. rivningar, som vidtas med stöd från Bostadsdelegationen är självfallet att de inte får motverka de nationella miljökvalitetsmål som har antagit. föreslår regeringen att anslaget ökas med . I detta belopp ingår en tillfällig förstärkning för med motsvarande det belopp som hålls inne för de kommuner som höjde skatten . Regeringen bedömer att Bostadsdelegationen bör tillföras . Inom denna ram finansieras även Bostadsdelegationens förvaltningskostnader. Regeringen har gett ett tillfälligt bidrag för förebyggande hiv/aidsverksamhet i storstadsområdena. fördelades 90 respektive av anslaget för särskilda insatser till vissa kommuner och landsting i storstadsområdena för förebyggande hiv/aidsverksamhet. Regeringen avser nu att det tillfälliga bidraget skall utgå även med . Detta bidrag till kommuner och landsting skall kunna användas såväl för deras egen verksamhet som för verksamhet de bedriver i samarbete med de frivilliga organisationerna eller för stöd till dessa. Mot bakgrund av den utvärdering som genomfört på regeringens uppdrag kommer regeringen att överväga statens insatser inom detta område. Regeringen avser att för engångsvis höja anslaget med , utöver vad som tidigare aviserats. Regeringens överväganden Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att det för anvisas 1 under anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. beräknas anslaget till 1 respektive . avser regeringen att fördela av anslaget A2 Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till kommuner och landsting i storstadsområdena för förebyggande hiv/aidsverksamhet. Till detta kommer de medel som efter en försäljning av statens aktier i redovisas mot anslaget (avsnitt 2.5.1). A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.6 Tusental kronor 20 526 423 2000 Förslag 18 571 000 2001 Beräknat 18 571 000 2002 Beräknat 18 571 000 Syftet med det statliga utjämningssystemet för kommuner och landsting är att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att bedriva sin verksamhet oavsett strukturella förhållanden. Utjämningssystemet består av inkomstutjämning och kostnadsutjämning. I inkomstutjämningen sker det en utjämning av skatteinkomster mellan kommuner respektive mellan landsting. De som har en skattekraft som är lägre än genomsnittet för riket får ett bidrag från staten, medan de som har en skattekraft som är högre än riksgenomsnittet får betala en avgift till staten. Den andra delen i utjämningssystemet, kostnadsutjämningen, utjämnar för strukturella kostnadsskillnader. Kommuner och landsting som har en ogynnsam kostnadsstruktur får ett bidrag. De som har en gynnsam struktur får betala en avgift. Utjämningssystemet medförde stora bidragsförändringar för många kommuner och landsting när det infördes . För att dämpa effekten av omläggningen finns särskilda införanderegler. Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar summan av samtliga bidrag som kommuner och landsting får i både inkomst- och kostnadsutjämningen. Avgiften tas upp på statsbudgetens inkomstsida. Inkomst- och kostnadsutjämningen är således statsfinansiellt neutral, eftersom summan av bidragen respektive avgifterna är lika stora. har antagit regeringens förslag om vissa förändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). Förändringarna, som träder 2000, berör delar av kostnadsutjämningen samt de särskilda införandereglerna. Förändringarna samt en uppdatering av bakgrundsdata medför att omslutningen i utjämningssystemet, dvs. både bidrag respektive avgift, beräknas minska med . Siffrorna är preliminära. De definitiva siffrorna föreligger /2000. Till detta kommer effekten av de förslagna förändringarna i inkomstbeskattningen, vilket beräknas öka omslutningen i utjämningssystemet med . Regeringen har beslutat att tillsätta dels en delegation med uppgift att följa upp och utvärdera delar av utjämningssystemet (dir. 1999:57), dels en expertgrupp för att utreda möjligheterna att förenkla utjämningssystemet och att göra systemet mer stabilt (dir. 1999:58). Delegationen och expertgruppen skall redovisa sina uppdrag till regeringen . En utredare skall utarbeta ett förslag till utformning av ett statsbidrag för utjämning mellan kommuner av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Målsättningen är att förslag ska kunna presenteras ekonomiska vårproposition. Utredaren biträds av en arbetsgrupp bestående av företrädare för , , och . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att det för anvisas 18 under anslaget A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. beräknas anslaget till 18 . A4 Bidrag till Rådet för redovisning Tabell 2.7 Tusental kronor 700 2000 Förslag 700 Syftet med bidraget är att vara ett ekonomiskt stöd till Rådet för redovisning, som är en ideell förening för normbildning i redovisningsfrågor för kommuner och landsting. Rådets uppgift är att främja och utveckla god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i rådet är staten, och . Regeringens överväganden Nivån på anslaget följer av regeringens avtal med och som redovisades ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår att det för anvisas under anslaget A4 Bidrag till Rådet för redovisning. beräknas anslaget till . 2.5 Övriga kommunala frågor 2.5.1 Försäljning av aktier i Regeringens förslag: Staten säljer, efter utnyttjande av köpoption, aktierna i till . En del av fastighetsbeståndet i det av holdingbolaget ägda bostadsföretaget avvecklas. Försäljningsinkomsterna redovisas mot anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Skälen för regeringens förslag: I samband med kompletteringsproposition bemyndigade regeringen (prop.1994/95:150, bilaga 7, bet 1994/95:FiU19, rskr. 1994/95:416) att bevilja kommun ett särskilt bidrag om för att lösa kvarvarande skulder i . Även lånevillkoren för ett befintligt statligt lån ändrades och statsbudgeten belastades därmed med ytterligare ca . Fastigheterna i Haningehem överläts till . Alla aktier utom en i överläts av kommunen till det för ändamålet bildade som i sin tur ägs av en stiftelse stiftad av . Regeringen uttalade att avsikten var att en vidareförsäljning av skulle ske som kunde bedömas lämplig utifrån fastighetsmarknadens utveckling. Det sades vidare att det överskott som uppstår vid en försäljning skulle tillfalla staten. Mot bakgrund av hur bidraget till kommun finansierades ansåg regeringen att ett överskott som kunde uppstå för staten vid en vidareförsäljning av det holdingbolag som då bildades skulle återföras till kommunsektorn. Det belopp om sammanlagt som tillfördes kommun utbetalades från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Detta anslag tillkom genom att delvis ta i anspråk den för förutskickade kompensationen till kommunsektorn avseende den allmänna löneavgiften för att finansiera medlemskapet i EU. Regeringen gör nu bedömningen att en vidareförsäljning av kan ske. För att möjliggöra för kommun att återförvärva en del av bostadsföretaget föreslår regeringen att försäljningen sker i två steg. Detta sker genom att staten i ett första steg utnyttjar den köpoption i som ger staten rätt att före förvärva alla aktierna i holdingbolaget. Priset härför uppgår till plus en beräknad avkastning om , enligt avtal. Medel från anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting används för att övergångsvis finansiera förvärvet. I ett andra steg säljer staten aktierna vidare till till ett försiktigt bedömt marknadsvärde med ledning av extern värdering. De fastigheter i företaget som inte ingår i den del som kommun skall kunna återförvärva avvecklas därefter. Det överskott som kan uppkomma vid såväl avvecklingen av dessa fastigheter som vid en framtida försäljning av den kvarstående delen av beståndet delas ut till staten efter avdrag för de omkostnader som uppstår för . En väsentlig del av de medel som motsvarar det särskilda bidraget till kommun bedöms kunna återvinnas på detta sätt. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall en försäljningsinkomst av detta slag redovisas mot en inkomsttitel om inte beslutar annat (30 §). Vidare skall en utdelningsinkomst som beräknas av redovisas mot en inkomsttitel (9 §). Med avsteg från de normala förfarandena förelår regeringen att försäljningsinkomsterna vid försäljningen till och utdelning av det överskott som kan uppkomma vid avvecklingen av fastigheter i stället redovisas mot anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting eftersom bidraget till kommun utbetalats från detta anslag. Medlen kan på så sätt, i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat, återföras till kommunsektorn. 2.5.2 Översyn av kommunkontosystemet för återbetalning av moms Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) att en översyn av systemet med kommunkonton för återbetalning av ingående moms till kommuner och landsting skulle göras och beslutade regeringen om direktiven för utredningen (dir. 1998:93). Enligt direktiven skall utredaren analysera och så långt det är möjligt förklara orsakerna till den kraftiga ökningen av omslutningen i systemet. Denna analys har redovisats i ett delbetänkande från utredningen. Utredaren skall vidare analysera den omfördelning som sker mellan kommuner respektive landsting till följd av den gemensamma finansieringen. En viktig fråga att analysera är effekterna av den kommunala finansieringen mot bakgrund av de ökade utbetalningarna från systemet. Utöver detta skall utredaren bl.a. utvärdera om systemet fyller det egentliga syftet, dvs. att i mervärdesskattehänseende likställa verksamhet som bedrivs i egen regi med verksamhet som upphandlas externt. Dessa delar av uppdraget skall rapporteras senast 1 Förslag till riksdagsbeslut 21 2 Inledning 23 3 Räntor på statsskulden 25 A1 Räntor på statsskulden 25 3.1 Prognos för räntor på statsskulden 25 3.2 Faktorer som påverkat ränteutgifterna 27 3.3 Upplåning 29 3.4 Känslighetsanalys 30 4 Oförutsedda utgifter 33 B1 Oförutsedda utgifter 33 4.1 Omfattning 33 4.2 Ianspråktagande av anslaget 1998 och 33 4.3 Regeringens överväganden 33 5 provosionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning 35 C1 provisonskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning 35 5.1 Omfattning 35 Anslagsbelopp 21 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 23 3.1 Anslagsutveckling 25 3.2 Kassamässiga statsskuldsräntor 26 3.3 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 26 4.1 Anslagsutveckling 33 4.2 Utbetalningar 1998 och 33 5.1 Anslagsutveckling 35 3.1 Statsbudgetens saldo 27 3.2 Ränteförutsättningar 28 3.3 Statsskuldens fördelning på olika instrument-typer 29 3.4 Statsobligationslån 29 3.5 Valutaskulden exklusive derivattranskationer 30 3.6 Valutaskulden inklusive derivattransaktioner 30 3 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att besluta att ramanslaget A1 Räntor på statsskulden får överskridas om det är nöd- vändigt för att fullgöra statens betalnings- åtaganden, (avsnitt 3.1), 2. bemyndigar regeringen att besluta att ramanslaget C1 Riksgäldskonto- rets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden, (avsnitt 5.1), 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Räntor på statsskulden ramanslag 81 700 000 B1 Oförutsedda utgifter ramanslag 10 000 C1 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. om- fattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgif- ter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgiftstaket. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Räntor på statsskulden 113 311 84 450 92 600 81 700 77 000 62 100 Oförutsedda utgifter 1 10 10 10 10 10 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning1 100 Totalt för utgiftsområde 26 113 405 84 560 92 670 81 810 77 110 62 210 1 redovisades provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 5 Räntor på statsskulden A1 Räntor på statsskulden Tabell 3.1 Anslagsutveckling 92 600 000 2000 Förslag 81 700 000 2001 Beräknat 77 000 000 2002 Beräknat 62 100 000 5.1 Prognos för räntor på statsskulden Kassamässiga statsskuldsräntor De totala räntebetalningarna beräknas uppgå till vilket är oförändrat jämfört med vad som prognostiserades ekonomiska vårproposition. prognostiseras ränteutbetalningarna öka med ca i jämförelse med den ekonomiska vårpropositionen. är motsvarande ökning ca . Ökningen i räntebetalningarna 2000-2002 beror dels på högre antagna räntenivåer än i den ekonomiska vårpropositionen, dels på att det ackumulerade upplåningsbehovet nu bedöms bli betydligt högre. över tiden minskar räntebetalningarna från 1999 till . De kraftigt minskade räntebetalningarna 1999-2002 är delvis en effekt av att lån med höga kuponger successivt förfaller och refinansieras med lån till lägre räntesatser. De lägre ränteutbetalningarna förklaras även av den amortering som sker på statsskulden till följd av överföringar från AP-fonden till staten i samband med ålderspensionsreformen samt försäljningar av statliga bolag. I de totala ränteutbetalningarna som belastar statsbudgeten och statens lånebehov, ingår förutom ränteutbetalningar på lån i svensk- och utländsk valuta även realiserade valuta- och kursförluster/vinster. Dessa kan påverka ränte- utgifterna i såväl positiv som negativ riktning, och uppvisar ett mönster som inte på samma sätt som övriga ränteutgifter korresponderar mot den årliga skuldutvecklingen. Valutadifferenserna (dvs. förluster/vinster) beror på hur mycket valutakursen för de lån som har förfallit har förändrats sedan lånet emitterades. Kursdifferenser beror på aktiva skuld- skötselåtgärder i form av byten och förtidsinlösen av lån. Prognosen i tabell 3.2 baseras på att den nuvarande upplåningsinriktningen i huvudsak ligger fast. Förändrade upplåningstrategier kan i vissa fall ge betydande effekter på räntebetalningarna (se avsnitt 3.2-3.3). Tabell 5.2 Kassamässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Räntor på lån i svenska kronor 73,1 70 58 49 45 Räntor på lån i utländsk valuta 23,6 21 20 20 19 Räntor på in- och utlåning -3,9 -3 -4 -4 -5 Över-/underkurser vid emission1 -5,7 -3 -2 -2 -2 Summa räntor 87,2 85 73 64 58 Valutaförluster/vinster2 9,8 -3 1 5 1 Kursförluster/vinster3 15,6 11 8 9 3 Övrigt 0,6 0 0 0 0 Summa ränteutgifter 113,3 93 82 77 62 1Överkurser uppstår när emitterar nya obligationer eller utökar befintliga benchmarklån om marknadsräntan vid emissionstillfället är lägre än kupongräntan. Underkurser uppstår vid motsatt förhållande. 2 Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller vinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och statsbudgetens saldo men inte statens finansiella sparande. 3 Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och statsbudgetens saldo men inte statens finansiella sparande. Kostnadsmässiga statsskuldsräntor De kostnadsmässiga räntorna blir högre än de beräknade ränteutgifterna (summa räntor). Periodiseringen av över- och underkurser vid emission bidrar till att de kostnadsmässiga räntorna blir högre, beroende på att den för perioden prognostiserade realiserade överkursen, netto, genom periodoseringen sprids ut över en längre tidsperiod. Redovisning av nollkupongräntor på upplupen basis ökar de periodiserade räntorna relativt de utgiftsmässiga, då merparten av nollkuponglånen har relativt lång löptid med förfall först efter periodens utgång. Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldräntorna är utgiftsmässig, dvs. baserad på hur mycket som betalas . Ränteutgifterna blir därmed starkt beroende av vilka typer av upplåningstekniker som tillämpas och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . När kostnaderna för statsskulden utvärderas bör fokus i stället främst ligga på hur mycket räntekostnader som genereras . I tabell 3.3 redovisas de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna. Periodiseringen innebär att räntorna sprids ut över lånets löptid. Störst effekt får detta för nollkupongobligationer. För dessa utbetalas ingen ränta förrän på förfallodagen, medan det enligt upplupenprincipen genereras ränta . Vidare görs justeringar för över- och un- derkurser som uppstår vid emissionerna. I stället för att redovisa dem som inkomst- respektive utgiftsräntor vid upplåningstillfällena, fördelas de ut över respektive låns återstående löptid. Varje lån kommer härmed att under hela sin livstid belasta räntekostnaderna med den marknadsränta de har emitterats till, eftersom nettot av ett låns kupongränta och periodiserade över- eller underkurs sammanfaller med marknadsräntan vid emissionen. Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissionerna utgörs även de totala ränteutbetalningarna av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutakursdifferenser. Dessa två kategorier av räntor har inte periodiserats, på grund av att de faktiska beloppen blir kända först på förfallodagen. Man kan emellertid inte helt bortse från dessa räntor eftersom även de påverkar lånebehovet. Precis som i den kassamässiga redovisningen tas det i den kostnadsmässiga redovisningen av ränteutgifterna enbart hänsyn till realiserade effekter. Orealiserade omvärderingar av skulden med avseende på ändringar i marknadsräntor och växelkurser tas inte upp som kostnader för statsskulden. Tabell 3.3 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor