prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — För den som vid omläggningen uppbär folkpension i form av ålderspension skall följaktligen utländska pensioner som den pensionsberättigade upp- bär före utgången av inte ingå i beräkningsunderlaget, om den pensionsberättigade då inte var skattskyldig för ifrågavarande pension i . En utländsk pension som undantagits från underlaget vid om- läggningen till den övergångsvisa garantipensionen är undantagen även vid senare omräkningar av beräkningsunderlaget. Enligt punkten 5 skall i beräkningsunderlaget ingå även ett belopp motsvarande vad den pensionsberättigade skulle ha erhållit i folkpension enligt hittillsvarande bestämmelse, till den del folkpensionens grundbe- lopp (dvs. exklusive pensionstillskott) inte täcks av tilläggspensionens s.k. folkpensionstillägg enligt 6 kap. 2 § 2 LIP. Folkpension utges en- ligt hittillsvarande bestämmelser i förhållande till antalet bosättningsår eller antalet år med pensionspoäng. Enligt 5 kap. 4 § AFL i dess lydelse före jämställs vissa där angivna år med år för vilka det har tillgodoräknats pensionspoäng, s.k. likställda år. Denna bestämmelse tillämpas enligt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:704) om ändring i AFL fortfarande för dem som är födda eller tidigare. 1999/2000:138 föreslås att möjligheten att tillgodo- räknas likställda år för utländska sjömän som betalat sjö- mansskatt i skall behållas och föras in i LIP som underlag för beräkning av det s.k. folkpensionstillägget i tilläggspension. Denna be- stämmelse kommer att gälla även för personer födda eller tidigare. Om den pensionsberättigade inte har tjänat in någon tilläggspension, utges hans eller hennes folkpension normalt enbart som bosätt- ningsbaserad folkpension. skall i motsvarande fall ett belopp som motsvarar vad denna folkpension skulle ha uppgått till enligt be- stämmelserna i 5 kap. AFL i deras lydelse före ingå i beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension. Om den pen- sionsberättigade kan tillgodoräknas en bättre folkpension i förhållande till bosättningstiden än till antalet år med pensionspoäng, skall den del av folkpensionsbeloppet, för vilket den pensionsberättigade inte får kom- pensation i form av tilläggspension, ingå i beräkningsunderlaget. Kan han eller hon i stället tillgodoräknas ett fullt folkpensionsbelopp inom tilläggspensionen, skall något bosättningsbaserat folkpensionsbelopp inte ingå i beräkningsunderlaget. Annorlunda uttryckt skall under punkten 5 tas upp ett belopp för folkpension, om den folkpension som den pen- sionsberättigade skulle ha varit berättigad till enligt AFL uppgår till en större kvot av oavkortad folkpension än vad det s.k. folkpensionstillägget enligt LIP gör. Jämförelsen görs således mellan kvotdelarna för vad som skulle ha utgått i folkpension enligt AFL och folkpensionstillägget inom tilläggspension (se vidare avsnitt 7.2.2). I sammanhanget bör nämnas att, förutom den ovan nämnda situationen för utländska sjömän, kommer s.k. likställda år som beaktas inom ramen för den ATP-baserade folk- pensionen, inte att täckas av det framtida folkpensionstillägget enligt LIP. När s.k. likställda år föreligger, skall de därför beaktas vid beräk- ningen av beloppet för folkpension enligt denna punkt. Vidare kan nämnas att enligt 19 § lagen (1998:675) om införande av LIP skall vid beräkning av tilläggspension, som normalt är 30-delsberäk- nad, hänsyn tas till om pensionspoäng inte har tillgodoräknats på grund av underlåten avgiftsbetalning. Detta görs på så sätt att nämnaren höjs med talet ett för vilket den pensionsberättigade till följd av underlåten avgiftsbetalning inte har tillgodoräknats pensions- poäng (s.k. nämnarförhöjning). En sådan nämnarförhöjning omfattar även folkpensionstillägget enligt LIP, som således minskar i motsvarande mån. Denna minskning av folkpensionstillägget medför att folkpen- sionstillägget inte täcker vad som skulle ha utgått som folkpension enligt AFL. Detta skall beaktas vid beräkningen av det belopp för folkpension enligt denna punkt som skulle ha utgått enligt äldre bestämmelser. Ytterligare bestämmelser om vad som gäller för att bestämma beloppet för folkpension finns i 7 §. Enligt punkten 6 skall i beräkningsunderlaget också ingå ett belopp motsvarande det pensionstillskott som den pensionsberättigade skulle ha varit berättigade till enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott i dessa bestämmelsers lydelse före ikraftträdandet av lagen (1998:705) om änd- ring i nämnda lag. Skall pensionstillskottet minskas på grund av före- komst av tilläggspension eller utländsk pension, är det vad som återstår efter denna samordning som skall ingå i beräkningsunderlaget. Pen- sionstillskottsbeloppet beräknas utifrån bosättningstid eller antal år med ATP-poäng. Ytterligare bestämmelser om beräkning av det belopp som skall motsvara pensionstillskottet finns i 8 §. Vidare skall enligt punkten 7 i beräkningsunderlaget ingå andra för- måner som är att anse som folkpension i form av ålderspension. Hit hän- förs sådan tillägg som utges enligt artikel 27 i den nordiska konventionen om social trygghet (se vidare avsnitt 14.3). 5 § Följsamhetsindexering av tilläggspension kan på sätt som redovisas i avsnitt 7.2.1 medföra att tilläggspensionen minskar eller ökar i förhållan- de till vad den ursprungligen var fastställd till mätt i kronor. Härigenom kommer en förändring av tilläggspensionen att påverka beräknings- underlaget. När detta sker, kan det innebära att även den del av tilläggs- pensionen som avser att ersätta den ATP-baserade folkpensionen sjunker under storleken av det grundskydd som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt reglerna i AFL om folkpension. För att en pensionsbe- rättigad som är född eller tidigare inte skall få ett sämre grund- skydd än vad han eller hon skulle haft rätt till före omläggningen har i paragrafens första stycke intagits en spärregel. Innebörden av denna är att i beräkningsunderlaget skall tilläggspensionen alltid uppgå till minst vad den pensionsberättigade skulle haft rätt till i form av ATP-baserad folk- pension, dvs. det s.k. folkpensionstillägget. Detta minsta belopp för folk- pensionstillägget skall därvid inte följsamhetsindexeras utan i stället be- räknas enligt prisbasbeloppet. I andra stycket finns en föreskrift om att spärregeln i första stycket inte skall tillämpas, om tilläggspensionen har samordnats med yrkesskadeliv- ränta på sätt som anges i 12 kap. 10 § LIP. I sådant fall skall i stället till- lämpas en regel i 2 kap. 9 § som begränsar effekterna av samordningen. 6 § I första stycket anges vad som avses med tjänstepension. Sådan tjänste- pension som påverkar storleken på SGA vid inkomsttaxeringen skall ingå i beräkningsunderlaget för beräkning av garantipension. Be- dömningen av vad som skall anses som tjänstepension skall därför göras med utgångspunkt i skattelagstiftningen. Med tjänstepension avses bl.a. pension som betalas ut på grund av tjänstepensionsförsäkring. Vad som menas med tjänstepensionsförsäkring anges i 58 kap. 7 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). En pension behöver emellertid inte vara tryggad genom någon pensionsförsäkring för att hänföras till tjänstepension. Av- görande i sådana fall är att fråga är om ersättning som betalas ut på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom försäkring. Sådan ersättning utgör i beskattningshänseende pension enligt 10 kap. 5 § 4 inkomst- skattelagen. Med tjänstepension avses även pension till anställds efter- levande på grund av tidigare tjänsteförhållande. (I avsnitt 7.2.3 finns närmare beskrivit vad som avses med tjänstepension.) Även utländsk tjänstepension skall ingå i underlaget. Pensioner på grund av utländska försäkringar skall beaktas, om försäkringarna enligt 58 kap. 5 § inkomst- skattelagen eller motsvarande äldre bestämmelser anses som pensions- försäkringar vid beskattning i och dessutom uppfyller förutsätt- ningarna för att vara tjänstepensionsförsäkringar. Utbetalning från en utländsk försäkring som i beskattningshänseende anses utgöra kapitalför- säkring skall däremot inte ingå i beräkningsunderlaget. Andra stycket innehåller bestämmelser om vilket belopp för tjänste- pension som skall ingå i beräkningsunderlaget. Som huvudregel skall den tjänstepension som utbetalts föregående år ligga till grund för beräkningen av övergångsvis garantipension. Det före- kommer att tjänstepensioner i vissa fall betalas ut kvartalsvis. I sådana fall skall vad som av tjänstepension avser december månad ligga till grund för beräkningen av övergångsvis garantipension. Tillkommer eller upphör därefter en tjänstepension skall beräkningsunderlaget räknas om med aktuella tjänstepensionsuppgifter och den övergångsvisa garantipen- sionen följaktligen ändras. Sådana förändringar av en tjänstepension som beror på ändrad beräkningsgrund skall också föranleda sådan omräkning av beräkningsunderlaget. Ändrad beräkningsgrund kan föreligga om en pension skall utgöra en annan andel av ett index, t.ex. prisbasbeloppet, . Den omständigheten att beloppet för en tjänstepension ändras på grund av ändring i tillämpat index innebär inte att beräkningsgrunden ändrats. (Se även avsnitt 7.2.3) 7 § I denna paragraf finns närmare bestämmelser om vad som gäller när man skall beräkna beloppet för folkpension enligt 4 § 5, dvs. vad den pen- sionsberättigade skulle ha haft rätt till i folkpension i form av ålderspen- sion, om sådan pension fortfarande skulle ha betalats ut. Storleken av detta belopp är beroende av den pensionsberättigades antal bosättningsår i vid utgången av . Antalet bosättningsår, och vad be- loppet för bosättningsbaserad folkpension skulle ha uppgått skall fast- ställas med tillämpning av bestämmelserna härom i 5 och 6 kap. AFL i dessa kapitels lydelse före . Vid fastställande av vilken bosättningstid eller intjänandetid som skall tillgodoräknas skall hänsyn tas även till därtill hörande övergångsbestämmelser. Av hänvisningen till punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:704) om ändring i AFL följer att vissa äldre bestämmelser om bo- sättningstid i 5 kap. AFL fortfarande skall tillämpas, när man skall be- räkna vad den pensionsberättigade skulle haft rätt till i folkpension i form av ålderspension. Hänvisningen till punkten 3 i nämnda ändringslag inne- bär att, vid beräkningen av vad som skulle ha utgetts i folkpension, hän- syn skall tas även till vissa år som likställs med år för vilka det har till- godoräknats pensionspoäng, s.k. likställda år (se kommentaren till 4 § 5). Vidare skall vid beräkningen av det belopp för folkpension som skall ingå i beräkningsunderlaget beaktas även punkten 3 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL. Detta innebär att be- räkning skall ske bosättningstid för de personer som med stöd av nämnda bestämmelse redan har tillgodoräknats bosättningstid. En änka kan vid beräkning av sin folkpension före omläggningen till övergångsvisa garantipension ha fått tillgodoräkna sig den avlidne makens bosättningstid enligt de s.k. överledandereglerna i punkten 7 övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL i dessa bestämmelsers lydelse före . Vidare kan en änka enligt överledanderegler i punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL i dessa bestämmelsers lydelse före nämnda tidpunkt vid beräkning av folkpensionen före omläggningen till övergångsvisa garantipension ha fått tillgodoräkna sig de år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats den avlidne maken. Sådant överledan- de skall fortsättningsvis beaktas vid bestämmande av det belopp för folk- pension som skall in i beräkningsunderlaget. Däremot skall överledande inte kunna ske för dödsfall som inträffar (se vidare avsnitt 6 och 7.2.2). Den som är född eller tidigare och som enligt huvudreglerna i 5 kap. AFL inte har kunnat tillgodoräkna sig full bosättningstid, kan efter viss tids boendetid i , även efter det att han eller hon har fyllt , kvalificera sig för ytterligare bosättningstid. Detta framgår av hänvis- ningen till punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL i bestämmelsernas lydelse före . Att motsvarande skall gälla även regleras i punkten 3 i över- gångsbestämmelserna. (Se även avsnitt 7.2.2) Det belopp som motsvarar dagens folkpension skall, oavsett om det in- går som ett folkpensionstillägg inom tilläggspensionen eller förekommer som en beräkningspost för vad som skulle ha utgetts i bosättningsbaserad folkpension, på motsvarande sätt som vara relaterat till den en- skildes civilstånd. Detta framgår av 6 kap. 2 § AFL i paragrafens hit- tillsvarande lydelse och av 6 kap. 2 § 2 LIP. Vid ändrat civilstånd kommer därför folkpensionsbeloppet att ändras och därmed också beräk- ningsunderlaget. 8 § I första stycket finns närmare bestämmelser om hur beräkning skall ske av det belopp för pensionstillskott som skall ingå i beräkningsunderlaget. Därvid tillämpas bestämmelserna i lagen (1969:205) om pensionstillskott i bestämmelsernas lydelse för . Avräkning som enligt 3 § nämnda lag skall göras mot tilläggspension skall avse tilläggspension enligt LIP. Från avräkningen skall dock undantas det s.k. folkpen- sionstillägget (6 kap. 2 § 2 LIP), eftersom det tillhör grundskyddet. När folkpensionstillägget undantas från denna avräkning skall det inte följ- samhetsindexeras utan i stället beräknas med för det aktuella året gällan- de prisbasbeloppet. (Frågor rörande beräkning av beloppet för pensions- tillskott berörs även avsnitt 7.2.2) I andra stycket anges hur avräkningen mot tilläggspension skall utföras i situationer med samordning av yrkesskadelivräntor. Beloppet för pen- sionstillskott skall därvid avräknas mot tilläggspensionen innan denna har samordnats med yrkesskadelivräntan. 9 § I denna paragraf finns en bestämmelse som begränsar effekterna av sam- ordning med yrkesskadelivränta enligt 12 kap. 10 § LIP. Detta utgöra en motsvarighet till det förhållandet att SGA kan överstiga pensionen, om den pensionsberättigade även har yrkesskadelivränta. 10 § Bestämmelserna i denna paragraf anger enligt vilka paragrafer den över- gångsvisa garantipensionen skall beräknas. Har den pensionsberättigades beräkningsunderlag sådan storlek att det ligger inom det intervall som enligt dagens bestämmelser kan ge SGA vid inkomsttaxeringen skall be- räkning ske enligt bestämmelserna i 11 14 §, vilket innebär att uppräk- ning skall göras som kompensation för att SGA slopas. Ligger beräk- ningsunderlaget utanför det intervall inom vilket SGA kan medges med större belopp än det kommunala grundavdraget skall den fortsätta beräk- ning i stället ske enligt 15 §. 11 § Om beräkningsunderlaget överstiger 0,24 prisbasbelopp skall den pen- sionsberättigade ges kompensation för SGA. Det är storleken på beräk- ningsunderlaget som avgör hur stor kompensationen skall bli. I denna paragrafs första stycke beskrivs hur beräkningsunderlaget skall räknas upp om den pensionsberättigades beräkningsunderlag överstiger 0,24 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,3 prisbasbelopp. Denna bestämmelse är lika för gifta och ogifta. Avdraget om 0,112 görs endast av beräk- ningstekniska skäl för att garantipensionen i den del den ersätter SGA skall motsvara storleken på det SGA som den pensionsberättigade hade erhållit med stöd av nuvarande skatteregler. I paragrafens andra stycke beskrivs hur beräkningsunderlaget skall räknas upp när de samlade pensionsinkomsterna uppgår till minst 1,3 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,52 prisbasbelopp för den som är ogift eller 1,354 prisbasbelopp för den som är gift. För den senare mot- svarar 1,354 prisbasbelopp fullt SGA. För en ogift ligger emellertid 1,52 prisbasbelopp något under fullt SGA. Att så är fallet beror endast på be- räkningstekniska skäl. Genom uppräkningen kommer den pensionsberät- tigade att kompenseras för det SGA som han eller hon skulle ha erhållit med stöd av dagens SGA-regler. 12 § Paragrafens första stycke anger till vilket belopp beräkningsunderlaget skall räknas upp för en ogift när hans eller hennes samlade pensionsin- komster i princip motsvarar dagens grundskydd i form av oreducerad folkpension och pensionstillskott. Det saknar betydelse om den pen- sionsberättigade endast har rätt till folkpension och pensionstillskott eller om det i beräkningsunderlaget även ingår andra pensionsförmåner såsom t.ex. tilläggspension och tjänstepension. Vid beräkning av SGA görs ingen skillnad i vad pensionsinkomsterna utgörs av, utan det är ute- slutande storleken på pensionsinkomsterna som avgör storleken på skatteavdraget. I andra stycket anges vad som gäller i motsvarande situation för den som är gift. 13 § Vid pensionsinkomster överstigande dagens grundskydd minskar stor- leken på SGA. I denna paragraf har denna minskning lagts in i beräk- ningsmetoden för garantipension till personer vars samlade pensionsin- komster överstiger gränsen för fullt SGA. 14 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som utgör den årliga över- gångsvisa garantipensionen för personer födda eller tidigare. Sedan pensionsinkomster räknats upp och den inkomstrelaterade pensio- nen dragits av återstår garantipensionen. Tilläggspension i form av in- komstgrundad ålderspension och i form av änkepension, tjänstepension och utländsk pension skall inte utges i form av garantipension, varför dessa pensionsförmåner skall dras från det uppräknade beräknings- underlaget. Detsamma gäller sådana andra förmåner som enligt 4 § 7 har ingått i underlaget. Eftersom regeringen föreslår att den bosättningsbase- rade folkpensionen och pensionstillskottet inte längre skall utges, kom- mer den övergångsvisa garantipensionen också att ge kompensation för dessa pensionsförmåner. Den övergångsvisa garantipensionen utgörs så- ledes av ersättning för SGA och i vissa fall även för den bosättningsbase- rade folkpensionen och pensionstillskottet. 15 § När beräkningsunderlaget inte överstiger 0,24 prisbasbelopp eller över- stiger för den som är ogift 3,093 prisbasbelopp och för den som är gift 2,772 prisbasbelopp skall någon ersättning för SGA inte utges. Någon uppräkning av beräkningsunderlaget skall därför inte ske. Däremot skall i vissa fall utges kompensation för sådant grundskydd som inte kommer att kompenseras inom pensionen enligt LIP. Genom bestämmelsen i paragrafens första mening ges därvid den som har så små pensionsinkomster att beräkningsunderlaget för ett visst år inte överstiger 0,24 prisbasbelopp som garantipensionen ersättning för den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. Bestäm- melsen är lika för gifta och ogifta. Bestämmelserna i andra meningen, som avser dem vars beräknings- underlag överstiger nivån för SGA, tar sikte på den situationen för vilken utredningen föreslog att bosättningstillägg skulle utges. Enligt reger- ingens förslag skall i stället övergångsvis garantipension utges även i denna situation. Beräkningen skall dock ske på samma sätt som för det av utredningen föreslagna bosättningstillägget. 16 § I paragrafen anges beräkningsmetoden vid partiellt uttag av övergångsvis garantipension. Beräkningen skall ske så att det först beräknas vad hel garantipension skulle ha blivit vid helt uttag av sådan pension. Därefter sker andelsberäkningen. Som anges i 4 § skall för beräkningen av över- gångsvis garantipensionen i beräkningsunderlaget ingå bl.a. ett belopp motsvarande den tilläggspension, folkpension och pensionstillskott som den pensionsberättigade vid tiden för utbetalning av garantipensionen skulle ha haft rätt till. Om den pensionsberättigade gjort ett förtida par- tiellt uttag vid t.ex. skall i beräkningsunderlaget således ingå en hel 63-års pension, som minskats på sätt som framgår av 6 kap. LIP respektive 6 kap. AFL i detta kapitels lydelse före . Vid ett uppskjutet uttag av ålderspension skall på motsvarande sätt nämnda belopp ha räknats upp före det att de läggs till beräkningsunder- laget. Andelsberäkning sker först efter det att den övergångsvisa garanti- pensionen har beräknats. 3 kap. 1 § I paragrafen införs en ny bestämmelse som begränsar övriga bestämmel- ser i detta kapitel till att gälla personer som är födda eller . Den åldersgrupp som kan vara berättigad till övergångsvis garantipension omfattas inte av bestämmelserna om försäkringstid i detta kapitel. Denna grupp har som huvudregel kvalificerat sig för övergångsvis garantipen- sion genom att bosättningstid för folkpension har tillgodoräknats för tid . Som framgår av punkten 2 i de föreslagna övergångsbe- stämmelserna lag kan dock, under vissa förutsättningar, en person som är född eller tidigare kvalificera sig för övergångsvis garantipension även efter att ha fyllt . Detta gäller i fall som avses i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). I sådant fall tillämpas bestäm- melserna om bosättningstid i AFL och inte bestämmelserna i förevarande kapitel. Hittillsvarande bestämmelser i denna paragraf har, som Lagrådet för- ordat, överförts till en egen paragraf, 1 a §. 4 § I paragrafen har gjorts en konsekvensändring med hänsyn till att be- stämmelserna i hittillsvarande 3 kap. 3 § har överförts till 4 kap. 3 §. 4 kap. 1 § Kapitlet innehåller bestämmelser om uttag och beräkning av garantipen- sion för personer födda eller . I paragrafen har införts en ny bestämmelse som förtydligar att bestämmelserna i 4 kap. fortsätt- ningsvis omfattar endast personer som är födda eller . Hittillsvarande bestämmelser i denna paragraf har, som Lagrådet för- ordat, överförts till en egen paragraf, 1 a §. 5 kap. 3 § I denna paragraf införs en bestämmelse som begränsar tillämpningsom- rådet för bestämmelserna om samordning med yrkesskadelivräntor i 5 kap. 4 §. (Bestämmelserna i 5 kap. 4 § är helt identiska med de hittills- varande i 4 kap. 4 §.) Samordningsbestämmelserna i 5 kap. 4 § kommer, liksom , att vara tillämplig på personer som är födda eller . Vidare skall de kunna tillämpas på vissa personer som är födda eller tidigare. Det sistnämnda gäller i de fall den pensionsberättigade har en yrkesskadelivränta som inte skall samordnas enligt 12 kap. 10 § LIP. I sådant fall ingår nämligen inte samordningen i beräkningsunderlaget (jfr 2 kap. 4 § 1) utan samordning sker på utgående övergångsvis garantipen- sion på samma sätt som för garantipensionen för dem som är födda eller . Har för den som är född eller tidigare däremot samordning skett enligt 12 kap. 10 § LIP, ingår denna i beräkningsunderlaget. Någon samordning skall i sådant fall därför inte göras även på utgående garanti- pension enligt 5 kap. 4 §. 6 kap. 2 § Bestämmelserna i denna paragraf motsvarar de hittillsvarande i 5 kap. 2 §. I första stycket har dock införts bestämmelser som gäller enbart personer som är födda eller tidigare. Fråga är om situationer när den pensionsberättigades pensionsinkomster ändras retroaktivt. Eftersom storleken av övergångsvis garantipensionen är beroende av de pen- sionsinkomster som ingår i beräkningsunderlaget, skall den övergångsvisa garantipensionen ändras om dessa inkomster i storlek eller på annat sätt ändras. Följdändringen skall göras oavsett av vilken anledning pensionsinkomsterna i beräkningsunderlaget ändras. När änd- ring för framtiden sker, t.ex. på grund av att civilståndet eller tilläggspen- sionen ändras eller att rätten till tjänstepension upphör, skall alltid garan- tipension räknas om. Detta följer dock av att garantipensionen vid varje utbetalning i och för skall beräknas utifrån då gällande förhållande. Något beslut om ändring av garantipensionen innebär inte detta utan det är i stället ett nytt beslut. Bestämmelsen motsvarar i sak vad som gäller för ändring av garantipension för personer födda eller senare en- ligt paragrafens andra stycke. 4 § I denna nya paragraf regleras skyldigheten för den som uppbär eller an- nars har rätt till garantipension att till lämna uppgifter.