prop · GN0399 · 2000-01-01 00:00:00 — Den skall också innehålla en beräkning av gruppbaserad ställning för de försäkringsbolag som skall göra en sådan beräkning. När ett försäkrings- bolag är dotterföretag till ett försäkringsholdingföretag eller ett utländskt försäkringsföretag, skall redovisningen särskilt visa fördelningen av de finansiella resurserna inom koncernen. Ett bemyndigande införs i fråga om den gruppbaserade redovisningens utformning och innehåll samt när redovisningen skall ges in till Finans- inspektionen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erin- ran. framhåller dock vikten av att redovisningen begränsas till väsentlig information samt affärshändelser och avtal som har avgörande påverkan på försäkringsbolagens stabilitet och som inte kontrolleras på annat sätt. Direktivet: Enligt direktivet skall de behöriga myndigheterna se till att ett försäkringsföretags jämkade solvens beräknas lika ofta som det före- skrivs för försäkringsföretagens individuella solvensmarginal (bilaga I punkt 1.E). Detta gäller även när beräkningen skall utföras i fråga om moderföretag som är ett försäkringsholdingbolag eller ett utländskt för- säkringsföretag och som inte lyder under försäkringsdirektiven (bilaga II punkt 1). Dessutom skall försäkringsföretagen minst en gång lämna information till tillsynsmyndigheten om ekonomiska förhållanden med andra gruppföretag och närstående ägare (artikel 8.2). Skälen för regeringens förslag: Direktivet innebär ett krav på utökad rapportering av ett försäkringsbolags ekonomiska ställning vid sidan av nuvarande solvensdeklarationer, års- och koncernredovisningar. För att den gruppbaserade tillsynen skall kunna utövas på ett ändamålsenligt sätt behövs regler för hur bolagen skall redovisa den information som till- synsmyndigheten behöver. Ett lagkrav på en särskild redovisning för detta ändamål främjar även bolagsstämmans och bolagsledningens kontroll av försäkringsbolagets gruppbaserade ställning. En bestämmelse bör därför tas in i FRL som innebär att ett försäkringsbolag skall upprätta och till ge in sådana rapporter för tillsynsändamål. De ekonomiska sammanställningar och rapporter som det här blir frågan om bör sammanfattas i begreppet gruppbaserad redovisning. En sådan ordning är naturlig med hänsyn till att begreppet redan etablerats inom ramen för denna tillsyn på bankområdet (jfr 6 kap. 5 § lagen om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappers- bolag). Den gruppbaserade redovisningen bör innehålla en sammanställning av affärshändelser och avtal med andra gruppföretag och närstående ägare. framhållit bör redovisningen koncentreras till sådan information som är väsentlig ur tillsynssynpunkt. Föreskrifterna om redovisningens utformning och innehåll bör arbetas fram i samråd med branschen, i syfte att underlätta den praktiska tillämpningen av reg- lerna. Redovisningen bör vidare innehålla den beräkning av gruppbaserad ställning som behandlats i avsnitt 7.4. Även om redovisningen i de fall som regleras i försäkringsgruppsdirektivets artikel 2.2 utgår ifrån moderföretaget, bör det underliggande försäkringsbolaget ha ansvaret för insamling av information och upprättande av redovisningen. Alternativet är att moderföretaget ansvarar för detta. Främst två skäl talar mot en sådan ordning. För det första kan moderföretaget vara ett utländskt företag som inte omfattas av svensk lag. Från svensk sida inne- bär detta särskilda svårigheter att säkerställa reglernas tillämpning. För det andra är det mer naturligt att försäkringsbolaget, som står under till- syn och som ytterst är den som kan drabbas av sanktioner om reglerna inte efterlevs, handhar kontakterna med . I de gruppfall som behandlas framhålls i direktivet som ett särskilt syfte med beräkningen att visa fördelningen av moderföretagets resurser. Denna aspekt kan kräva anpassningar i beräkningarna och sammanställ- ningen av informationen. Det bör därför redan av lag framgå att den gruppbaserade redovisningen har ett delvist annat syfte i detta fall. De konkreta anpassningar som erfordras bör behandlas i myndighetsföre- skrifter. Vid beräkningen av försäkringsbolagets gruppbaserade ekonomiska ställning skall utöver försäkringsdirektiven även redovisningsdirektiven beaktas. Försäkringsgruppsdirektivet hänvisar till fjärde och sjunde bolagsdirektivet samt försäkringsredovisningsdirektivet. Dessa direktiv är införlivade i den svenska rättsordningen. Samma grund- läggande redovisningsprinciper skall således tillämpas i den gruppbase- rade redovisningen som i års- och koncernredovisningen. Någon särskild hänvisning till redovisningsbestämmelse för försäkringsföretag bör trots detta inte införas för den gruppbaserade redovisningen enligt FRL. Frå- gorna bör först prövas i tillsynspraxis med hänsyn till vilka förenklingar som är befogade för vissa företag och om vissa anpassningar behövs för att tillgodose de särskilda kontrollbehov som gäller i försäkringsgrupp- sammanhang. Som tidigare behandlats har försäkringsgruppsdirektivet en delvis annorlunda definition av bl.a. intresseföretag jämfört med vad som stad- gas i EG:s redovisningsdirektiv. En skillnad är ett företag skall behandlas som ett intresseföretag så snart innehavet uppgår till av rösterna eller kapitalet (se avsnitt 7.1). Dessa mindre avvikelser kan medföra att ett företag behandlas olika i externredovisningen och i tillsynsredovisningen. I praktiken torde dock sådana avvikelser bli sällsynta. Den information som skall lämnas i den gruppbaserade redovisningen kommer därför sannolikt att kunna hämtas direkt från företagens års- och koncernredovisning samt löpande bokfö- ring. En samordning av den gruppbaserade redovisningen med försäkrings- bolagets allmänna solvensrapportering bör eftersträvas. Detta har inte bara fördelar för försäkringsbolagen. Det underlättar också för Finans- inspektionen att göra en mer välgrundad bedömning av försäkringsbola- gens finansiella situation. Närmare bestämmelser om den gruppbaserade redovisningens utformning och innehåll bör därför fastställas av . Dessa bestämmelser bör även omfatta frågan om när den gruppbaserade redovisningen skall ges in till . 7.7 Undantag från gruppbaserad redovisning 7.7.1 Undantag för försäkringsbolag i en undergrupp Regeringens förslag: Ett försäkringsbolag skall få undantas från skyldigheten att upprätta en gruppbaserad redovisning om försäk- ringsbolaget omfattas av ett annat företags motsvarande redovis- ning. En förutsättning är att det undantagna försäkringsbolagets gruppbaserade ekonomiska ställning kan antas vara tillfredsstäl- lande och, i förekommande fall, att det gruppbaserade kapitalkravet är uppfyllt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erin- ran. Direktivet: I det fall som avses i artikel 2.1 skall som huvudregel jäm- kad solvens beräknas för varje försäkringsföretag som har ägarintresse i minst ett annat försäkringsföretag (se artikel 9.1). Har försäkringsföreta- get ägarintressen i flera försäkringsföretag skall beräkningen omfatta samtliga dessa anknutna försäkringsföretag. Direktivet medger dock att ett försäkringsföretag undantas från skyl- digheten att beräkna sin jämkade solvens under vissa förutsättningar. Förutsättningarna är dels att försäkringsföretaget självt är ett dotterföre- tag eller ett företag med ägarintresse till ett försäkringsföretag med auktorisation inom den Europeiska gemenskapen, dels att det undantagna försäkringsföretaget (inklusive dess dotterföretag och företag som är föremål för ägarintresse) omfattas av en motsvarande beräkning som upprättas av moderföretaget eller företaget med ägarintresse. Vidare krävs i de fall där moderföretaget eller företaget med ägarintresse har sitt säte i en annan medlemsstat, att de berörda myndigheterna enats om att denna andra medlemsstat skall utöva den extra tillsynen, artikel 4.2. Förhållandet att försäkringsföretaget ägs via ett mellanliggande försäkringsholdingbolag eller ett utländskt försäkringsföretag som inte lyder under försäkringsdirektiven skall enligt direktivet inte utgöra något hinder vid bedömningen av om förutsättningarna för undantag är upp- fyllda. Detta förutsätter att försäkringsholdingbolaget eller det utländska försäkringsföretaget och det undantagna försäkringsföretaget beaktas vid beräkningen (se bilaga I punkt 2.1). I direktivet uppställs ytterligare en förutsättning för att undanta ett för- säkringsföretag i en undergrupp från skyldigheten att beräkna jämkad solvens. För att undantag skall få medges krävs att det går att säkerställa att endast sådant kapital i anknutna försäkringsföretag som kan göras till- gängligt för gruppen används för att uppfylla det överordnade försäk- ringsföretagets gruppbaserade solvensmarginal. De behöriga myndighe- ten skall ha försäkrat sig om att de poster som får ingå i solvensmargi- nalen för de försäkringsföretag som beaktas vid beräkningen är adekvat fördelade mellan dessa företag . Med detta torde avses att tillsynsmyn- digheten med rimlig säkerhet kan anta att de ingående försäkringsföreta- gens bidrag (eller underskott) till den gruppbaserade solvensmarginalen i praktiken kan överföras till försäkringsföretaget (eller något annat företag i gruppen) och därmed användas för att uppfylla den gruppbaserade solvensmarginalen. Även i det fall som avses i artikel 2.2 får medlemsstaterna avstå från beräkningen i fråga om ett försäkringsföretag som har samma moderfö- retag som ett annat försäkringsföretag med auktorisation i samma med- lemsstat. Även här förutsätts att det undantagna försäkringsföretaget be- aktas vid en motsvarande beräkning som utförs av detta andra försäk- ringsföretag eller av moderföretaget självt (se bilaga II punkt 2). Är det exempelvis så att två försäkringsföretag är dotterföretag till samma för- säkringsholdingbolag behöver beräkningen endast utföras en gång. Det- samma gäller om det finns ägarförhållanden i flera led, s.k. successivt ägande. Undantag från skyldigheten att utföra moderföretagsberäkningen medges även under vissa förutsättningar då försäkringsföretagen (systerföretagen) är auktoriserade i olika medlemsstater. Detta förutsätter att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna kommit överens om att den andra medlemsstaten skall ansvara för tillsynen. Vidare föreskriver direktivet att de behöriga myndigheterna skall tillse att den beräkningsmetod som beskrivs i direktivets bilaga II tillämpas på ett konsekvent sätt (se punkt 1). Skälen för regeringens förslag: Enligt försäkringsgruppsdirektivet skall en gruppbaserad beräkning som huvudregel göras för vart och ett av de försäkringsbolag som har minst ett dotterföretag eller intresseföretag som är försäkringsföretag. Beräkningen skall dessutom göras för varje försäkringsbolag som är dotterföretag eller intresseföretag till ett försäk- ringsholdingföretag eller ett utländskt försäkringsföretag som inte om- fattas av försäkringsdirektiven. En gruppbaserad ekonomisk ställning skall således beräknas även av ett försäkringsbolag för en försäkringsgrupp som i sin tur ingår i en större försäkringsgrupp, dvs. som utgör en undergrupp. Under vissa förutsättningar medger direktivet dock att en beräkning för undergruppen underlåts. En liknande undantagsmöjlighet finns i fråga om ett försäkringsföre- tags skyldighet att upprätta koncernredovisning. Ett moderbolag som i sin tur är ett dotterföretag behöver inte upprätta en koncernredovisning om bolaget omfattas av en koncernredovisning som upprättas av ett annat moderföretag enligt försäkringsredovisningsdirektivet (se 7 kap. 2 § ÅRL och 7 kap. 2 och 3 §§ ÅRFL). Om direktivets undantagsmöjlighet utnyttjas kan tillsynsmyndighetens kontroll och uppföljning av undergruppen försvåras. Enligt direktivet måste tillsynsmyndigheten alltjämt bl.a. kunna kontrollera att endast sådant kapital som faktiskt kan göras tillgängligt för att uppfylla den gruppbaserade solvensmarginalen ingår i den redovisade gruppbaserade kapitalbasen. Ofta förutsätter detta att en gruppbaserad ställning beräknas och en gruppbaserad redovisning upprättas också för undergrupperna i en större försäkringsgrupp. Enligt förslagen i det föregående skall svenska försäkringsbolag som omfattas av direktivets artikel 2.1 dessutom uppfylla ett gruppbaserat kapitalkrav med hänsyn till för- säkringsgruppen (se avsnitt 7.5). Detta krav gäller också för en under- grupp. I vissa fall bör det ändå vara tillräckligt att får en gruppbaserad redovisning från det överordnade försäkringsföretaget, en redovisning som innehåller en beräkning som beaktar den större försäk- ringsgruppen, eventuellt tillsammans med allmänna redovisningshand- lingar och viss tilläggsinformation avseende undergruppen. Det är därför lämpligt att införa direktivets undantagsmöjlighet. Ett undantag från skyldigheten att göra en gruppbaserad redovisning bör in- föras som innebär en möjlighet för att medge undantag i ett enskilt fall. De begränsningar som direktivet ställer upp för ett undantag bör sam- manfattas i en allmän bestämmelse i FRL. Enligt bestämmelsen bör som ett första villkor för undantag gälla att försäkringsbolaget omfattas av en gruppbaserad beräkning som görs av ett annat företag. Det kan vara ett försäkringsföretag som försäkringsbolaget är dotterföretag eller intresse- företag till. Bestämmelsen bör inte heller utesluta undantag när moderfö- retaget är ett försäkringsholdingföretag och redovisningen upprättas av ett systerföretag. Som en andra förutsättning bör föreskrivas att det undantagna försäk- ringsbolagets gruppbaserade ställning kan antas vara tillfredsställande i stabilitetshänseende. Om försäkringsbolaget skall uppfylla ett gruppba- serat kapitalkrav bör det även kunna antas att detta är uppfyllt. Av konkurrensneutralitetsskäl är det önskvärt att ha samma undantags- regler för alla svenska försäkringsbolag. Direktivbestämmelserna bör därför införlivas så att den undantagna kretsen även omfattar de fall när det företag som försäkringsbolaget är dotterföretag eller intresseföretag till har sitt säte utanför men inom EES. Bestämmelsen bör också beakta fallet att det företag som upprättar en gruppbaserad redovisning eller motsvarande sammanställning för den större försäkringsgruppen kan var en understödsförening eller ett utländskt försäkringsholdingföre- tag. Som direktivet anger måste ett avstämningsförfarande äga rum med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat om den myndigheten skall utöva den gruppbaserade tillsynen över det svenska försäkringsbo- laget och dess dotter- och intresseföretag. Detta är någonting som under alla förhållanden behöver bevaka inom ramen för dispensgivningen. Det kan således inte anses nödvändigt att införa en uttrycklig bestämmelse om ett sådant avstämningsförfarande som förut- sättning för en dispens. Direktivet reglerar endast undantag från den gruppbaserade beräk- ningen. Det kan dock inte anses oförenligt med direktivet att under samma förutsättningar medge undantag från kravet att redovisa transak- tionerna med andra gruppföretag. Undantagsbestämmelsen bör därför utformas på detta sätt. 7.7.2 Utelämnande av företag från en gruppbaserad redovis- ning Regeringens förslag: får besluta att ett företag som ingår i försäkringsgruppen får utelämnas från den gruppbase- rade redovisningen i vissa undantagsfall. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorians förslag är det dock försäkringsbolaget som skall bedöma vilka företag som skall utelämnas från den gruppbaserade redo- visningen. Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erin- ran. anser dock att det kan leda till tillämpningssvå- righeter för försäkringsbolagen att väga in syftet med tillsynen i bedöm- ningen av vilka företag som kan utelämnas. Konsumentkooperationens pensionskassa efterlyser en närmare belysning av omfånget vad gäller möjligheten till undantag för företag av ringa intresse för tillsynen. Direktivet: I vissa situationer kan det föreligga svårigheter att få fram nödvändig information om ett företag som ingår i försäkringsgruppen. De behöriga myndigheterna får enligt direktivet därför besluta att företag som har sitt säte i ett land där det finns rättsliga hinder för överföring av nödvändig information inte skall omfattas av den gruppbaserade tillsy- nen. Dessutom kan de behöriga myndigheterna från fall till fall besluta att ett företag inte skall omfattas, om företaget är av ringa intresse med hänsyn till syftet med tillsynen. Med samma förbehåll får myndigheten undanta ett företag om den bedömer att det skulle vara olämpligt eller missvisande att låta detta företags finansiella situation beaktas (artikel 3.3). Om tillsynsmyndigheten på grund av rättsliga hinder eller av andra skäl inte har tillgång till information som är nödvändig för att beräkna den jämkade solvensen gäller särskilda beräkningsregler. Om informatio- nen avser ett dotter- eller intresseföretag skall detta företag exkluderas helt från beräkningen. Enligt direktivets bilaga I punkt 2.5 skall detta företags bokförda värdet hos ett försäkringsföretag i gruppen således av- räknas från den gruppbaserade kapitalbasen. Vidare föreskrivs att oreali- serade vinster som har samband med detta innehav inte får ingå i den gruppbaserade solvensmarginalen. Motsvarande bestämmelser finns i bilaga II punkt 4. Skälen för regeringens förslag: Direktivet ger vissa möjligheter att undanta ett gruppföretag från den gruppbaserade tillsynen. Detta är befo- gat särskilt om det är olämpligt eller missvisande att beakta företaget. I fråga om internationella försäkringsgrupper kan det också vara förenat med stora svårigheter att få tillgång till den information som är nödvän- dig för tillsynen. Nyss nämnda undantagsmöjligheter bör således utnytt- jas. Det bör ske genom en generell bestämmelse i lag. Enligt direktivet får även ett företag som är av ringa intresse uteläm- nas. Undantagsbestämmelsen bör omfatta även detta fall. I direktivet fastslås också att det är tillsynsmyndigheten som får besluta att ett företag helt eller delvis utelämnas från en gruppbaserad redovisning. Bestämmelsen bör således utformas med denna utgångspunkt. En logisk följd av att det saknas nödvändig information om ett grupp- företag är att företaget utelämnas vid beräkningen av den gruppbaserade ekonomiska ställningen. För att inte riskera att överskatta ställningen bör den gruppbaserade kapitalbasen inte få omfatta kapitalvärden som hän- förs till ett företag som inte går att bedöma p.g.a. bristande information. Det bokförda värdet på andelarna i ett sådant dotter- eller intresseföretag bör alltså räknas av från den gruppbaserade kapitalbasen. Detsamma skall enligt direktivet gälla för orealiserade vinster. De bestämmelser som behövs för att tillgodose direktivet i dessa delar bör införas genom myndighetsföreskrifter inom ramen för de normgivningsbemyndiganden som tidigare föreslagits. Även om ett företag utelämnas från den gruppbaserade beräkningen kan det vara befogat att beakta företaget vid redovisningen av affärshän- delser och avtal. Undantagsbestämmelsen bör därför utformas så att får besluta att ett företag helt eller delvis kan uteläm- nas från den gruppbaserade redovisningen. 8 Kontroll av företag som skall omfattas av en gruppbaserad redovisning Regeringens förslag: Företag som ingår i en försäkringsgrupp och fysiska personer som har ett kvalificerat innehav i eller en nära för- bindelse med ett sådant företag åläggs en skyldighet att lämna den information som behövs för att upprätta en gruppbaserad redovis- ning. ges möjlighet att inhämta information som inte lämnas till försäkringsbolaget. får också i särskilda fall kontrollera informationen direkt hos företaget. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Direktivet: Medlemsstaterna skall se till att försäkringsföretag som är underkastade extra tillsyn har adekvata interna kontrollförfaranden för att ta fram de uppgifter och den information som är relevant för den utökade tillsynen, artikel 5.1. Här avses förfaranden inom det försäkringsföretag som är föremål för den extra tillsynen. Direktivet ger inte några regler beträffande kontrollmekanismer för övriga företag som ingår i försäk- ringsgruppen. Det finns dock regler som skall underlätta även för infor- mationsflödet mellan dessa företag och försäkringsföretaget. Medlems- staterna skall vidare vidta nödvändiga åtgärder för att det inom deras jurisdiktion inte skall finnas rättsliga hinder mot att företagen inbördes utbyter sådan information som är relevant för den extra tillsynen, artikel 5.2. Motsvarande regler finns i direktivet (92/30/EEG) om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut i artiklarna 3.6 och 7.1. Medlemsstaterna skall också se till att de behöriga myndigheter som ansvarar för den extra tillsynen har tillgång till all information som är relevant för utövande av tillsynen, dvs. att de har rätt att begära informa- tionen från företagen. Om information avseende ett företag i försäkrings- gruppen har begärts från försäkringsföretaget och detta inte lämnat in- formationen, får de behöriga myndigheterna vända sig direkt till det be- rörda företaget med sin begäran, artikel 6.1. Medlemsstaterna ska vidare se till att de behöriga myndigheterna - inom det egna territoriet - får genomföra kontroll på platsen av den in- formation som företaget skall ge in. Kretsen av bolag som kan komma ifråga är dock något snävare än de bolag som omfattas av begäran om information. Medlemsstaterna är en- dast ålagda att bereda sådan möjlighet till kontroll vad avser företag med moder-, dotter- och systerrelation till det försäkringsföretag som är underkastat den extra tillsynen. Den behöriga myndigheten skall ha möj- lighet att uppdra åt annan person att för den behöriga myndighetens räk- ning utföra kontrollen, artikel 6.2. Om en medlemsstat har fler än en behörig myndighet för tillsyn över försäkringsföretag och återförsäkringsföretag skall den medlemsstaten vidta nödvändiga åtgärder för att organisera samordningen mellan dessa myndigheter, artikel 4.3. Skälen för regeringens förslag: I 19 kap. 3 § FRL finns regler om att styrelsen, verkställande direktören och andra befattningshavare i ansvarig ställning i försäkringsbolag skall lämna de upplysningar Finansinspektio- nen begär. Till detta finns också kopplat ett normgivningsbemyndigande om vilka upplysningar som skall lämnas till inspektionen. I 19 kap. 10 § finns vissa bestämmelser om inspektionens möjligheter att inhämta information från ett företag som står under försäkringsbolagets bestäm- mande inflytande. Reglerna i 19 kap. FRL om försäkringsbolagens plikt att lämna den in- formation efterfrågar behöver dock ändras med hän- syn till försäkringsgruppsdirektivets föreskrifter om information och kontroll. I FRL bör därför införas en regel som gör det möjligt för att inhämta information från företag eller vissa ägare som inte står under tillsyn. Informationen som avses är sådan som är relevant för utövande av gruppbaserad tillsyn över de försäkringsbolag som enligt de nya reglerna är underkastade sådan tillsyn. För att göra regeln effektiv bör en vitessanktion få användas. I 19 kap. 9 och 10 §§ FRL finns regler om vad ett försäkringsbolag eller ett företag under bestämmande inflytande skall hålla tillgängligt för granskning. Det rör försäkringsbolagets kassa, övriga tillgångar, räkenskapsmaterial och andra handlingar. En ny lagregel som ger möjlighet att på plats hos dessa företag genomföra kontroll av den ingivna informationen bör infö- ras. Den kontrollen bör i enlighet med direktivets regler begränsas till företag i samma koncern som försäkringsbolaget.