prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Ränteskillnaden gentemot har sedan den ekonomiska vårpropositionen stigit med endast ett par tiondels procentenheter trots oro på de finansiella marknaderna. Saneringen av de offentliga finanserna och penningpolitikens inriktning på prisstabilitet är de viktigaste förklaringarna till att återvunnit stabilitet även i en internationellt turbulent miljö. Valutan Kronan har stärkts väsentligt . Jämfört med ett konkurrensvägt genomsnitt av valutor har kronan stärkts med . Detta speglar styrkan i svensk ekonomi men är också ett uttryck för att förtroendet för svensk ekonomisk politik är starkt. Den starkare svenska kronan begränsar ett redan måttligt internationellt inflationstryck och minskar riskerna för överhettning inom exportindustrin som importpriserna hålls tillbaka. Diagram 1.3 Växelkurs mot euron per euro infördes EU:s gemensamma valuta, euron. Införandet av euron utgör ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Valutaunionen påverkar i hög utsträckning ekonomiskt och politiskt. Det är viktigt också för att projektet blir en framgång. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. Ett eventuellt beslut om deltagande i valutaunionen måste ha ett brett folkligt stöd. håller dörren öppen för ett senare inträde i valutaunionen. Ett beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen skall underställas svenska folket för prövning i val eller i folkomröstning. Det är angeläget att ett framtida ställningstagande om deltagande i valutaunionen föregås av ordentlig debatt och analys. För att öka kunskapen och stimulera en bred debatt om ett eventuellt svenskt deltagande har ett informations- och folkbildningsarbete påbörjats. Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. Erfarenheterna från den nuvarande politiken inriktad på prisstabilitet i kombination med rörlig växelkurs är goda. 1.3.3 Lönebildning En fortsatt förbättring av lönebildningen är av avgörande betydelse för att den goda sysselsättningsutvecklingen skall bli bestående. har den nominella löneökningstakten sänkts betydligt. är de genomsnittliga lönekostnadsökningarna fortfarande högre än i våra viktigaste konkurrentländer. För att klara arbetslöshets- och sysselsättningsmålen måste en fortsatt hög efterfrågan på arbetskraft kunna förenas med måttliga nominella löneökningar. Regeringen kommer därför att att lägga en proposition med åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för att lönebildningen skall fungera på ett sätt som är förenligt med en bestående god sysselsättningsutveckling. En mer effektiv arbetsmarknad är viktig för att den nuvarande positiva ekonomiska utvecklingen skall fortsätta och leda till en varaktigt högre sysselsättning och minskad arbetslöshet. En effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga platser bidrar till att sysselsättningen kan öka utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. var den nominella löneökningstakten betydligt högre än dagens. Den låga inflationen har dock inneburit att reallöneutvecklingen varit betydligt högre än . Fortsatt måttliga nominella löneökningar även är en avgörande förutsättning för en fortsatt förstärkning av löntagarnas köpkraft parallellt med stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. Då det övergripande målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning, är fortsatta sänkningar av skatten betingade av att lönebildningen fungerar väl. Om löneökningarna blir högre än vad den svenska ekonomin klarar av skulle skattesänkningar leda till överhettning av ekonomin. Detta måste undvikas. Huvudansvaret för lönebildningen ligger på arbetsmarknadens parter. Legitimiteten för de överenskommelser som träffas blir större om de förhandlas fram utan statlig inblandning. Dessutom har parterna själva de bästa förutsättningarna för att hitta effektiva lösningar på de problem som diskuteras. Det gäller även reformeringen av lönebildningen. Men om parterna ej förmår ta det nödvändiga ansvaret vilar det slutliga ansvaret på riksdag och regering. Diagram 1.4 Nominell löneökningstakt och real löneökningstakt 1980 2000 Procent Riksdag och regering har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar som går utöver det ansvar för lönebildningen som parterna har. En dåligt fungerande lönebildning undergräver väl- färden för alla medborgare, även för dem vars intressen inte i första hand företräds av parterna på arbetsmarknaden. Statsmakterna bör dessutom bidra till att skapa goda förutsättningar för en aktiv dialog mellan olika grupper på arbetsmarknaden i syfte att undvika en situation där en grupp tar för sig på andra gruppers bekostnad. Riksdag och regering har dessutom ett speciellt ansvar för att motverka löneskillnader på grund av kön. Det är en av jämställdhetspolitikens viktigaste frågor. De uppdrag och åtgärder som redan beslutats inom detta område följs nu upp och analyseras av regeringen. Regeringen har dessutom haft överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att påskynda det arbete som parterna bedriver för att motverka lönediskriminering. Regeringen avser att återkomma i frågan . 1.4 Tillväxt och rättvisa Tillväxt och rättvisa står inte i konflikt med varandra. Tvärtom, tillväxt och rättvisa går hand i hand. En stabil och uthållig tillväxt bygger på delaktighet, att alla bidrar efter sin förmåga. Rättvisa handlar om att ge alla samma möjlighet att utvecklas och försörja sig och att välfärdsresurserna fördelas efter behov. 1.4.1 En politik för full sysselsättning Det övergripande målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning. För att målet skall kunna uppnås måste arbetsmarknaden fungera väl. Med offentliga finanser i överskott och stabila priser finns nu en unik möjlighet att varaktigt pressa ned arbetslösheten mot de nivåer som fanns innan 1990-tals krisen. Nyckeln är en politik som mobiliserar resurser och gör alla delaktiga i tillväxten. Den goda utvecklingen innebär att sysselsättningspolitiken ändrar perspektiv. handlar det om att prioritera tillsättningen av de lediga platserna, utbilda arbetskraften så att flaskhalsarna motverkas och öka utbudet av kompetent arbetskraft för att förhindra att tillväxten bromsas upp till följd av brist på arbetskraft innan målet om full sysselsättning uppnåtts. handlar det om att genomföra skattesänkningar som gynnar företagande och därmed tillväxten. Europasamarbete Kampen mot arbetslöshet och för full sysselsättning utgör även i fortsättningen ett viktigt inslag i en aktiv svensk Europapolitik. De politiska förutsättningarna för ett stärkt samarbete är goda. Regeringen avser att arbeta för att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges samma vikt som motsvarande instrument på det ekonomiska området samt att sysselsättningspakten som beslutades i blir en framgång. Sysselsättningspolitiken är en central del av den ekonomiska politiken. Den nya avdelningen om sysselsättning i EG- fördraget har medfört att sysselsättningsfrågan har fått en förstärkt position i EU:s samarbete. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de gemensamma sysselsättningsriktlinjerna är viktiga instrumentet för ekonomisk-politisk samordning i EU. Ett starkt europeiskt samarbete skapar bättre förutsättningar för ett samlat agerande och kan därmed stödja de nationella ansträngningarna för ökad tillväxt och sysselsättning. De allmänna riktlinjerna pekar på vikten av att medlemsstaterna bedriver en sammanhållen strategi för att skapa goda förutsättning för en hög tillväxt och sysselsättning. Strategin bygger på en sund makroekonomisk politik, åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt samt ekonomiska reformer i syfte att öka effektiviteten på varu-, tjänste- och kapitalmarknaderna. Sysselsättningsriktlinjerna delas i likhet med föregående års riktlinjer in i fyra huvudområden: - att förbättra anställbarheten, - att utveckla företagarandan, - att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga, samt - att stärka jämställdheten. Inom varje område finns ett antal riktlinjer som anger vad medlemsstaterna bör göra. I vissa fall finns konkreta mål som länderna skall sträva efter att uppnå. Rekommendationerna har stärks vad gäller utformning av skatte- och bidragssystem, tillgång till livslångt lärande, åtgärder mot diskriminering av svaga grupper, undanröjande av hinder för sysselsättning i tjänstesektorn samt åtgärder för ökad jämställdhet. sysselsättningspolitik stämmer väl med riktlinjernas rekommendationer. Arbetskraftens anställbarhet måste främjas genom aktiva åtgärder, med betoning på utbildning och kompetensutveckling. Sådana åtgärder skall prioriteras framför passivt kontantstöd. Skatte- och bidragssystem skall vara så utformade att det lönar sig att arbeta. Jämställdhetsfrågorna är en självklar del av reformarbetet inom arbetsmarknadspolitiken. uppfyller i de flesta fall de mål och intentioner som riktlinjerna ger uttryck för. I flera fall är regeringens ambition mer långtgående än vad riktlinjerna anger, t.ex. när det gäller att motverka långtidsarbetslöshet bland ungdomar. Arbetslinjen Alltför många människor utestängs från den sociala gemenskap, det inflytande och den känsla av att vara behövd som ett arbete medför. Det innebär att alla människors erfarenheter och kompetens inte tillvaratas. Den viktigaste vägen för att motverka risken för att människor stängs ute är åtgärder som höjer kompetensen och sysselsättningen. Den klassiska svenska arbetslinjen går därmed allt mer över i en arbets- och kompetenslinje. Alla måste ständigt vara beredda att lära nytt och skola om. De förslag som regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen och som preciseras riktas i hög grad till dem som varit utan arbete. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken för att öka kvaliteten och minska risken för flaskhalsar gynnar tillväxt. De fortsatt omfattande satsningarna på utbildning och ett reformerat studiemedelssystem bidrar till att minska den sociala snedrekryteringen. Skattereduktionen vid anställning av arbetslösa med långa inskrivningstider ökar möjligheten för utsatta grupper att få in en fot på arbetsmarknaden. För att öka andelen som omfattas av detta stöd föreslår regeringen nu att stödet skall omfatta alla som varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Det är en utvidgning då det tidigare förslaget krävde . Det är angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvis prioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Utsatta grupper skall prioriteras. Arbetsmarknadssituationen för invandrare är särskilt problematiskt och sysselsättningsgraden har fallit markant . Genom en effektiv rehabilitering och fördjupad samverkan skall fler långtidssjukskrivna kunna återgå i arbete. Genom rätten till vilande förtidspension ges förtidspensionärer möjlighet att få pröva eventuell arbetsförmåga. Regeringen bedriver dessutom ett långsiktigt arbete för att minska marginaleffekter och ta bort fattigdomsfällor. Arbete har ett egenvärde och ger självkänsla. Systemen bör utformas så att utbildning och arbete lönar sig bättre. Kompensation för egenavgifterna är en viktig del i denna politik. I detta syfte har också ekonomiskt utrymme skapats för att stegvis igenomföra en allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. Regeringen kommer också att genomföra en översyn av de familjeekonomiska stöden. De höga marginaleffekter som finns i kombinationen av skatte- och bidragssystemen och kommunala avgifter utgör ett stort hot mot integration och social rättvisa. Marginaleffekterna drabbar särskilt hårt utsatta grupper i samhället. De gör att människor inte nämnvärt kan påverka sina ekonomiska förhållanden genom att arbeta mer och öka sina inkomster. Att ta kortvariga arbeten, att övergå från arbetslöshet till arbete och att gå från deltid till heltid lönar sig ibland inte alls. Arbetslöshetsersättningens roll som omställningsförsäkring måste säkerställas för att den ökade efterfrågan på arbetskraft skall kunna mötas. pågår ett arbete med att förtydliga kraven på omställning som de arbetslösas rättstrygghet förstärks. Förslagen kommer att skickas ut på remiss varefter regeringen avser att återkomma till . Regeringen ser mycket allvarligt på den alarmerande utgiftsutvecklingen inom sjukförsäkringen. Detta gäller såväl ur ett hälsoperspektiv som ur ett arbetsmarknadsperspektiv med avseende på tillgången på arbetskraft. Utgifterna för sjukförsäkringen riskerar dessutom med den nuvarande utvecklingen att tränga undan andra viktiga statliga insatser. Kompetenslinjen Kunskap och utbildning är nyckeln till en hög sysselsättning och tillväxt som inte sker på bekostnad av ökade orättvisor och fördjupade klyftor. Därför behövs fortsatta offensiva investeringar i kunskap. Kunskap är en central faktor för tillväxt, utveckling och modernisering. skall konkurrera med kompetens och välutbildad arbetskraft. skall vara en ledande kunskapsnation. Förskolan utgör det första steget i det livslånga lärandet. Det är ett av skälen till att regeringen skapat ett budgetutrymme för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. och gymnasieskolan skall ge alla elever en god grund för det livslånga lärandet. Skolans viktigaste resurs är välutbildade lärare och skolledare, som kan leda den pedagogiska utvecklingen. Regeringen fortsätter att prioritera arbetet med kvalitet och likvärdighet i skolan. Kommunerna tillförs ökade resurser för att stärka skolan och öka måluppfyllelsen. Dessutom medför den goda tillväxten att kommunernas skatteinkomster växer kraftigt. är nu inne på sitt tredje verksamhetsår sedan starten . studerar över 200 000 i vuxenutbildning på gymnasial nivå. kommer att ha nått över 800 000 nya studerande, varav majoriteten är kvinnor. Genom har hundratusentals, i huvudsak tidigare arbetslösa, fått möjlighet att öka sin kompetens och förbättra sin ställning på arbetsmarknaden. Utvecklingen på arbetsmarknaden och den internationella konkurrensen kräver att fler har en högskoleutbildning. Utbyggnaden av högskolan fortsätter. Studiestödet reformeras med början . Målet för forskningspolitiken är att skall vara en framstående forskningsnation, där forskningen håller hög kvalitet och där forskningsinsatserna ger utrymme för både bredd och specialisering. Resurserna för grundforskning ökas för att bidra till kunskapssamhällets infrastruktur. Staten är garant för fri grundforskning med långsiktig och obunden finansiering. behöver också fler forskarutbildade så- väl för högskolans eget behov som för att möta efterfrågan på forskarutbildade inom näringslivet och i offentlig verksamhet. En successiv satsning sker därför på grundforskning och forskarutbildning. Anslagshöjningarna används framför allt till att utveckla verksamheten vid de nya universiteten. Regeringen föreslår att ytterligare steg skall tas i en grön skatteväxling. Genom att höja diesel-, el- och kärnkraftsskatten kan en god miljö gynnas som medel tillförs kompetensutveckling i arbetslivet. Hela skall lära. Generell välfärd för kvinnor och män Målet för den generella välfärdspolitiken är rättvisa och jämlika livsvillkor för kvinnor och män. Den generella välfärden minskar klyftor och gränser mellan olika samhällsgrupper och fungerar som en sammanhållande kraft. Barnbidraget leder till att många slipper bli beroende av behovsprövade bidrag och därmed hamna i en fattigdomsfälla. Den obligatoriska försäkringen som utgår i från inkomstbortfallsprincipen garanterar tryggheten för en stor majoritet av människor. Socialförsäkringen skapar drivkrafter för arbete eftersom det är sysselsättningen som ger delaktighet. De svenska socialförsäkringarna främjar ett högt arbetskraftsdeltagande. Föräldraförsäkringen har stora positiva effekter för kvinnornas möjligheter att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Det nya pensionssystemet är ett annat bra exempel på detta. har som ett av få länder reformerat pensionssystemet. Det nya systemet är av stor betydelse för tilltron till svensk ekonomi. Hela skall växa Den höga omvandlingstakten i näringslivet och på arbetsmarknaden ställer nya krav på politiken inom flera områden. För att kunna hantera konsekvenser av de snabba strukturförändringarna i samhället behöver politiken bli mer långsiktig och bättre på att ta till vara tillgängliga resurser. Politiken behöver även på ett bättre sätt anpassas till varierande regionala och lokala behov. De senaste årens befolkningsminskning i flera regioner är ett allvarligt hot mot en balanserad regional utveckling och möjligheter för att uppnå regionalpolitiska mål. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift att lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den framtida regionalpolitiken. beslutade om en ny regional näringspolitik . Målet är att utifrån de regionala förutsättningarna stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Regionala tillväxtavtal är det bärande instrumentet i den nya näringspolitiken. Tillväxtavtalen innebär en samordnad tillväxt- och sysselsättningspolitik under stort regionalt och lokalt inflytande. Den första avtalsperioden omfattar perioden 2002. Samtliga län har tagit fram utkast till regionala tillväxtavtal. Arbetet med tillväxtavtalen har lett till att breda partnerskap har etablerats. Näringslivets engagemang är stort. De åtgärder som prioriteras spänner över ett stort antal ämnesområden. Utbildning, kompetensutveckling och företagsfrämjande åtgärder dominerar. Flertalet län har lämnat förslag som syftar till att förbättra samordningen av insatser mellan olika politikområden och att öka statliga myndigheters engagemang i processen. Regeringen tydliggör nu förutsättningarna för berörda statliga myndigheter och organ inför deras förhandlingar med partnerskapen om genomförande och finansiering av tillväxtavtalen. I budgetpropositionen föreslås bl.a. att arbetsmarknadspolitiken blir mer tillväxtorienterad. Vidare klarläggs hur vissa nationella program, t.ex. för utveckling inom storstadsregionerna samt näringslivsutveckling i , knyts an till tillväxtavtalen. Regionalpolitiken och de nya strukturfondsprogrammen skall samordnas med genomförandet av tillväxtavtalen för att ge större effekt. en ledande IT-nation skall stärka sin ställning som en av de ledande IT-nationerna. I regeringens vision om det digitala används den nya informationstekniken av alla. Ingen lämnas utanför, varken gamla, arbetslösa, funktionshindrade eller andra. Informationstekniken ökar människors frihet att välja bostad, arbete och studier. Därmed motverkas dagens regionala obalanser. IT gör företagen mer effektiva och ger näringslivet ökad internationell slagkraft. IT-utvecklingen leder också till att nya företag uppstår och att nya arbetstillfällen skapas. Regeringen kommer att vidta en rad åtgärder för att stärka position som en världsledande IT-nation. Tre områden är prioriterade: regelverken, utbildningen och infrastrukturen. Det måste finnas tydliga spelregler och hög säkerhet. Elektroniska affärer skall stimuleras. Regler som förhindrar utvecklingen av ett digitalt samhälle skall tas bort. I det digitala samhället är kunskap en strategisk resurs. En fortsatt satsning görs därför på utbildning och kompetensuppbyggnad. Insatserna skall ske både på bredden i t.ex. skola och företag och på spetskompetens genom högskoleutbildning och forskning. skall ta tillvara och bygga vidare på de framgångar som vi nu har bl.a. genom , . och de nya små växande IT-företagen. Informationsteknikens betydelse för konkurrenskraft framgår bl. a. av den kraftiga expansionen av företagens IT-investeringar och tillväxten inom IT-sektorn . Det är av särskild betydelse för den regionala tillväxten och de mindre företagens utvecklingskraft och konkurrensförmåga. En hög teknisk tillväxt och internationell konkurrenskraft är en förutsättning för stark ekonomisk tillväxt. En väl utvecklad IT-infra- struktur har stor betydelse för att svenska företag skall bibehålla sin framskjutna position både som IT-användare och som producenter av program och exempelvis telekommunikationsprodukter. IT- infrastrukturen är väsentlig för hela näringslivets utveckling. Regeringen avser att fortlöpande ta initiativ inom området och avser även att återkomma i den IT-proposition som planeras till . Regeringen anser att staten har ett ansvar för att en väl fungerande IT-infrastruktur finns tillgänglig genom att möjliggöra investering i öppen ledning, som säkerställer konkurrens mellan skilda operatörer. Detta kan t.ex. ske i form av ett stomnät mellan landets alla kommuner som ett första steg mot högre kapacitet i nätet som helhet. Det kräver nya investeringar i bredbandig IT-infrastruktur vilket kan ske både i privat och offentlig regi. 1.4.2 En uthållig tillväxt Produktmarknaderna spelar en central roll i en politik för uthållig tillväxt. Väl fungerande marknader förbättrar de långsiktiga tillväxtförutsättningarna ytterligare. Ökad konkurrens leder till snabb produktivitetstillväxt, hög standardutveckling och ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Detta främjar en hög sysselsättning. Konkurrensen gynnar också konsumenterna i form av lägre priser, bättre kvalitet och större urval av varor och tjänster. En ökad konkurrens bidrar till att motverka de tendenser till ökat inflationstryck som kan uppkomma när efterfrågan i ekonomin är hög. En rad strukturreformer har genomförts som påverkar stora delar av den svenska ekonomin: - En konkurrenslag som innehåller ett uttryckligt förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och missbruk av dominerande ställning har införts. - En elmarknadsreform har genomförts. Produktion och försäljning av el har omvandlats till konkurrensmarknader. - har en av mest avreglerade telemarknader. Post- och agerande har medfört sänkta samtrafikavgifter för mobiltelefoni, vilket bör leda till ännu bättre konkurrens. - Postens ensamrätt till brevbefordran har slopats och en rad följdreformer har genomförts för att öka andra aktörers tillgänglighet till den postala infrastrukturen. - Inrikesflyget, järnvägstransporterna och den långväga busstrafiken har avreglerats. - En lag om offentlig upphandling har tillkommit. - Rådet för konkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig sektor har inrättats i syfte att förbättra konkurrensen mellan privata och offentliga aktörer. - Inom EU har bland de lägsta nivåerna på statsstöd till företag. Regeringens arbete med att förbättra konkurrensen och öka effektiviteten på varu-, tjänste- och finansmarknaderna kommer att fortgå med oförminskad styrka: - Flera branscher kännetecknas av bristande konkurrens. Regeringen har uppdragit åt att närmare kartlägga, analysera och utvärdera hur konkurrensförhållandena utvecklats på den svenska marknaden . Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med konkreta förslag om hur konkurrensen skall öka som konsumentens ställning stärks. - De få kvarvarande hinder för konkurrens i gränslandet mellan offentlig och privat verksamhet skall undanröjas. Statskontoret har fått i uppdrag att se över hur de statliga myndigheterna agerar på konkurrensutsatta marknader. - En väl fungerande konkurrens inom bygg- sektorn är av stor betydelse för att minska risken för ökat inflationstryck. Den kan dessutom leda till att boendekostnaderna blir lägre även i det nuvarande bostadsbeståndet. Byggkostnadsdelegationens fortsatta arbete skall intensifieras och fokuseras enligt de tilläggsinstruktioner som regeringen överlämnade till delegationen . Byggkostnaderna skall sänkas och konkurrensen på bygg- och byggmaterialmarknaden förstärkas. - Eventuella hinder för en fortsatt snabb ökning av bostadsbyggandet i de expansiva regionerna bör undanröjas. På regeringens uppdrag har länsstyrelserna i tillväxtregionerna tillsammans med berörda kommuner kartlagt och analyserat plan- och markberedskapen och vad som kan göras för att klara ett ökat bostadsbyggande.