prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Slutligen behöver det svenska näringslivet, förutom en bred IT-kompetens hos arbetstagarna, s.k. specialiserad IT-kompetens för t.ex. forskning och utveckling. IT-utbildning ges på flera nivåer: i skolan, på högskolan och i arbetslivet. I skolans uppdrag ingår att ge utbildning på medborgarnivån, dvs. kunskaper som behövs för det vardagliga livet, t.ex. att använda Internet för att skaffa samhällsinformation, att använda betalningssystem och att som medborgare kunna delta i ett demokratiskt samhällsliv. Inom högskolan utbildas de studerande inom IT-området på såväl en allmän nivå som på en hög specialistnivå som t.ex. LAN-tekniker, system- tekniker och dataingenjör. I arbetslivet är det av vikt att varje befattningshavare skall kunna använda IT för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Kompetensuppbyggnad är ett av regeringens prioriterade områden för att främja en god och bred användning av IT i samhället. Utbildningssystemet och forskningsvärlden utgör viktiga strategiska instrument, men även arbetslivet kan ses som en leverantör av IT- kompetens genom den kontinuerliga kompetensutveckling som sker i arbetslivet. Det är angeläget att alla resurser som finns inom kompetensområdet mobiliseras för att tillgodose de kunskapsbehov som medborgare har liksom den kunskap som yrkesanvändaren och arbetslivet efterfrågar. 5.4.2 Bakgrund En stort behov av IT-kompetens IT-politik handlar framförallt om människor, deras attityder, färdigheter och möjligheter. Regelsystem och infrastruktur är också viktiga, men det är människor som fyller dem med innehåll. Därför finns det skäl att här särskilt behandla några viktiga kompetensfrågor. Den omvandling som ekonomin genomgår har konsekvenser för näringslivets behov av IT-kompetens, både den breda IT-kompetensen och den specialiserade IT-kompetensen samt i verksamheter för forskning och utveckling. Central är också den företagsledande kompetensen att anpassa arbetsorganisationer och produktionsprocesser så att IT:s potential tas tillvara på ett effektivt sätt. Även samhälls- och arbetslivet utanför den egentliga IT-branschen genomgår stora strukturförändringar. Utbildningskraven stiger generellt och krävs vanligen en gymnasieutbildning för att komma in på arbetsmarknaden och för allt fler jobb krävs högskoleutbildning. IT- kunskaper efterfrågas allt mer och får allt större betydelse på hela arbetsmarknaden. För den enskilde individen ger IT ett ökat utbud av möjligheter men också krav på större rörlighet och föränderlighet. Möjligheter till kompetensutveckling och ett livslångt lärande innebär att arbetskraften står bättre inför den strukturomvandling som IT-utvecklingen för med sig. En bred IT-kompetens behövs för att ta till vara de möjligheter IT ger. Det kan röra sig om att t.ex. kunna söka samhällsinformation via Internet, använda betalningssystem, vara delaktig i förenings- och organisationsliv eller på annat sätt delta i en demokratisk beslutsprocess. Begrepp som t.ex. medieläskunnighet uttrycker vikten av att förstå syftet med relevanta program och att utan större introduktion kunna använda ett flertal applikationer. Det handlar om alla individers förmåga att dra nytta av både traditionella metoder och ny teknik för att skaffa information, kommunicera och uttrycka sig själv. En bred IT-kompetens förutsätter inte bara grundläggande IT-färdigheter utan också tillräckliga kunskaper i svenska, engelska och matematik. Högre IT-utbildningar Av en rapport från (Högskoleutbildade tillgång och efterfrågan, ) framgår att IT-utbildning kan omfatta inte bara tekniska utbildningar, utan också tvärvetenskapliga utbildningar med IT-inslag och IT-relaterade kursmoment inom traditionella utbildningar. En genomgång av programutbudet vid svenska universitet och högskolor visar att högre utbildning i informationsteknik befinner sig i utveckling och svårligen låter sig fångas in av en sammanfattande definition. Verket har därför valt att beskriva utbildningsutbudet inom IT dels i tekniska utbildningar, dels i tvärvetenskapliga utbildningar, som för att fånga efterfrågan från arbetsmarknaden, infört olika IT-moment i sina utbildningar. Det finns 137 tekniska IT-utbildningar spridda över 25 svenska lärosäten och 45 tvärvetenskapliga IT-utbildningar vid 22 lärosäten. Värt att notera är att bland de tekniska utbildningarna finns ett stort antal utbildningsprogram som leder fram till en fördjupning på kandidat- eller magisternivå. Dessa utbildningar kan ses som de nyare högskolornas svar på arbetsmarknadens krav. Debatten om behovet av IT-utbildade fokuseras dock fortfarande i stor utsträckning kring civilingenjörer och högskoleingenjörer. En bidragande orsak till detta kan vara att antagna och examinerade från dessa utbildningar är lättare att fånga med statistik. De tvärvetenskapliga IT-utbildningarna är goda exempel på hur universitet och högskolor har mött kraven på bredare tvärvetenskapliga utbildningar eller utbildningsriktade mot helt nya yrkesgrupper. Det är av vikt att påpeka att de studerande i den svenska högskolan, vid sidan om det ovan beskrivna programutbudet, har möjligheter att själva sätta samman en IT-utbildning genom att välja ur högskolans kursutbud. Inom de ramar som riksdag och regering ger högskolorna finns stor frihet att ändra utbildningsutbudet. I den kraftiga expansionen av högskoleutbildningen är tyngdpunkten mot naturvetenskap och teknik. I budgetpropositionen för betonas behovet av utbildning inom IT- området. Enligt har således högskolor och universitet varit lyhörda för arbetsmarknadens behov och samhällsintresset av en ökad utbildning med inriktning mot IT. Trots detta möter inte utbudet efterfrågan. Det finns flera orsaker till att utbudet av IT-utbildning inte ökat ännu kraftigare än det faktiskt har. Eftersom efterfrågan på djup IT- kompetens är så hög har många högskolor haft svårt att rekrytera personal. Högskoleutbildningar kräver, för att möta kvalitets kraven noggranna förberedelser och goda resurser, inte minst i form av lärare, innan de inrättas. Tillgången på disputerade inom området är låg, vilket bl.a. beror på att IT-området är en relativt nyetablerad vetenskaplig disciplin. Sammanlagt har de svenska lärosätena ställt 9 200 platser för IT- utbildning till studenternas förfogande , med drygt två sökande per plats. redovisar att antalet examinerade behöver öka inom i stort sett alla IT-utbildningar. Den ovan beskrivna expansionen av den högre utbildningen kommer att bidra till att fler examineras. Efterfrågan på IT-utbildade En bred och allmän IT-kompetens för IT-användningen i vardagen är nödvändig, liksom en grundläggande IT-kompetens för arbetslivet. Dessa kompetensbehov är dock svåra att kvantifiera vilket gör de sammanlagda effekterna på sysselsättningen av IT-utvecklingen svårbedömda. Industrins behov av högskoleutbildade är stort. Resultat från SCB:s arbetskraftsbarometer visar att civil- och högskoleingenjörer inom flertalet ämnesområden är mycket eftersökta på arbetsmarknaden. Exempelvis råder stor brist på yrkeserfarna högskole- och civilingenjörer inom datateknik. I och prognoser 98 konstateras att vi får räkna med en stor brist på personer med IT-utbildning. Vad gäller programmerare och systemerare gör SCB bedömningen att efterfrågan på personer med IT som huvudämne kommer att överstiga tillgången. SCB hävdar att andra grupper av högskoleutbildade med betydande inslag av IT-utbildning i sin examen, exempelvis samhälls- och beteendevetare, i ökad utsträckning kommer att arbeta med IT. När det gäller civilingenjörer förutser SCB att den nuvarande bristen kommer att ha försvunnit under förutsättning att man har lyckats fylla alla utbildningsplatser och behålla nuvarande examinationsgrad. De flesta bedömare är överens om att det nu råder brist på högutbildade inom IT, i alla branscher såväl som i IT-branschen. Bristen på arbetskraft och kompetens inom IT-sektorn bör dock inte ses endast som en nationell fråga. Rekrytering av arbetskraft och studenter krävs i allt större utsträckning även från utlandet. Mot denna bakgrund måste erbjuda attraktiva villkor för denna typ av nyckelpersoner. Regeringen arbetar med konkreta förslag med denna inriktning. Andelen kvinnor med IT-utbildning är låg Redan på förskolenivå och vidare på grund- och gymnasieskolenivå grundläggs kunskaper och föreställningar om nyttan av IT och IT- kunskaper. På dessa nivåer grundläggs förmodligen även skillnader i pojkars och flickors förhållningssätt till IT, vilket leder till skilda utbildnings- och yrkesval. I förlängningen påverkas därmed graden av jämställdhet i samhället när det gäller tillgången till och användningen av IT. Kvinnornas andel av IT-specialisterna och av de sysselsatta inom IT- branschen är oroväckande låg. Totalt har 40 138 personer examinerats från en grundutbildning på högskolenivå inom IT /78 1997/98, varav endast drygt en femtedel är kvinnor (). talet var andelen kvinnor som examinerades från någon grundutbildning inom IT-området . talet sjönk andelen till ca 17 . /98 förbättrades läget något, då andelen kvinnor uppgick till . Det finns också skillnader mellan unga män (16 ) och unga kvinnors dagliga datoranvändning. Ungefär hälften av unga män använder datorn , medan motsvarande siffra för unga kvinnor är endast cirka en tredjedel. Könsfördelningen i IT-branschen är sned och utvecklingen går åt fel håll. Andelen kvinnor i branschen har minskat talet, från kvinnor år (enligt ). Samhället går miste om en viktig potential då andelen kvinnor med längre IT-utbildningar minskar och om andelen kvinnor i IT-branschen är låg. Ur ett tillväxtperspektiv är det angeläget att alla resurser och begåvningar kommer till användning och att företagen har det bästa urvalet av arbetskraft och den mest produktivitetshöjande kompetensen. Om värderingar, tradition etc. hindrar att begåvning och lämplighet avgör kvinnors utbildnings- och yrkesval finns det samhällsekonomiska vinster att hämta om denna utveckling kan brytas. 5.4.3 Skolväsendet Regeringens bedömning: Regeringens uppdrag till att ansvara för och utveckla skoldatanätet och ett nationellt resurscentrum för läromedia bör fortsätta som en del av det ordinarie arbetet. Det bör också utvecklas för att svara mot den ökade efterfrågan som följer av satsningen på IT i skolan. Myndigheter och intressenter bör samverka kring hur IT kan användas i skolan. Regeringen avser att i en proposition till återkomma till frågan om den nya teknikens betydelse för lärarutbildningen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen överlämnade skrivelsen Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan (skr.1997/98:176) till . Delegationen för IT i skolan (ITiS) tillsattes för att planera och genomföra den nationella satsning på IT i skolan där landets alla kommuner erbjuds möjligheten att delta. Satsningen genomförs , 1999 2001, i form av ett skol- utvecklingsprojekt, för att utveckla användningen av IT som ett pedagogiskt verktyg, som omfattar ungdomsskolan och innebär kompetensutveckling av 60 000 lärare i arbetslag, vilket motsvarar av alla lärare vilka också får disponera multimediedator. Efter avklarad utbildning får deltagande lärare ett IT-certifikat. Satsningen omfattar även statsbidrag för förbättring av skolors tillgänglighet till Internet, e-postadresser till alla lärare och elever, stöd för de svenska och europeiska skoldatanäten samt särskilda insatser för elever med funktionshinder. En förutsättning för det statliga stödet är att de deltagande kommunerna utarbetar en IT-plan för skolan. Sammantaget innebär denna satsning att skolans IT-utveckling nu övergår från en kvantitativ till en kvalitativ fas. Insatserna skall medverka till att skolan bättre kan ta tillvara de möjligheter den nya tekniken ger för elevers lärande och lokal skolutveckling. Skolan tillförs inte enbart mer teknik utan framför allt kvalitativa pedagogiska verktyg, som ger goda möjligheter att i enlighet med läroplanernas övergripande mål utveckla undervisningen mot ett mer elevaktivt arbetssätt, som bl.a. stärker elevens förmåga till eget kunskapssökande, kritiskt värderande och eget ställningstagande. IT som läromedel, med sin specifika egenskap att kombinera text, ljud och bild, ger eleven möjlighet att i samma media söka information, kommunicera och producera. Skolan och klassrummet kan öppnas mot omvärlden. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) betonar att barns utveckling och lärande kan främjas genom att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer. Multimedier och informationsteknik kan användas i såväl skapande processer som i tillämpning i förskolan. Ett mål som eleverna skall uppnå i är att kunna använda IT som ett verktyg för kunskapssökande och lärande. Utbildningen i gymnasie- skolan och den gymnasiala vuxenutbildningen skall ge en grund för ett livslångt lärande och en beredskap för förändringar i arbets- och samhällsliv. Därutöver finns särskilda IT-mål för vart och ett av gymnasieskolans nationella program. Liksom i den obligatoriska skolan har rektor ett särskilt ansvar för att arbetsmiljön utformas så att eleverna får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra hjälpmedel för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel. De svenska och europeiska skoldatanäten har i uppdrag att främja utvecklingen och genomförandet av den nationella datapolitiken på skolans område. Uppdraget har varit formulerat på något olika sätt , men huvudinriktningen har varit densamma. Som en del av detta uppdrag har haft att utveckla och driva ett nationellt skoldatanät, att bygga upp ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel och utvärdera användningen av IT i skolan. Den övergripande uppgiften för Skoldatanätet och resurscentrat för multimedia är att utveckla IT-användningen i skolan. De skall fungera som vägledning för lärare i arbetet med att integrera IT i undervisningen, dels genom egna tjänster och dels genom att vara en guide till relevanta webbresurser för skolans arbete. Det nätbaserade resurscentret skall särskilt främja och stimulera framväxten av kunskaper om IT-baserade läromedel läromedier och hur dessa kan användas i undervisningen. Det europeiska skoldatanätet (), som tillkommit på svenskt initiativ, är ett Internetbaserat nätverk av nationella och andra skoldata- nätverk med tjänster som gratis ställs till förfogande för skolor, lärare, elever och allmänhet. Syftet är att underlätta samarbete mellan skolor i , att erbjuda ett utbud av pedagogiskt innehåll eller undervisnings- tjänster samt möjligheter till lärarutveckling. Syftet är också att öka nyttan och värdet av innehållet i de nationella nätverken samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för tjänster som alla kan dra nytta av. Målet för är således att stimulera användning av informationsteknik i europeiska skolor. Delegationen för IT i skolan har avsatt särskilda medel för att stödja och påskynda utvecklingen av det europeiska skoldatanätet. Utveckling av uppdraget till Att utveckla användning av IT i skolan som ett pedagogiskt verktyg är en process som tar tid. Intresset hos lärare och elever ökar i takt med att deras kompetens på området höjs och tillgängligheten ökar. Dagens ungdom växer upp med en kunskapsförmedling där ljud, bild och text överförs via bl.a. kabel-TV, CD, video och Internet. IT-utvecklingen gör det allt mer uppenbart att man lär även utanför skolan skolan har inte längre monopol på lärandet. Om inte skolan kan följa med i utvecklingen och integrera IT i undervisningen och om metoderna för kunskaps- sökande i skolan och utanför skolan blir alltför olika, finns risk att skolan hamnar i en legitimitetskris. När IT:s olika tillämpningar genomsyrar snart sagt varje del av arbetsliv och vardag, måste de unga självfallet förberedas genom att den nya tekniken används i skolans arbete. IT ger nya möjligheter till kommunikation med det övriga samhället och elever stimuleras till att söka information och inleda en dialog med andra. För att utveckla arbetssätt som stödjer och ger kompetens för livslångt lärande behöver skolan utveckla såväl arbetssätt som arbetsorganisation. Därför är det viktigt att i lärarutbildningen beakta möjligheterna med IT i utbildningssystemet, t.ex. elektronisk kommunikation mellan lärare och elev, liksom konsekvenserna av att eleven skall söka, välja, strukturera och bearbeta information till kunskap. Enligt regeringens bedömning är det nödvändigt att en utveckling sker av IT som informationskälla och ett verktyg för kunskapsuppbyggnad. Härvid är det viktigt att IT-användningen stödjer en ökad måluppfyllelse av läroplanens mål och blir ett pedagogiskt verktyg för lärande. som det finns oändliga möjligheter att skaffa sig information på Internet är det viktigt att hitta den information som är relevant för undervisningen, vilket kan vara svårt i den snabbt växande informationsmängden. Utvecklingen inom utbildningsområdet på Internet går mot en allt starkare betoning av de kommunikativa aspekterna. Denna utveckling går hand i hand med en förbättrad infrastruktur för IT och tillgång till snabba förbindelser och bredband. För att svara mot de behov och förväntningar som den pågående satsningen på IT i skolan ger upphov till är det nödvändigt att ytterligare steg tas för att stimulera och stödja användningen av IT i lärande- processen och i den lokala skolutvecklingen. Regeringen avser därför att se över uppdraget till i syfte att precisera det fortsatta arbetet med att driva Skoldatanätet och att utveckla det nationella resurs- centrumet för utveckling och användning av läromedier. Det bör omfatta att från nationella utgångspunkter utveckla och stimulera såväl innehåll som tjänster och tillämpningar. Detta kan ske parallellt och bygga vidare på arbetet med den pågående satsningen via Delegationen för IT i skolan. När skolan förändras och utvecklas i en allt snabbare takt blir skolans och lärarnas behov av stöd och information om IT såväl bredare som djupare. Detta behov blir allt svårare att tillgodose utan en bred samverkan med parter som har skolan som primärt intressefält. För att tillgodose skolans behov av stöd och information bör få i uppdrag att utreda hur myndigheter och andra intressenter via informationsplatsen Skoldatanätet kan samverka, såväl innehållsmässigt som tekniskt, kring hur information om informationsteknikens möjligheter kan användas i skolan som pedagogiskt och organisatoriskt verktyg för utveckling och ökad måluppfyllelse. bör också få i uppdrag att dokumentera och utforska de nya teknikernas betydelse för skolans arbetsorganisation och lärande. Det upprättas allt fler grupper som frivilligt sluter sig samman för att lära av varandra eller komplettera sin egen kompetens med andras kunnande (s.k. learning communites). Denna utveckling bör stimuleras och den ökade andelen inhemska och internationella samarbetsprojekt mellan skolor som använder de svenska och europeiska skoldatanäten, utgör en lovande start. Såväl enskilda skolor som kommunala resurscentra och lärarutbildningar bör på detta sätt i ökad utsträckning kunna komplettera och berika sitt eget kunnande och utbud. Regeringen avser att i en proposition till återkomma till frågan om den nya teknikens betydelse för lärarutbildningen. Ett nationellt resurscentrum för multimediebaserade läromedel virtuella resurscentrums (Multimediabyrån) möjlighet till distanspublicering och samarbete över nätet via verkets Projekthotell pekar på Internet som en viktig framtida läranderesurs och samarbets- arena. IT erbjuder möjligheter att utveckla läromedel i nya former, som för- djupar och stödjer förståelse samt inlärning och därmed kan komplettera mer traditionella läromedel. tillkommer dock mycket få multimediebaserade läromedel. Läromedelssidan behöver utvecklas. I pågår ett arbete att analysera läromedelssituationen och hur den kan förbättras. Utbildningsutbud i ett livslångt lärande I ett samhälle där kunskapsutvecklingen i ett livslångt lärande är en nyckeltillgång är information och tillgänglighet till vad som erbjuds en nödvändig förutsättning. är det mycket svårt att få en kvalitets- mässigt och innehållsmässigt samlad bild över utbildningsutbudet. Regeringen uppdrog åt att i samråd med utveckla redovisningen av det utbud av kompetensutveckling av lärare som finns. Utbudet skall presenteras på ett enhetligt sätt. I en förstudie, avrapporterad , föreslås att ges det samordnade ansvaret. Genom att samordna ansvaret för en samlad och strukturerad information om lärares kompetensutveckling blir det möjligt att skapa en informationsinfrastruktur som kan utgöra ett nav för mäklartjänster mellan skolor och olika aktörer för lärares kompetens- utveckling. Regeringen bedömer att det finns behov av en infrastruktur för en samlad information om hela det offentliga utbildningsutbudet. En sam- ordning som inte bara ger en nationell helhetslösning för lärares/skolors behov av presentation av utbud kompetensutveckling, utan även möjlig- heter för samtida medborgare i ett livslångt lärande att få överblick över nationellt utbud av utbildningar/kurser från olika utbildningsanordnare inom ungdomsskolan och offentligt finansierad utbildning som står under statligt tillsyn. Regeringen ser det som ett strategiskt uppdrag för att fort- sätta utvecklingen av en samlad information om utbildningsutbudet avse- ende lärares kompetensutveckling. 5.4.4 IT och vuxenutbildning Det är viktigt att alla medborgare kan få insikt i och kunskaper om tekniken och hur den på olika sätt kan påverka privat-, samhälls- och arbetslivet. En av vuxenutbildningens viktiga uppgifter är att erbjuda medborgarna möjlighet till kompetensutveckling inom IT-området inte minst ur demokratiskt, jämställdhets- och arbetsmarknadsperspektiv. Många vuxna har dessutom behov av en flexibel inlärningssituation. En av grunderna för vuxenutbildningen är att kompensera eleverna för en ofullständig ungdomsutbildning. Regeringens satsning på syftar bl.a. till att reformera vuxenutbildningen, t.ex. genom att utveckla arbetsformerna. I detta sammanhang spelar IT en stor roll som pedagogiskt redskap. Med hjälp av IT är det möjligt att erbjuda en närmast individuell utbildning efter den enskildes eller små gruppers speciella behov. Vuxna dyslektiker och andra vuxna funktionshindrade har speciella behov. För dessa målgrupper kan användningen av IT som ett pedagogiskt hjälpmedel underlätta inlärningen. Vuxenutbildningen, inklusive folkbildningen Den kommunala vuxenutbildningens vänder sig främst till de vuxna, som saknar den baskompetens som arbetslivet förutsätter. erbjuder vuxenutbildningen ett brett fält av utbildningar inom olika områden och på olika nivåer. Framtidens vuxenutbildning ställer allt högre krav på ökad flexibilitet och tillgänglighet. Arbetsmetoder och arbetsformer bör vidareutvecklas för att underlätta vuxnas lärande. IT kan här användas som ett pedagogiskt redskap. Den kommunala vuxenutbildningen har ett stort utbud av kurser med IT-inriktning på olika nivåer. De flesta är kurser som ligger på datakörkortsnivå. Mer kvalificerad datautbildning erbjuds i form av påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning och inom kvalificerad yrkesutbildning. En särskild grupp har tillsatts inom för att leda en projektverksamhet i syfte att utveckla metoder och funktioner i distansutbildning. Med sin deltagarstyrda verksamhet och gruppbaserade pedagogik ger folkbildningen en god grund för utvecklandet av ett kritiskt förhållnings- sätt till den information som är tillgänglig via den nya tekniken. Folkbildningen har också möjlighet att via sin verksamhet fördjupa den demokratiska diskussion om den svenska IT-utvecklingen. Även inom folkbildningen erbjuds kurser i IT. IT-stödd distansutbildning inrättades (Distum) som skall främja utvecklingen och användningen av IT-stödd distansutbildning främst inom högskolan och folkbildningen.