prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reserva- tioner/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Det slutliga utfallet för de 27 utgiftsområdena är högre än budgeterat varav utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor svarar för . För tre utgiftsområden där större delen av utgifterna består av transferingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, blev utfallet sammanlagt högre än anvisat på statsbudgeten. Fyra utgiftsområden redovisar utfall som underskrider budgeterade belopp i statsbudgeten med mer än : utgiftsområde 15 Studiestöd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska ge- menskapen. Tillsammans redovisar dessa utgifts- områden ett utfall som är lägre än anvisat på statsbudgeten. Diagram 5.2 Större avvikelser jämfört med statsbudgeten, avvikelser större än 1 mdkr Indragningar Enligt 8 § lagen om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av stats- finansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. genomfördes en förändring av 11§ anslagsförordningen (1996:1189) vilken innebar att berörda myndigheter får disponera ett ramanslag med högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande av anslaget. Om inte rege- ringen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp motsvarande den del av ett anslagssparande enligt årsredovisningen som överstiger av det årets tilldelade anslag minskat med dispositionsrätt som fördelats till annan myndighet. Indragningen skall göras året då anslagssparandet översteg . har regeringen beslutat om in- dragningar av anslagsmedel uppgående till ca . Ett fåtal indragningar svarar för större delen av detta belopp. I tabell 5.23 redovisas samtliga indragningar som är större än . Dessa större indragningar, 15 stycken, summerar till och svarar för av det totalt indragna beloppet . En stor del av det indragna beloppet avser indragning av anslagssparande från s.k. äldreanslag. Den största indragningen uppgår till och härrör sig till äldreanslaget 06 A1 Försvarsmakten, upptaget på statsbudgeten 1998, indragningen avser den slutliga tekniska justeringen som gjordes tillföljd av övergången till lånefinansiering av rörelsekapital. Tabell 5.23 Indragningar 1999, större än Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag Uo 2 98 02B1 Åtg. för att stärka det fin. systemet 156 Uo 5 98 05B1 Bidrag till vissa internationella org. 196 Uo 6 98 06A1 Försvarsmakten 2 127 Uo10 A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 115 Uo13 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 731 Uo14 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1 181 Uo14 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 596 Uo15 A2 Studiemedel m.m. 1 100 Uo 15 A3 Vuxenstudiestöd m.m. 147 Uo18 Stöd till lok. för ekologisk hållbarhet 120 Uo20 94/95 14A8 Miljöinsatser i 128 Uo20 95/96 14A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning till ekologisk hållbarhet 422 Uo22 A2 Väghållning och statsbidrag 500 Uo23 B13 Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 160 Uo23 A15 Interv. för jordbruksprodukter 220 Summa större indragningar 7 899 Andel av totala indragningar Medgivna överskridanden Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1086) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Regeringen har beslutat om sex medgivna överskridanden. Tabell 5.24 Medgivna överskridanden Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag Uo8 A6 Utresor för avvisade och utvisade 4 Uo9 A1 Sjukvårdsförmåner m.m. 183 Uo9 B7 Bilstöd till handikappade 14 Uo10 A1 Sjukpenning och rehabilitering 402 Uo11 A4 Delpension 16 Uo26 A1 Räntor på statsskulden 5 375 Summa Medgivna överskridanden I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade be- myndigande som gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att rege- ringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtagande. Utgiftsbegränsningar ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att utgifterna riskerade att överstiga det fastställda utgiftstaket. Främsta orsaken var att utgifterna för Sjuk- penning och rehabilitering m.m. förväntades bli högre än anvisat på statsbudgeten. beslutade därför om besparingar på . Dessutom införde regeringen s.k. begränsningsbelopp för vissa anslag. Be- gränsningsbeloppens syfte var att säkerställa att anslagsförbrukningen 1999 inte skulle överskrida en viss bestämd nivå. Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att den faktiska utgiftsreduktionen tillföljd av ut- giftsbegränsningarna motsvarade ca . I tabell 5.25 nedan följs dessa utgiftsbegränsningar upp. Det är tre anslag som har överskridit de av regeringen beslutade be- gränsningsbeloppen, , äldre- anslaget Regionalpolitiska åtgärder från stats- budgeten 1998 och Väghållning och statsbidrag Begränsningsbelopp Utfall Skillnad Uo 1, 1995/96 B2 Samarbete och utveckling 279 185 94 Uo 2, A14 Kontrollfunktionen i staten 116 72 44 Uo 3, A2 Skattemyndigheterna 4 482 4 458 24 Uo 5 och internationell samverkan 3 011 2 876 135 Uo 5, A1 1 906 1 909 -3 Uo 6 Totalförsvar 45 948 44 264 1 684 Uo 7, Vo A Internationellt utvecklingssamarbete 11 637 11 625 12 Uo 7, Vo B Samarbete 835 794 41 Uo 8, B2 Särskilda åtgärder i utsatta bostadsområden 142 107 35 Uo16 Utbildning och universitetsforskning 30 086 29 148 938 Uo 18, E1 Lokala investeringsbidrag 960 905 55 Uo 19, 1998 A1 Regionalpolitiska åtgärder 610 738 -128 Uo 21, B2 Bidrag till investeringari elproduktion från förnybara energikällor 110 87 23 Uo 21, B4 Energiforskning 247 205 42 Uo21, B5 Energiteknikstöd 154 154 0 Uo21, B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 30 30 0 Uo 21, B9 Åtgärderför elvärmeförsörjning i 40 40 0 Uo21, 1997 A1 Åtgärder för effektivare använding av energi 20 18 2 Uo 22, A2 Väghållning och statsbidrag 11 895 12 132 -237 Uo 22, A4 : Banhållning 7 290 7 113 177 Uo 24, D1 Teknisk forskning och utveckling 869 868 1 Uo 24 1995/96 A16 Program för småföretags utveckling 298 258 40 Uo 25 , A2 Särskilda insatser i kommuner och landsting 950 760 190 Månadsfördelat utfall Statsbudgetens utfall redovisas löpande av . I bilaga 4 redo- visas statsbudetens utfall och utgifts- område. De korrigeringar av anslagsför- brukningen som görs av myndigheterna vid budgetårets slut redovisas i sin helhet på december månad. Utfallet per utgiftsområde I nästa avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och de större avvikelserna mot statsbudgeten på anslagsnivå. I vissa fall kommenteras avvikelserna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöverföringsbelopp, an- visade medel på stats- och tilläggsbudget, med- givna överskridanden samt indragningar. Dessutom redovisas RGK:s nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som redovisas på budgetens utgiftssida. I bilaga 3 redovisas utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt avvikelser bl.a. jämfört med statsbudgeten. Tabell 5.26 Statsbudgetens utgifter Utfall Avvikelse mot stats- budget Avvikelse mot totalt anvisat Uo 1 4 180 3 4 183 4 541 362 358 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 705 1 1 706 1 515 -191 -192 Uo 3 och uppbörd 5 811 0 5 811 5 953 142 142 Uo 4 Rättsväsendet 21 919 20 21 939 22 262 343 323 Uo 5 och internationell samverkan 2 871 0 2 871 2 877 5 5 Uo 6 Totalförsvar 44 108 58 44 166 44 264 156 98 Uo 7 Internationellt bistånd 11 900 0 11 900 12 418 519 519 Uo 8 Invandrare och flyktingar 4 324 255 4 579 4 402 78 -177 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24 012 242 24 254 24 519 506 264 Uo 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80 503 7 474 87 977 88 477 7 974 500 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34 315 121 34 436 34 450 135 14 Uo 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 39 896 461 40 357 41 175 1 279 818 Uo 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33 789 150 33 939 35 448 1 659 1 509 Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48 274 -308 47 966 48 795 521 829 Uo 15 Studiestöd 22 447 -92 22 355 19 676 -2 771 -2 679 Uo 16 Utbildning och universitetsforskning 29 Uo 17 Kultur, media, trossamfund och fritid 7 452 1 7 453 7 554 102 102 Uo 18 Samhällsplanering, bostadsförs. och byggande 20 463 35 20 498 17 172 -3 291 -3 325 Uo 19 Regional utjämning och utveckling 2 743 26 2 769 3 720 977 951 Uo 20 Allmän miljö- och naturvård 1 549 28 1 577 1 632 83 55 Uo 21 Energi 1 681 0 1 681 1 101 -580 -580 Uo 22 Kommunikationer 25 501 -1 25 500 25 629 127 128 Uo 23 Jord-o skogsbruk,fiske med anslutande näringar 11 974 12 11 986 11 925 -49 -61 Uo 24 Näringsliv 2 898 12 2 910 3 256 358 346 Uo 25 Allmänna bidrag till kommuner 103 565 -40 103 525 102 542 -1 022 -982 Uo 26 Statsskuldsräntor m.m. 84 560 0 84 560 89 885 5 325 5 325 Uo 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21 908 0 21 908 20 884 -1 024 -1 024 Minskning av anslagsbehållningar 5 000 0 5 000 0 -5 000 -5 000 Summa utgiftsområden 698 380 8 565 706 945 705 222 6 842 -1 723 Kassamässig korrigering -45 000 0 -45 000 -44 142 858 858 nettoutlåning 26 988 0 26 988 -17 933 -44 921 -44 921 Summa statsbudgetens utgifter 680 368 8 565 688 933 643 147 -37 221 -45 786 Anm: Statsbudgetens utgifter per anslag redovisas i bilaga 3. 5.4.1 Utgifter per utgiftsområde Utgiftsområde 1 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna stats- chefen, och regeringen. Dessutom ingår bl.a. presstöd, partistöd, allmänna val och vissa centrala myndigheter. Tabell 5.27 Uo 1 Miljoner kronor Versksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Statschefen 70 77 0 79 2 B. och dess ombudsmän 913 948 9 981 32 C. Regeringen m.m. 2 615 2 420 -7 2 759 339 D. Centrala myndigheter 46 56 0 48 -7 E. Mediefrågor 684 678 1 674 -5 F. Samarbete och utveckling inom Östersjöreg. Summa Uo 1 4 328 4 180 3 4 541 362 1 SB= statsbudgeten TB= tilläggsbudget 1 och 2 Utfallet för blev . Skillnaden mellan statsbudgeten och utfallet blev (8,). Ökningen i förhållande till statsbudgeten förklarades till stor del, , av en förbrukning av tidigare års anslagssparande på anslaget C 1 m.m. och på äldreanslaget från /96 B2 Samarbete och utveckling inom , den s.k. Östersjömiljarden. Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för det senare anslaget på . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar ett tiotal centrala förvaltningsmyndigheter och kostnader för upplåning och förvaltning av statsskulden. Vidare ingår vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer. Tabell 5.28 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Utveckling av statlig förvaltning 797 887 2 834 -53 B. Det finansiella systemet 607 751 -1 592 -159 C. Särsk finans och garanti- åtaganden 573 49 0 71 21 D. revisorer 15 19 0 19 1 Summa Uo 2 1 992 1 705 1 1 515 -192 Utfallet för utgiftsområdet blev . Skillnaden mellan statsbudgeten och utfallet blev därmed -(-11,). Utgifterna för anslaget A7 Folk- och bostads- räkning budgeterades till . Utgifterna för anslaget blev vilket var lägre än anvisat i statsbudgeten. Arbetet inför genomförandet av en folk- och bostadsräkning har försenats, vilket betyder att undersökningen kommer att genom- föras först eller 2005. För verksamhetsområde B hänför sig skillnader till ett lägre utfall på anslaget B4 Riks- gäldkontoret; Kostnader för upplåning och låneförvaltning. Anslagets utfall underskred budgeterade medel med , vilket beror på successivt minskande utgifter för provisionskostnader m.m. avseende upplåning i svenska kronor. Utgiftsområde 3 och uppbörd Utgiftsområdet omfattar , och . Tabell 5.29 Uo 3 och uppbörd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Skatte- förvaltningen 4 792 4 712 0 4 845 133 B. 1 071 1 099 0 1 107 8 Summa Uo 3 5 863 5 811 0 5 953 142 uppgick utgifterna till . Utfallet blev därmed (2,) högre än anvisat i stats- budgeten. Skillnaden förklarades till största del av att utfallet för anslaget A2 Skattemyndigheterna blev högre än anvisat i stats- budgeten. Ökningen förklaras av en senare- läggning av IT-planer vilket innebär att utgifterna för genomförandet belastade 1999. Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för anslaget på 4 482 milj- oner kronor. Utfallet underskred be- gränsningsbeloppet med . Utfallet för anslaget A1 blev högre än budgeterat. Ökningen förklaras även här av senareläggningen av skattemyndigheternas IT-planer . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar i huvudsak polis- väsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna och rättshjälpen. Tabell 5.30 Uo 4 Rättsväsendet Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Polis- väsendet 11 289 11 974 -2 11 914 -60 B. Åklagar- väsendet 741 819 12 829 9 C. Domstols- väsendet mm 3 063 3 057 10 3 113 56 D. Kriminal- vården 3 866 3 639 0 3 957 318 E. Kronofogde- myndigheterna 1 303 1 310 0 1 347 37 F. Övrig verksamhet 1 151 1120 0 1 102 -18 Summa Uo 4 21 413 21 919 20 22 262 343 uppgick utgifterna till , vilket är en ökning med (1,) jämfört med statsbudgeten. Skillnaden förklarades främst av att utfallet för anslaget D1 Kriminalvården blev högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget budgeterades lågt i syfte att anslags- sparande skulle utnyttjas. Anslagssparandet, som vid ingången av uppgick till , förbrukades och /2000 utnyttjades ca av anslagskrediten. Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar i huvudsak för- valtningskostnader för och de 103 utlandsmyndigheterna samt bidrag till vissa internationella organisationer såsom exempelvis och . Tabell 5.31 Uo 5 och int. samverkan Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Utrikes- förvaltningen m.m. 1 821 1 747 0 1 914 167 B. Internationella organisationer 679 954 0 794 -160 C. Information om i utlandet 61 67 0 65 -2 D. Nedrustning- och säkerhets- politiska frågor 57 58 0 57 -2 E. Övrig verksamhet 20 45 0 46 1 Summa Uo 5 2 638 2 871 0 2 876 5 Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Avvikelsen jämfört med statsbudgeten för de två verksamhetsområdena m.m. och Internationella organisationer tog i stort sett ut varandra. Utfallet för anslaget A1 blev högre än vad som anvisades på statsbudgeten. De högre utgifterna finansierades genom ett ut- nyttjande av anslagssparande. Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för anslaget A1 Utrikes- förvaltningen på . Utfallet överskred begränsningsbeloppet med . Utfallet för anslaget B1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev lägre än budgeterat, vilket framför allt berodde på att planerade internationella operationer inte har fullföljts. Vidare för- brukades en stor del av den ingående reserva- tionen, , på äldreanslaget 1995/96 B9 Fredsbevarande verksamhet till det svenska deltagandet i Kosovo. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och civila försvaret, , , Sprängämnes- inspektionen, nämnder samt stödverksamhet till det militära och civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verk- samhet med svensk trupp utomlands. Tabell 5.32 Uo 6 Totalförsvar Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Militärt försvar 38 626 39 829 95 40 133 304 B. Vissa funktioner inom det civila försvaret 2 365 2 489 -145 2 284 -205 C. Kust- bevakningen och nämnder m.m. 443 823 115 874 51 D. Stöd- verksamhet 965 966 -7 972 6 Summa Uo 6 42 339 44 108 58 44 264 156 Från utgiftsområdet har anslaget Ersättning för kroppsskador flyttats till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. delades Försvarsmaktens anslag upp på två anslag, Förbandsverksamhet och beredskap m.m. samt Utveckling och investeringar. I statsbudgeten anvisades för utgiftsområdet. Utfallet blev , vilket var (0,) högre än budgeterat. Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för hela utgiftsområdet på . Utfallet understeg detta belopp med . Skillnaden mot statsbudgeten förklaras av utfall som gick i båda riktningarna. De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten var framför allt hänförliga till Försvarsmaktens anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m.. Skillnaden mot statsbudgeten blev . Orsaken till den lägre förbrukningen inom anslaget var en följd av åt- stramningar inom förbandsverksamheten. Dessa var i sin tur en följd av krav på ekonomisk återhållsamhet för att få verksamheten i balans. De ökade utgifterna jämfört med stats- budgeten förklarades främst av två anslag, A3 Utveckling och investeringar samt A2 Freds- främjande truppinsatser. Utfallen överskred anvisat belopp med 996 respektive . De ökade utgifterna för anslaget Utveckling och investeringar berodde på att det förekommer en osäkerhetsfaktor i form av tidsförskjutningar vid materielanskaffning till Försvarsmakten. De ökade utgifterna för anslaget Fredsfrämjande truppinsatser orsakades av högre kostnader för det svenska bidraget till en internationell fredsstyrka i Kosovo. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar verksamheterna inter- nationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . Tabell 5.33 Uo 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. utvecklings- samarbete 10 790 11 150 0 11 625 475 B. Samarbete med 689 750 0 794 44 Summa Uo 7 11 479 11 900 0 12 418 519 I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Utfallet blev , dvs. (4,) högre än budgeterat. Tilldelade resurser för verksamhetsområdet A Internationellt utvecklingssamarbete beräknades utifrån biståndsramen som sattes till 12 840 mil- joner kronor. Verksamhetsområdet innehåller anslagen A1 Biståndsverksamhet och A2 . Från biståndsramen gjordes avräkningar för utgifter, klassificerade som bistånd, inom andra utgiftsområden. har besparingar skett inom utgiftsområdet till följd av att biståndsramen sänktes av bruttonationalinkomsten (BNI). höjdes den totala biståndsramen till av BNI. beslutades om ett begränsningsbelopp för verksamhetsområdet på . Utfallet för verksamhetsområdet blev . Skillnaden för utgiftsområdet mellan utfallet och statsbudgeten förklarades främst av ett utnyttjande av ingående reservationer på anslaget A1 Biståndsverksamhet. Utfallet för anslaget blev högre än budgeterat. Utnyttjandet av en del av de ingående reservationerna aviserades av regeringen redan i budgetpropositionen . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor bl.a. rörande mottagande av asylsökande. Vidare finansieras arbetet med invandrares integration i , t.ex. utgifter för kommun- ersättningar vid flyktingmottagande. Tabell 5.34 Uo 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Migrations politik 1 823 1 785 255 1 953 168 B. Invandrares integration 2 363 2 539 0 2 449 -90 Summa Uo 8 4 186 4 324 255 4 402 78 Under förbrukades 4 402 milj- oner kronor inom utgiftsområdet, vilket är () högre än anvisade medel i statsbudgeten. Antalet asyl- sökanden i mottagandesystemet och antalet utplaceringar i kommunerna är faktorer som i stor utsträckning har påverkat utgifterna för utgiftsområdet . Skillnaden förklaras främst av utfallet för anslaget A2 Mottagande av asylsökande, vilket blev högre än anvisat i statsbudgeten. Detta berodde på att antalet personer i mottagandesystemet översteg vad som beräknats i statsbudgeten, vilket främst förklaras av Kosovokrisen. Utfallet för anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta berodde främst på att antalet kvotflyktingar minskade till förmån för evakuering av fördrivna personer från provinsen . Kostnader relaterade till återvändande av flyktingar minskade . Detta var ett direkt resultat av att kriget i Kosovo minskade benägenheten att återvända till . Anslaget B2 Särskilda insatser i utsatta bostads- områden och anslaget B5 Hemutrustningslån stod för merparten av minskningen av utfallet i relation till anvisade medel i statsbudgeten. Den främsta orsaken till skillnaden för anslaget B5 Hemutrustningslån var att antalet beviljade ansökningar om hemutrustningslån minskade som en följd av att flertalet av de flyktingar som kom endast fick tidsbegränsade tillstånd och därmed inte rätt till hem- utrustningslån. En annan orsak var lägre räntekostnader. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar i huvudsak olika bidrag och ersättningar inom hälso- och sjukvårds- området samt förvaltningskostnader för myndig- heter inom området. Tabell 5.35 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Hälso- och sjukvård 17 148 16 859 468 17 599 740 B. Social omsorg 5 495 6 633 -226 6 388 -245 C. 379 407 0 431 24 D. Stöd t. forskn. 102 114 0 101 -13 Summa Uo 9 23 124 24 012 242 24 519 506 Utgifterna uppgick till . Utfallet blev därmed ( ) högre än anvisade medel på statsbudgeten. De ökade utgifterna inom utgiftsområdet är framförallt att hänföra till anslaget A2 Bidrag till läkemedelsförmånen. Utfallet blev högre än anvisade medel i statsbudgeten. Orsaken till skillnaden var att en överens- kommelse om statsbidrag till landstingen avseende kostnader 1999 slöts mellan landstingsförbundet och staten. Vidare genomfördes en utbetalning på avseende slutreglering till landstingen . Utfallet för anslaget A1 Sjukvårdsförmåner underskred anvisade medel i statsbudgeten med sammanlagt . Skillnaden förklaras av att kostnaderna för EU-vården blev lägre än beräknat och att utgifterna för tandvårdsersättningar blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget B7 Bilstöd till handikappade blev , vilket är högre än i statsbudgeten. Genom en förordningsändring beslutade regeringen att bilstöd bara skulle kunna utbetalas inom ramen för beviljat anslag. Den kraftiga ökningen av antalet ansökningar fick till följd att Riks- försäkringsverket införde ett utbetalningsstopp för att inte överskrida tillgängliga medel inklusive anslagskredit. Utgifterna för anslaget B8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till 4 498 milj- oner kronor, vilket var lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhets- områden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministra- tionen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Tabell 5.36 Uo 10 Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Vid sjukdom/ handikapp 35 311 75 067 7 475 82 769 7 702 B. Social- försäkrings adm. 4 374 5 437 -1 5 708 272 Summa Uo 10 39 685 80 503 7 474 88 477 7 974 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till , vilket är () högre än anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av högre utgifter för Anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna blev () högre än vad som anvisats i statsbudgeten.