prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — 1997/98:1 volym 1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). övriga intäkter uppgick till . Hyreskostnaderna uppgick till . resultat efter finansiella dispositioner är ett överskott på . Det egna kapitalet uppgår därmed till . uppgår statsbidraget till efter avräkning med för ränta och amortering på det av staten övertagna lånet. Härutöver har tilldelats ett engångs- bidrag på som kompensation för uteblivna biljettintäkter på grund av att hålls stängd för ombyggnad under en del av . är en stiftelse, bildad av de teatrar som har större fasta dansensembler. Stiftelsen har till ändamål att utveckla dansen i , främst genom att ta emot gästspel av svenska och internationella dansensembler. Verksamheten samfinansieras av staten och enligt en träffad överenskommelse. Dan- sens Hus disponerar kontorslokaler och två sce- ner i Folkets Hus i . fick i statsbidrag och i bidrag från . Stiftelsens övriga intäkter uppgick till ca . Hyreskostnaderna uppgick till . Resultatet för är ett underskott på efter bokslutsdispositioner. Sedan förlusten balanse- rats återstår ca i disponibla reserver. är statsbidraget och bidraget från stad . Svenska rikskonserter Svenska rikskonserter är en av staten bildad stif- telse med uppgift att främja utvecklingen av mu- siklivet i hela landet genom kompletterande mu- sikproduktion, service till musiklivet och presentation av svensk musik i utlandet. Riks- konserter fick ett statsbidrag på . De övriga intäkterna uppgick till . Hyreskostnaderna uppgick till . Resultatet för är ett underskott på ca . Sedan underskottet balanserats återstår ett eget kapital på ca . uppgår statsbidraget till . Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatinformationen grundar sig på institutio- nernas årsredovisningar och budgetunderlag samt på olika särredovisningar från Statens kul- turråd. har totala föreställ- nings- och publiktal ökat avsevärt. Den totala publiksiffran var över 400 000, vilket är en ök- ning med 140 000 () jämfört med . Andelen samarbeten med andra producenter har också ökat påtagligt. Av vuxenproduk- tioner av talteater genomfördes 13 i egen regi och 20 i samarbete med andra producenter. Som framgår av den regionala analys som Sta- tens kulturråd har gjort på regeringens uppdrag har , liksom Riksutställningar och Rikskonserter, under haft ett ovanligt stort antal arrangemang i Stock- holmsområdet. Insatserna för arrangörsutveckling och publik- arbete fortsätter att utvecklas. Genom nya och brett upplagda marknadsföringsåtgärder, till exempel förmånskortet ScenPass , räknar med att intressera nya målgrupper för teater. Det treåriga dansfrämjande samarbetet med och innebär bland annat att Rikteatern turnerar med två dansproduktioner ut- över den egna . har varit medarrangör för en natio- nell dansbiennal. har regeringens uppdrag att in- rikta verksamhet på scenkonst från hela världen och på samarbete med kom- mittén Forum för världskultur. har ledningsfunktion förändrats och viss programverksamhet har startat med den nya inriktningen. Lokaler har upplåtits åt Forum för världskultur i . Operan till följd av särskilda satsningar under hade Operan fler produk- tioner på repertoaren och gav fler föreställningar och konserter än under de närmast föregående åren. På gav Operan sju föreställningar, vilket motsvarar un- gefär insats. Den genomsnittliga beläggningen på var för opera och för balett, vilket är en normal beläggningsnivå för Operan. Operan redovisar ett ökat besökstal, vilket dock skall ställas mot den större mängden evenemang inom och utanför . Operan har under en lång följd av år haft en underbalanserad ekonomi. En genomgripande omstrukturering av verksamheten genomfördes mellan budgetåren 1992/93 och 1997, då perso- nalen minskades med närmare 100 årsverken som vissa kostnadskrävande upprust- ningar sköts . Trots dessa åtgärder har det inte varit möjligt att bedriva verksamhe- ten utan att ta den egna kapitalreserven i anspråk, vilket inneburit att densamma drastiskt minskat. har förvärvet av innebu- rit nya möjligheter till en långsiktigt positiv ut- veckling. Där ges bland annat praktiska förut- sättningar för ett fortsatt och fördjupat samarbete med och för barn- och turnéproduktioner i mindre format. Vasa- teaterns användning blir delvis beroende av hur Operans totala resurser disponeras och hur övri- ga delar av verksamheten utvecklas. Operan och Stiftelsen termuseum har på regeringens uppdrag redovisat en gemensam plan för föreställningsverksamhe- ten vid 2002. Enligt planen bör tre produktioner kunna genomföras , förutsatt att statens bidrag till respektive institution motsvarar nivå samt att nuvarande sponsorsinsats bibehålls. Av de tre produktionerna svarar Ope- ran för en med 7 9 föreställningar och med sammanlagt 16 20 föreställningar. gav betydligt fler föreställ- ningar än under de två närmast föregånde åren, främst på grund av en stor mängd mottagna gäst- spel inom ramen för men också genom ett ökat eget turnerande i . Antalet produktioner på repertoaren, inklusive nyproduktioner, var ungefär lika högt som , då repertoar breddades mar- kant. Den genomsnittliga beläggningen på Drama- tens scener var oförändrat . re- dovisar en betydande publikökning, men liksom hos Operan skall den ses i ljuset av det ökade antalet föreställningar. stängdes för en omfattande renovering. beräknas kunna återinvigas . redovisar ett gott ekonomiskt re- sultat för . Planeringen för och därefter utgår från att åter- betalningen av det lån som staten har övertagit skall regleras med . Ett samarbetsavtal med Kulturhuvudstad 98 AB har möjliggjort hel- årsverksamhet på med ett stort antal specialsatsningar . En rad interna- gästspel har genomförts, vilket medfört en markant ökning av publiktillströmningen. Även de regionala svenska gästspelen var betyd- ligt fler än . Samarbetet fortsätter med och kring främjandeprogrammet i hela landet. Verksamhet med service och uppdragsförmedling till koreografer och dansare () har även bedrivits med stöd från och arbetsmarknadsmedel. har nio koreografer fått del av denna service. planerar för fortsatt helårsverk- samhet på såväl som på sidoscenen Blå Lådan. Rikskonserter Genom förvärvet av 11 i har Rikskonserter fått bättre praktiska förutsätt- ningar att fylla sin samordnande och stödjande roll i musiklivet. De nya lokalerna, inklusive en konsertscen, har underlättat kontakter med nya målgrupper och möjliggjort en mer koncentrerad insats för musiklivets intresseorganisationer. Samarbetet med länsmusiken och lokala mu- sikarrangörer har fått en fast form på kammar- musikens område. Repertoarplanering sker i tre regioner, för vilka ett årligt produktionsutbud tas fram i samråd mellan parterna. Inom andra gen- rer, t.ex. folkmusiken, fortsätter arbetet med att finna landstäckande samarbetsformer. , som har i uppdrag att löpande följa länsmusikens samarbete med Rikskonserter, konstaterar att samarbetet utvecklas positivt. Endast en tredjedel av Rikskonserters kon- sertutbud förmedlas via länsmusiken, men även beträffande de konserter som Rikskonserter säl- jer direkt till lokala arrangörer sker i många fall ett planeringssamråd med länsmusiken. har för Rikskon- serters del inneburit medverkan i ett stort antal externfinansierade evenemang i Stockholmsom- rådet. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet med de mål som har angivits för verk- samheten inom respektive institution. Någon förändring av målen eller av bidragsgivningens allmänna inriktning är inte aktuell. Regeringen föreslår dock vissa förstärkta bidragsnivåer. Dessa finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet. Bidraget till Riksteatern pris- och löneomräknas med . Operan ekonomiska resultat för under- stryker vikten av att ett konsolideringsarbete in- leds omgående. Regeringen har tilldelat Operan ett extra bidrag på från den under anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt inter- nationellt kulturutbyte och samarbete uppförda särskilda medelsramen till åtgärder för kultur- institutioner. Regeringen förutsätter att Operan härutöver vidtar egna åtgärder för att undvika att verksamheten går med underskott . bör tillskottet för på permanentas genom en motsva- rande nivåhöjning under detta anslag. Vidare be- räknar regeringen en ytterligare nivåförstärkning på bland annat för att möjlig- göra en högre årlig avsättning till upprust- ningsåtgärder. Pris- och löneomräkningen på anslag beräknas till . Regeringen förut- sätter att Operan genomför uppsättningar på med det antal föreställ- ningar som angivits i uppgörelsen mellan de båda teatrarna. hålls stängd för en genomgripande ombyggnad. Regeringen har beviljat som kompensa- tion för uteblivna biljettintäkter m.m. från den särskilda medelsramen till åtgärder för kulturinstitutioner under anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För inkomstbortfallet bör engångsvis tilldelas ytterligare medel. Regeringen förslår att en medelsram på ställs till regeringens disposition för ändamålet under anslaget A2. har även behov av investeringsmedel för inredning och utrustning. Regeringen överväger att för detta ändamål anvisa ett särskilt belopp års medelsram till åtgärder för kulturinstitutioner. Pris- och löneomräkningen på årliga bidrag beräknas till . Amor- tering på det av staten övertagna lånet i Riks- gäldskontoret kommer att avräknas i reglerings- brevet. Vad gäller visar erfarenheterna från att kontinuitet i gästspelsverk- samheten har stor betydelse för att fånga och be- hålla en ny publik för den moderna dansen. Re- geringen förordar därför att bidraget till ökas med för att möjlig- göra fortsatt helårsverksamhet. Satsningen finan- sieras inom ramen för anslagets pris- och löne- omräkning. Rikskonserter har vid upprepade tillfällen under se- nare år betonat vikten av ökade insatser för folkmusiken mot bakgrund av, bland annat, dess förmåga att synliggöra det svenska kulturarvet och knyta an till andra länders kul- turtraditioner. De nya lokalerna ger Rikskon- serter förutsättningar att bredda insatserna för folkmusiken dels genom att erbjuda en centralt placerad arena för sceniska framträdanden, dels genom att utveckla nya former av samverkan med olika regionala folkmusikcentrum, exem- pelvis Folkmusikens Hus i . Regeringen beräknar ett med förstärkt bi- drag till Rikskonserter för ökade insatser för folkmusiken. Pris- och löneomräkningen på Rikskonserters anslag beräknas till 800 000 kro- nor. Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 750 501 Pris- och löneomräkning + 12 254 Reformer: Operan + 5 900 Rikskonserter + 400 Omprioriteringar 1 5 000 Förslag 2 000 764 055 1 Avser anslagsfinansierad amortering av det från övertagna lånet Anslagets fördelning mellan institutionerna framgår av följande tabell. Tabell 5.10 Anslagets fördelning Tusental kronor 164 700 1 167 538 2 Till regeringskansli- ets disposition 1Före avräkning av för amortering på statens från övertagna lån 2Före avräkning av för amortering på statens från övertagna lån 3Avser årsränta och amortering på statens från övertagna lån 4Avser årsränta för på statens från övertagna lån B2 Bidrag till regional musikverk- samhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musik- institutioner Tabell 5.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 532 223 2000 Förslag 537 250 2001 Beräknat 550 316 2002 Beräknat 563 910 1 Anslagsnivån justerad enligt bemyndigande med anledning av beslut om att andelen riktade tidsbegränsade insatser skall uppgå till (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) Under anslaget anvisas medel till länsmusikverk- samhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. För bidragsgivningen gäller förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kultur- verksamhet. Bidrag för länsmusikverksamhet lämnas till 19 landsting. Vidare lämnas bidrag till 31 teater- och dansinstitutioner samt 14 orkes- terinstitutioner. Bidrag lämnas i form av stöden- heter. En stödenhet är . Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade, tidsbegränsade insatser. har avsättning gjorts av bi- dragen till regionala och lokala teater-, dans- och orkesterinstitutioner. Med anledning av pågående försöksverksam- het med regional fördelning av kulturpolitiska medel beräknas fr.o.m. under detta anslag endast medel för riktade insatser till institutioner i , och . Övriga medel som berör dessa län beräknas un- der anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Tabell 5.12 Anslagets fördelning Tusental kronor Länsmusikverksamhet 175 800 Särskilda insatser för länsmusiken 3 700 Orkesterinstitutioner 69 965 Teater- och dansinstitutioner 280 758 Samarbete med tonsättare 2 000 Summa 532 223 Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatinformationen grundar sig på uppgifter i årsredovisningen och olika särredovisningar från . Länsmusiken har redovisat en första analys av hur det förändrade statsbidraget till länsmusi- ken har påverkat verksamheten. I några fall har huvudmännen ökat sin ekonomiska insats, men nya organisatoriska lösningar prövas också på flera håll. konstaterar att skillna- derna mellan länsmusikorganisationernas sätt att fylla sin uppgift ökar. På vissa håll prioriteras fast orkesterverksamhet. På andra håll orienterar man sig mot musikteaterverksamhet i samarbete med teaterinstitutioner. Andra åter lägger vikt vid barn- och ungdomsverksamhet och frilanspro- duktioner. noterar att de regionala huvudmännens nysatsningar i få fall har gällt länsmusikens främjande och samordnande upp- gifter. Orkesterinstitutioner samt teater- och dansinstitu- tioner genomför en successiv översyn av de statligt understödda tea- ter-, dans- och musikinstitutionerna. En första rapport, avseende musikteaterverksamhet, har avgivits. I denna analyseras bl.a. de sju regionala musikteaterverksamheter som får stöd från detta anslag. Generellt visar genomgången att musik- teater är en kostnadskrävande konstform som ställer stora krav på organisation och ledning. finner inte behov för en fortsatt ut- byggnad av musikteaterverksamheten med nya institutioner. Däremot betonas vikten av nya samverkansformer för att nå publik inom större geografiska områden. fortsätter översynen med en genomgång av stadsteatrar och teatrar med regionala uppdrag samt orkes- terinstitutioner. och saknar fortfarande en fast regional teaterinstitution. I båda länen byggs nu sådana upp i något annor- lunda former än de traditionella länsteatrarna. Sedan dansverksamheten vid länsteater lagts ner finns tre fasta regionala dansensembler, nämligen Göte- borgsOperans balett, och NorrDans. Riktade, tidsbegränsade insatser avsattes sammanlagt 86 stödenheter till riktade insatser, varav 18 till orkesterinstitu- tioner och 68 till teater- och dansinstitutioner. har inom denna ram beviljat stöd till 11 projekt vid orkesterinstitutioner samt 34 projekt vid teater- och dansinstitutioner. Vid behandlingen av budgetpropositionen för anförde att konsekvenserna av det införda systemet med en procentuell avsättning av medel för riktade tidsbegränsade insatser borde belysas av regeringen. gjorda erfarenheter av det riktade stödet på av det årliga anslaget borde analyseras, liksom följderna av en avsättning på 4 respektive . Vidare borde en utvärdering göras av i vad mån institutionernas ordinarie verksamhet påverkats genom medelsavsättningen och om målen för de riktade insatserna uppnåtts (bet. 1998/99:KrU1). I en analys över det riktade stödet, baserad på en enkät till de berörda institutionerna, har Sta- tens kulturråd gjort följande sammanfattande bedömning. Många institutioner har haft svårt att se de riktade insatserna som ett incitament till en långsiktig nyorientering av den ordinarie verksamheten, utan har snarare upplevt dem som en sätt att ersätta den målinriktade verksamhets- planeringen med kortsiktig projektstyrning. har bidragen på många håll möjliggjort viktiga satsningar av utvecklingskaraktär, som annars inte hade kommit till stånd. Genom- gången ger en rad exempel på den möjlighet som särskilda utvecklingsmedel kan utgöra i ett för- ändringsarbete. Riktade insatser bör enligt Kul- turrådet kunna göras även i fortsättningen, men i form av ett särskilt utvecklingsbidrag utan be- räkningsmässig koppling till det årliga verksamhetsbidraget. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen skett i enlighet med de mål och riktlinjer som har angi- vits för denna. Så länge Statens kulturråds syste- matiska genomgång av teater,- dans- och mu- sikinstitutionerna pågår vill regeringen inte ta initiativ till några genomgripande förändringar av bidragsgivningen under detta anslag. Mot bakgrund av analys av de riktade tidsbegränsade insatserna finner dock re- geringen skäl till en, huvudsakligen anslagstek- nisk, omläggning av medelsanvisningen för så- dana insatser . Omläggningen innebär att särskilda anslagspos- ter inrättas för utvecklingsbidrag till teater- och dansinstitutioner samt musikinstitutioner, inklu- sive länsmusiken. bör respektive an- slagspost tillföras belopp motsvarande avsättning till riktade insatser. I fortsättningen bör det, i likhet med vad har föresla- git, inte finnas någon beloppsmässig koppling mellan de ordinarie verksamhetsbidragen och ut- vecklingsbidragen. De senare får i stället be- handlas som ett eget ändamål i den årliga bud- getprövningen. Enligt den överenskommelse om länsmusiken som träffats mellan staten och Landstingsför- bundet skall de riktade insatserna om- fatta länsmusiken . har regeringen engångsvis fördelat till utvecklingsinsatser inom länsmusiken. Detta belopp bör i fortsättningen ingå i anslagsposten för utvecklingsbidrag till musikinstitutioner. För att möjliggöra utveck- linginsatser för länsmusiken i , och län bör anslagsposten vidare tillföras från anslaget A4 Försöksverk- samhet med ändrad regional fördelning av kul- turpolitiska medel. I avvaktan på försök att åter etablera en fast och eventuellt också angrän- sande län har de frigjorda bidragsmedlen på 1999 tillfälligt omfördelats till NorrDans, Göte- borgsOperan och (för till ). Regeringen har erfarit att det inte finns förutsättningar för att inrätta en ny dansensemble för , vilket innebär att det nämnda beloppet kan an- vändas för att mer varaktigt förstärka bidragsgiv- ningen till övriga regionala dansinstitutioner. För att ge beslutsfattarna i möjlighet till fortsatta insatser för förordar regeringen att av beloppet överförs till anslaget A4. Under anslaget A2 Bidrag till allmän kultur- verksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete har beräknats för bidrag till försök med länsteaterverksamhet i . Avsikten är att under en prövotid av ge verksamheten möjlighet att utveckla en sådan stadga och lång- siktighet att det kan bli aktuellt att införliva den i det permanenta stödsystemet för regionala kul- turinstitutioner. I inledningen till verksamhets- området har regeringen redovisat sin syn på in- stitutionsbegreppet. Regeringen har i propositionen Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143) gjort bedömningen att de nationella minoriteterna sär- skilt bör beaktas vid fördelningen av stöd enligt bland annat förordningen om statsbidrag till re- gional kulturverksamhet. Det ankommer på re- geringen att utforma närmare föreskrifter om detta. Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 532 223 Pris- och löneomräkning + 5 968 Överföring från anslaget A4 + 616 Överföring till anslaget A4 1 500 Omprioritering -57 Förslag 2000 537 250 B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 116 023 2000 Förslag 115 240 2001 Beräknat 117 430 2002 Beräknat 119 778 Under detta anslag beräknas medel för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arran- gerande musikföreningar, stöd till utgivning och distribution av fonogram, bidrag till vissa mindre teaterinstitutioner av nationellt intresse såsom , (Confidencen), Internationella Vadstena-aka- demien och Marionetteatern, bidrag till Musika- liska samt till skådebaneverksamhet. Från anslaget lämnas även särskilda bidrag till och Svenska tonsättares internationella musikbyrå () Svensk Mu- sik för notutgivning, information m.m. För bidragsgivningen gäller förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper, förordningen (1982:505) om statsbi- drag för framställning och utgivning av fono- gram samt förordningen (1984:326) om statsbi- drag till kulturella ändamål. Anslagssparandet avser av beslutade men inte utbetalade bidrag till bland annat fonogramutgivning. Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatinformationen grundar sig på uppgifter i årsredovisningen och olika särredovisningar från . Härutöver har regeringen tagit del av årsredovisningar och anslagsframställ- ningar från vissa institutioner och organisationer. Bidragen till fria teater-, dans- och musik- grupper har förstärkts etappvis med sammanlagt , varav . Efter denna ökning uppgår stödet till totalt . Av Statens kulturråds årsredo- visning framgår att antalet ansökningar från de fria grupperna har varit i stort sett , möjligen med en tendens till svag ökning, sett över den senaste treårsperioden. De allra flesta ansökningarna kommer från grupper med hem- vist i de tre storstadsregionerna. Den övervä- gande delen av bidragen går också till dessa regi- oner. För att stödet skall komma det övriga landet till del i form av ett större utbud har insat- serna för att stimulera turnéverksamhet ökat. Detta har skett dels i form av ökade verksam- hetsbidrag, dels i form av bidrag för turnépro- jekt. På dansens område görs dessutom särskilda utvecklingsinsatser av främjandekaraktär. Stödet till arrangerande musikföreningar har ökat med respektive . Sam- manlagt uppgår stödet till . Det förstärkta stödet har möjliggjort ökade insatser inom samtliga genre- områden. Folkmusiken har fått en förhållandevis stor ökning och antalet folkmusikföreningar med bidrag fördubblades . Flera av dessa föreningar har en mångkulturell inriktning. Vid bidragsfördelningen har särskild uppmärksamhet ägnats utvecklingsarbete kring nya arrangörs- idéer. Inom ramen för det förstärkta arrangörs- stödet har i , , för tilldelats ett bidrag på 1,5 miljoner för utveckling av verksamheten till ett folkmusikcentrum. Härutöver har engångsvis beviljats från regeringens dispositionsmedel under anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Som villkor för fortsatt statligt stöd gäller att institutet finner kompletterande bi- dragskällor för verksamheten. Stödet till utgivning och spridning av fono- gram samt information om svensk musik uppgår till sammanlagt . Kultur- rådet noterar att antalet ansökningar om fono- gramstöd har minskat totalt sett , som en ökande andel av ansökningarna kommer från producenter av musik från invand- rarnas ursprungsländer. Dessa producenter sak- nar i många fall en fast distributör. Mot bak- grund av den snabba förändringen av fonogrammarknadens struktur och distribu- tionsvägar kommer att se över fono- gramstödets tillämpning. Stöd till mindre teaterinstitutioner av natio- nellt intresse har för utgått med sam- manlagt ca , varav ca tillfallit . Regeringen har därutöver tilldelat ett särskilt bidrag på för föreställningsverksamheten . Medlen har anvisats från den särskilda medelsramen för stöd till kultur- institutioner under anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internatio- nellt kulturutbyte och samarbete. Som anmälts under anslaget B1 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter har och Operan redovisat en gemensam plan för föreställningsverksamheten på 2002.