prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Fastighetsskatt Markvärdet vattenkraft 2,till 0,Hyreshus 1,till 1,Hyreshus till 1,Hyreshus värdeår 89/90 1,2%till 0,Återinfört omräkningsförfarande -2,0 -1,2 -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 6,3 0,8 0,4 0,2 4,9 Energiskatter Höjda energiskatter Sänkta energiskatter jordbruk 1,7 1,8 -0,1 -0,1 -0,1 Övrigt Återköp av egna aktier Kompentensutveckling -1,9 -0,5 -1,4 0,2 Det är viktigt att understryka att redovisade belopp avser bruttoeffekten, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekten beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. De redovisade beloppen avser periodiserade helårseffekter. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom uppbördsförskjutningar, jämkningar m.m. måste beaktas. 6.2.3 Inkomstskatt hushåll Statlig inkomstskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 29,3 31,9 28,6 29,1 30,2 33,5 Diff. -1,0 0,0 -0,8 -2,6 -1,4 beräknas den statliga inkomstskatten öka med . minskar intäkterna med till följd av att brytpunkten för uttag av inkomstskatt ändrats samt att det fasta beloppet om utgör en inkomstskatt. beräknas intäkterna öka med . Den låga ökningen förklaras av den föreslagna höjningen av skiktgränsen. ökar inkomstskatten med 1,1 respektive . Den större ökningen beror på att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Det statliga skatteunderlaget är relativt litet jämfört med det totala skatteunderlaget. I diagram 6.1 visas de totala skattepliktiga inkomsterna fördelat efter inkomstintervall Diagram 6.1 Skattepliktiga inkomster Skattepliktiga inkomster i miljarder kronor. Inkomstintervall i tusental kronor I intervallet upp till och med i årsinkomst återfinns av det totala inkomsterna. I detta belopp ingår även de första för de personer som har årsinkomster . Upp till och med den första brytpunkten () finns av inkomsterna medan av inkomsterna finns över den andra brytpunkten () Tabell 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter Inkomstår 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomstskatter 395,9 408,5 425,1 425,9 439,2 455,7 Personer 334,5 347,9 359,4 357,8 369,5 382,9 skatt 292,7 305,8 321,1 337,4 348,8 359,5 Statlig skatt 29,3 31,9 28,6 29,1 30,2 33,5 Skatt på kapital 11,3 9,5 11,8 8,9 8,4 8,0 Skattereduktioner m.m. 1,2 0,7 -2,1 -17,6 -17,9 -18,2 Bolag 57,6 56,5 61,6 64,0 65,4 68,6 Skatt på vinster 46,5 45,9 51,4 53,1 52,5 54,6 Avkastningsskatt 12,3 11,5 10,3 10,7 12,7 13,7 Skattereduktioner m.m. -1,2 -0,9 -0,1 0,2 0,2 0,2 Övriga inkomstskatter 3,8 4,1 4,2 4,1 4,2 4,3 Socialavgifter och allmän pensionsavg. 302,4 330,3 350,2 364,4 376,8 388,9 Arbetsgivaravgifter 240,7 257,1 272,5 284,6 294,1 303,5 Egenavgifter 6,3 6,7 6,9 7,2 7,5 7,8 Allmän pensionsavgift 46,5 56,9 60,6 63,0 64,8 66,6 Särskild löneskatt 12,8 15,4 16,0 16,7 17,2 17,8 Nedsättningar -3,8 -5,7 -5,8 -7,1 -6,8 -6,9 Skatt på egendom 37,0 36,6 35,4 35,3 42,7 43,9 Fastighetsskatt 27,1 24,9 23,3 23,1 29,7 30,6 Förmögenhetsskatt 5,5 5,7 6,0 6,0 6,8 6,9 Arvs- och gåvoskatt 1,8 2,0 1,8 1,9 1,9 2,0 Stämpelskatt 2,6 4,0 4,3 4,3 4,4 4,4 Skatt på varor och tjänster 230,3 241,2 249,6 260,7 268,6 277,0 Mervärdesskatt 152,7 160,3 168,8 176,6 184,0 191,8 Tobaksskatt 7,5 7,4 7,0 7,0 7,0 6,9 Skatt på etylalkohol 4,7 4,6 4,6 4,6 4,6 4,6 Skatt på vin m.m. 3,1 3,2 3,4 3,5 3,6 3,7 Skatt på öl 2,0 2,2 2,4 2,3 2,3 2,4 Skatt på energi 47,1 50,3 50,4 51,9 52,1 52,7 Skatt på annonser och reklam 1,2 1,2 1,1 1,1 1,1 1,2 Skatt på vägtrafik 6,2 6,1 6,2 6,4 6,5 6,5 Tullmedel 3,5 3,4 3,1 3,2 3,3 3,5 Övrigt 2,3 2,5 2,6 4,1 4,1 3,9 Offentliga sektorns skatteintäkter 965,6 1 016,6 1 060,3 1 086,3 1 127,3 1 165,5 varav Kommunalskatt 292,7 305,8 321,1 337,4 348,8 359,5 Avgifter till pensionssystemet m.m. 106,2 112,1 111,1 147,5 152,3 156,9 Statens skatteintäkter 566,8 598,7 628,1 601,4 626,2 649,2 Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition har intäkterna reviderats ned med . Revideringen har gjorts med anledning av det preliminära taxeringsutfallet. Den för höga prognosen kan troligen förklaras av att inkomstfördelningen under och över skiktgränsen har förändrats. Förändringarna förklaras främst av den föreslagna höjningen av skiktgränsen. Förändringen beror på den föreslagna höjningen av skiktgränsen men även på förslaget om att det fasta beloppet om även föreslås vara en inkomstskatt. Skatt på kapitalinkomster Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 11,3 9,5 11,8 8,9 8,4 8,0 Diff. -3,1 1,3 -2,5 -2,4 -3,4 Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på intäktsräntor, realisa- tionsvinster m.m. och skattereduktion för ut- giftsräntor. Skatteintäkterna 1998 beräknas bli lägre jämfört med och förklaras av lägre ränteinkomster och realisationsvinster. antas realisationsvinsterna öka, vilket förklaras av att aktie- och fastighetsmarknaderna har uppvisat en mycket stark utveckling. Lägre utgiftsräntor medför minskade skattereduktioner, vilket sammantaget innebär att skatteintäkterna beräknas öka med . beräknas skatteintäkterna minska med , bl. a till följd av att realisationsvinsterna justerats till en mer långsiktig nivå. Även minskar skatteintäkerna, men då till följd av högre utgiftsräntor Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition har intäkterna reviderats ned med . Enligt det preliminära taxeringsutfallet blir utfallet för både inkomsträntor och realisationsvinster lägre. En förklaring till de lägre ränteinkomsterna kan vara att reglerna om reducerad skatt på utdelning från onoterade bolag kan ha använts i större omfattning än beräknat. Dessutom kan antagandet om ränteinkomsternas utveckling ha varit för högt. antas realisationsvinsterna bli högre medan den lägre nivån på inkomsträntorna även antas påverka . I den nu aktuella beräkningen antas hushållens ränteutgifter bli större under hela prognosperioden, vilket minskar skatteintäkterna. Sammantaget beräknas skatt på kapitalinkomster bli 1,3 miljarder högre medan intäkterna förväntas bli lägre. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 292,7 305,8 321,1 337,4 348,8 359,5 Diff. -1,1 3,7 9,7 10,3 8,1 Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med . Detta kan främst hänföras till en högre lönesumma. Ökningen 1999 uppgår till varvid beaktats dels att det fasta beloppet om tillförts kommuner och landsting, dels att den genomsnittliga kommunalskattesatsen sänkts . De högre skatteintäkterna förklaras i huvudsak av en kraftigt ökad sysselsättning samt av retroaktiva löneutbetalningar. är ökningen , varav förklaras av förslaget om begränsad avdragsrätt för den allmänna pensionsavgiften. Åren 2001 och framöver beräknas skatteintäkterna öka något långsammare. I förhållande till ekonomiska vårpro- position har kommunalskatteintäkterna 1998 justerats ned med med hänsyn till det preliminära taxeringsutfallet. Åren 1999 2002 är intäkterna högre dels beroende på en högre sysselsättning, dels på grund av den begränsade avdragsrätten för pensionsavgiften. Förändringen förklaras även av att det fasta beloppet om föreslås vara en inkomstskatt. Övriga skatter och skattereduktioner Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 1,2 0,7 -2,1 -17,6 -17,9 -18,2 Diff. 0,0 0,0 -15,9 -19,3 -19,6 Övriga skatter och skattereduktioner utgörs av nettot av ett antal beloppsmässigt mindre skatter och skattereduktioner. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift, expansionsmedelsskatt, avkastningsskatt och fram till och med sjömansskatt. Skattereduktioner utgörs av reduktion för reparation, om- och tillbyggnad (), skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt den i denna proposition föreslagna skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. Möjligheten att erhålla ROT- avdrag upphörde . Skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften uppgår till av den debiterade avgiften. De lägre skatteintäkterna 1998 förklaras av att sjömansskatten inte längre redovisas separat utan numera ingår som en del av statlig och inkomstskatt. Nettot av övriga skatter och skattereduktioner visar ett underskott åren 1999 och framöver. Underskottet förklaras av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare, vilken uppgår till . uppgår denna reduktion till , men då tillkommer dessutom den föreslagna skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften som beräknas uppgå till . Förändringen jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition beror på den föreslagna skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften samt att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare har förlängts. 6.2.4 Inkomstskatt bolag kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 46,5 45,9 51,4 53,1 52,5 54,6 Diff. -2,0 -4,8 -2,7 -2,8 -4,7 Enligt det preliminära taxeringsutfallet är inkomstskatten 1998 något lägre än 1997. beräknas intäkterna öka med . Av ökningen kan förklaras av den realisationsvinst som beräknas uppkomma vid försäljningen av statens aktieinnehav i & . Resterande del av ökningen beror på att företagens vinster antas öka. beräknas intäkterna öka med . Utvecklingen och framöver påverkas i stor utsträckning av avsättningar till och återföringar från periodiseringsfonder. Systemet med periodiseringsfonder infördes och ger företagen möjlighet att minska det skattepliktiga resultatet genom att avsätta av vinsten till en periodiseringsfond. Senast efter avsättningen måste beloppet återföras till beskattning. begränsades avsättningen till . Enligt det förslag som läggs fram i denna proposition höjs avsättningen återigen till från och med . Dessutom föreslås att avsättningen skall återföras till beskattning istället för . Den avsättning som gjordes 1994 behöver således inte återföras 1999 utan först osv. I tabell 6.5 redovisas den samlade effekten på inkomstskatten av avsättningar till och återföringar från periodiseringsfonder . Den nuvarande beräkningen skiljer sig från den som gjordes till ekonomiska vårproposition, främst beroende på de föreslagna regelförändringarna men även på att ny statistik visar att företagen frivilligt återfört avsättningar i en större utsträckning än förväntat, vilket medfört en nedrevidering av återföringarnas storlek . Tabell 6.5 Effekter på inkomstskatten av periodiseringsfonder Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 2,5 1,5 1,3 varav återföringar varav höjning till 2,5 4,3 -2,7 4,0 -2,7 VP99 4,0 4,3 4,0 4,1 Diff mot VP99 -4,0 -1,8 -2,5 -2,8 Återföringar från periodiseringsfonder ökar inkomstskatten 2000 med . Högre vinster i företagen ökar skatten med ytterligare . Den sammanlagda ökningen av intäkterna motverkas emellertid av de stora extraordinära intäkterna till följd av realisationsvinsten vid försäljningen av statens aktieinnehav i & . Dessutom beräknas inkomstskatten minska med på grund av att företagen får rätt att återköpa egna aktier. beräknas inkomstskatten minska med . Förklaringen till minskningen trots att de underliggande vinsterna antas öka är dels att återföringar från företagens skatteutjämningsreserver upphör fr.o.m. detta år, vilket beräknas minska intäkterna med , dels att företagens möjlighet till avsättning till periodiseringsfond höjs till av vinsten. ökar inkomstskatten med beroende på ett antagande om högre vinster för företagen. I jämförelse med ekonomiska vårproposition har inkomstskatten minskat samtliga prognosår. uppgår minskningen till . Perioden och framöver har inkomstskatten reviderats ned med mellan 2,7 och . Minskningen 1998 är en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet. De lägre intäkterna 1998 har även medfört att framförvarande år reviderats ned med . Inkomstskatten 1999-2002 minskar också på grund av förändrade regler och de reviderade beräkningarna avseende periodiseringsfonderna. Intäkterna dessa år påverkas dessutom av ändrade vinstantaganden. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 12,3 11,5 10,3 10,7 12,7 13,7 Diff. -0,5 -0,5 1,3 2,4 2,4 Avkastningsskatten bestäms av kapitalunderlagets storlek vid årets ingång och den genomsnittliga statslåneräntan föregående år. 1999 minskar avkastningsskatten beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan 1998 har fallit kontinuerligt. beräknas avkastningsskatten istället öka, dels beroende på att statslåneräntan antas stiga, dels till följd av att utvecklingen av kapitalunderlaget antas vara positiv. Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har avkastningsskatten 1998 minskat med , vilket förklaras av en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet. Till följd av detta har även avkastningsskatten 1999 reviderats ned med . Avkastningsskatten 2000 2002 är 1,3 högre än i vårpropositionen. Upprevideringen beror på ett högre antagande om den genomsnittliga statslåneräntan åren 1999 2001. 6.2.5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 255,9 273,4 289,7 301,4 312,0 322,3 Diff. 1,2 5,7 7,9 7,3 6,2 Socialavgifter tas ut som arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Av tabell 6.6 nedan framgår avgiftssatserna och . I samband med uppgörelsen om pensionsreformen sker en avgiftsväxling . Sjukförsäkringsavgiften och ålderspensionsavgiften höjs till medan den allmänna löneavgiften sänks till . Totalt sänks därmed arbetsgivaravgiften . En motsvarande förändring sker beträffande egenavgifterna. Totalt beräknas avgiftssänkningarna minska intäkterna med . Tabell 6.6 Arbetsgivaravgifter 1999 och 2000. 1999 2000 Förän- dring Sjukförsäkringsavgift 7,50 8,50 1,00 Arbetsmarknadsavgift 5,84 5,84 0,00 Arbetsskadeavgift 1,38 1,38 0,00 Efterlevandepensionsavgit 1,70 1,70 0,00 Föräldraförsäkringsavgift 2,20 2,20 0,00 Ålderspensionsavgift 6,40 10,21 3,81 Allmän löneavgift 8,04 3,09 -4,95 Totalt 33,06 32,92 -0,14 beräknas intäkterna från arbetsgivaravgifterna uppgå till . Därefter beräknas avgifterna öka med . Ökningen följer i stort utvecklingen av utbetalda löner. Egenavgifterna beräknas uppgå till och ökar därefter med . Prognosen för särskild löneskatt uppgår till . Intäkterna antas därefter öka med . I vissa fall medges nedsättning av avgiftsuttaget, som till exempel regional nedsättning och företagsstöd. beräknas nedsättningarna till och ökar följande år till . Jämfört med beräkningen till ekonmiska vårproposition ökar intäkterna från socialavgifterna med och med och åren därefter. Ökningen förklaras av att både timlönen och sysselsättningen har reviderats upp. Allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 46,5 56,9 60,6 63,0 64,8 66,6 Diff. 0,0 1,1 1,8 1,7 1,6 Den allmänna pensionsavgiften utgår på lön och skattepliktiga transfereringar och betalas av fysiska personer . I samband med avgiftsväxlingen i pensionsuppgörelsen höjs avgiften till . beräknas intäkterna öka med . Av ökningen förklaras av att taket för avgiftsuttaget höjts från 7,5 till 8,06 gånger det förhöjda prisbasbeloppet (8,07 fr.o.m ). Höjningen av avgiftssatsen ökar intäkterna med ca . I övrigt följer den årliga förändringen utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har intäkterna för samtliga prognosår ökat med . 6.2.6 Egendomsskatter Fastighetsskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 27,1 24,9 23,3 23,1 29,7 30,6 Diff. 0,0 0,0 -0,6 0,8 0,4 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler samt industrifastigheter. beräknas skatteintäkterna minska med ca på grund av tidigare beslutade skattesänkningar. I denna proposition föreslås att skatten på flerfamiljshus sänks till och att flerfamiljshus med värdeår 1989 och 1990 medges med halv fastighetsskatt. Sammantaget beräknas dessa åtgärder leda till ett intäktsbortfall om . , då omräkningsförfarandet återinförs, beräknas skatteintäkterna öka med , varav omräkningsförfarandet svarar för . I förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition minskar skatteintäkterna med beroende på ovan nämnda skatteförändringar. beräknas intäkterna öka med 0,8 respektive främst beroende på en högre prisutveckling på bostadshus än vad som tidigare antagits. Prognosen på fastighetsskatten baseras på antaganden om prisutvecklingen för de olika fastighetskategorierna och tillväxten i de olika fastighetsbestånden. Tabell 6.7 redovisar an- taganden om prisutveckling på småhus i nuvarande beräkning jämfört med de antaganden som har använts i tidigare beräkningar. Tabell 6.7 Prisutveckling på småhus Årlig procentuell förändring1 1996- 1997 1997- 1998 1998- 1999 1999- 2000 1996- 2000 Aktuell beräkning 6,8 6,9 9,2 1,5 26,5 Vårproposition 99 6,8 6,9 3,9 1,5 20,4 Budget- proposition 99 6,8 8,2 1,5 1,5 19,1 1Prisutvecklingen avser . Prisutvecklingen åren 1996 2000 har successivt justerats upp vid de olika beräkningstillfällena. I nuvarande beräkning förväntas priserna öka med , vilket är en ökning med jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Uppjusteringen förklaras av en fortsatt stark prisutveckling på småhus . Enligt gällande regler påverkas emellertid inte skatteintäkterna då omräkningsförfarandet återinförs. Tabell 6.8 redovisar skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 6.8 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Småhus 14,7 13,2 13,2 13,2 16,7 17,1 Flerfamiljs- hus 5,6 5,8 5,2 4,8 7,8 8,1 Lokaler 2,8 2,9 3,1 3,3 3,4 3,5 Industri 1,4 1,4 1,4 1,4 1,4 1,4 Vattenkraft 2,5 1,6 0,4 0,4 0,4 0,4 Not: Skatteintäkterna är beräknade utifrån taxeringsutfallet. t.o.m. är prognoser. Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för 75 av skatteintäkterna. I samband med skattesänkningen från på småhus minskade intäkterna med . Däremot syns inte motsvarande sänkning på flerfamiljshus i skatteintäkterna. Istället ökar intäkterna 1998 jämfört med beroende på att en större andel av beståndet debiterades hel och halv skatt. sänks skatten på flerfamiljshus, först till 1,3 och därefter till , vilket bidrar till att intäkterna beräknas minska med 0,6 respektive . återinförs omräkningsförfarandet vilket beräknas öka skatteintäkterna med på småhus och på flerfamiljshus. Skatteintäkterna på vattenkraft och lokaler varierar kraftigt bl.a. beroende på ändrade skatteregler. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 5,5 5,7 6,0 6,0 6,8 6,9 Diff. 0 0 0 0 0 Förmögenhetsskatten beräknas 1999 uppgå till . har prisutvecklingen på fastigheter ingen inverkan på förmögenhetsskatten. I och med att omräkningsförfarandet av taxeringsvärden för fastigheter återinförs ökar intäkterna . Prognosen är oförändrad jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition. 6.2.7 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 152,7 160,3 168,8 176,6 184,0 191,8 Diff. 0,1 2,1 3,2 4,1 4,8 Den årsvisa förändringen av mervärdesskatten uppgår till under hela prognosperioden. Mervärdesskatten utgörs till av mervärdesskatt på hushållens konsumtion. Till resterande del härrör mervärdesskatten från investeringar och förbrukning i både företag och kommunsektorn. Eftersom mervärdesskattepliktiga företag har avdragsrätt för ingående mervärdesskatt påverkas inte intäkterna av investeringar och förbrukning i dessa företag. Däremot påverkar investeringar och förbrukning i företag med undantag från skatteplikt intäkterna. Detsamma gäller för kommunsektorn, som visserligen har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt, men dessa återbetalningar redovisas inte på inkomsttiteln. Varor och tjänster beskattas enligt olika skattesatser, vilket innebär att även fördelningen mellan hög- och lågbeskattade varor och tjänster har betydelse för hur intäkterna utvecklas. Detta förhållande är särskilt tydligt , vilket framgår i diagram 6.2. Mervärdesskatt och hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser, årlig förändring Procent är förändringen av mervärdesskatten betydligt större än förändringen av hushållens konsumtionsutgifter. En del av skillnaden förklaras dock av en kraftig ökning av den mervärdesskatt som betalas av kommunsektorn. I jämförelse med ekonomiska vårproposition har intäkterna reviderats upp med 2,1 respektive avseende . De högre intäkterna förklaras främst av att hushållens konsumtionsutgifter nu beräknas bli högre, men också av ett ändrat konsumtionsmönster med en större andel högbeskattade varor och tjänster. Främst är det varugrupperna bilar och sällanköpsvaror som ökar mer än genomsnittet. En högre förbrukning i kommunsektorn är ytterligare en förklaring till de högre intäkterna. beräknas intäkterna bli 4,1 respektive högre jämfört med beräkningen i vårpropositionen. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 7,5 7,5 7,0 7,0 7,0 6,9 Diff. 0,3 0,4 0,4 0,4 Intäkterna från tobaksskatten beräknas uppgå till 1999. För de följande prog- nosåren beräknas intäkterna minska svagt till följd av en långsiktigt nedåtgående trend i tobaksrökningen. I jämförelse med beräkningen till ekonomiska vårpropositionen har intäkterna räknats upp med 0,3 till . De högre intäkterna förklaras av att den skattesänkning på cigaretter som genomfördes har medfört en snabbare återhämtning av konsumtionen av beskattade cigaretter dels inom landet, dels via en ökad gränshandel. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 9,8 10,0 10,4 10,4 10,5 10,7 Diff. 0,5 0,5 0,5 0,6 Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Under mellanklassprodukter återfinns i huvudsak starkviner, men även drycker där alkoholhalten inte enbart uppkommit genom jäsning, t.ex. sherry. beräknas skatten på alkohol uppgå till . Intäkterna från skatt på etylalkohol och öl förväntas i stort sett vara oförändrad medan skatt på vin väntas öka något. De sammanlagda intäkterna från alkoholskatter beräknas öka med . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har intäkterna räknats upp med , vilket till största delen förklaras av en ökad vinkonsumtion. Skatt på energi Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 47,1 50,3 50,4 51,9 52,1 52,7 Diff. -0,2 0,7 0,4 0,4 Under inkomsttiteln redovisas inte enbart energiskatt, utan även koldioxidskatt och svavelskatt. 2002 beräknas de sammanlagda skatterna på energi öka med . Fördelningen av intäkterna på olika skatte- och energislag framgår av tabell 6.9. Till övriga bränslen i tabell 6.9 hänförs bl.a. oljeprodukter och kolbränslen. Tabell 6.9 Intäkter från energiskatter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Energiskatt 37,2 37,2 38,8 39,0 39,5 varav elektrisk kraft 10,4 10,7 11,2 11,3 11,4 bensin 19,7 19,1 19,6 19,8 20,1 övrigt 7,2 7,4 8,0 8,0 8,0 Koldioxidskatt 12,9 13,1 12,9 13,0 13,0 varav bensin 4,7 4,6 4,6 4,7 4,7 övrigt 8,3 8,5 8,3 8,3 8,3 Svavelskatt 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Not: På grund av avrundning summerar inte alltid delsummorna till totalsummorna. Energiskatten utgör av de totala skatterna på energi medan resten huvudsakligen består av koldioxidskatt. Av intäkterna från skatterna på energi utgör skatt på bensin , skatt på elektrisk kraft och skatt på övriga energislag . beräknas intäkterna vara i princip oförändrade jämfört med . ökar däremot intäkterna med , vilket främst beror på de skattehöjningar på energi som regeringen föreslår i denna proposition. Energiskatten på elektrisk kraft föreslås höjas med /kWh och med per liter för dieselolja. Dessutom föreslås att jordbruket får samma reduktion av energi- och koldioxid-skatterna som industrin har. ökar intäkterna med mellan 0,2 och . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition är skatteintäkterna högre för perioden 2002, vilket förklaras av de föreslagna skatteändringarna. Övriga skatter Prognosen för särskild skatt på elektrisk kraft har utarbetats med hänsyn tagen dels till Regeringsrättens beslut att driften av reaktorn upphör vid utgången av , dels till det förslag om skattehöjning som regeringen föreslår i denna proposition.