prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att det finns goda förutsättningar för att effektivisera och öka kvaliteten i utredningsverksamheten genom att bl.a. kompetensutvecklingsåtgärderna och samarbetet med åklagarväsendet utökats och arbetet med utvecklingen av systemet för datoriserad utredningsrutin (DurTvå) har gått planenligt. Ett syfte med systemet är just att effektivisera utredningsarbetet. Det är nu viktigt att de återstående etapperna genomförs. Närpolisen har byggts upp med stor beslutsamhet och på . För att reformen skall kunna fullföljas, vilket är avgörande för att allmänhetens förtroende för polisen skall upprätthållas, krävs tillräckliga personella och tekniska resurser samt utvecklade metoder för uppföljning och analys. Regeringen ser med tillfredsställelse att det lokalt organiserade polisarbetet på flera håll samordnas allt bättre. Det problemorienterade arbetssättet har fortsatt att utvecklas. Det har emellertid i allt väsentligt skett inom ramen för arbetet inom närpolisen och kriminalunderrättelseverksamheten. Det är nu nödvändigt med förstärkta insatser för att det problemorienterade arbetssättet skall genomsyra all polisverksamhet. Regeringen konstaterar att utvecklingen av system för misstanke- och belastningsuppgifter har försenats och noterar med tillfredsställelse att särskild uppmärksamhet fortsättningsvis ägnas åt frågan. *Åklagarväsendet Den målmedvetna förändringsprocessen inom åklagarväsendet som tog sin början med åklagarreformen har, enligt vad det senaste årets verksamhetsresultat visar, lett till att åklagarorganisationen kan arbeta på ett nytt sätt och nå goda resultat. Regeringen bedömer att förändringsprocessen har skapat en god organisatorisk grund och utrymme för ytterligare förbättringar av verksamhetsresultatet. Regeringen noterar vikten av att åklagarväsendet arbetar för att väsentligt minska tiden för att ta ställning i åtalsfrågan när det gäller våldsbrott och att det också är nödvändigt att vidta åtgärder för att effektivisera verksamheten så att andelen avskrivningsbeslut i ärenden om våldsbrott minskas. En förundersökning som inte leder till lagföring bör kunna avslutas på ett tidigare stadium. Inrättandet av har skapat förutsättningar för en effektivare ekobrottsbekämpning. Inom myndigheten har det påbörjats projekt som inger förhoppningar om att verksamheten skall utvecklas på det sätt som avsågs vid bildandet av myndigheten. De initiala problemen i uppgyggnadsskedet har avtagit. Uppgifter om verksamhetsresultatet för början av 1999 visar på en positiv utveckling. *Domstolsväsendet Såvitt kan bedömas har domstolsväsendet uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt. är situationen med många gamla mål i balans, längre genomströmningstider och en hög andel mål klara för avgörande bekymmersam. Regeringen anser att enbart resursförstärkningar inte löser frågan med långa handläggningstider. För att åstadkomma förbättringar behövs också förändringar av arbetsformer, organisation och regelverk. Det påbörjade utvecklingsarbetet har stor betydelse i sammanhanget och det är angeläget att förutsättningar ges för att detta skall kunna bedrivas planmässigt. *Kriminalvården Regeringen bedömer att kriminalvården har nått flertalet av målen för anstaltsverksamheten. Det gäller särskilt insatser för att tillgodose behandlingsbehovet hos särskilda kategorier av dömda och för att upprätthålla den yttre säkerheten vid anstalterna. Det är tillfredsställande att kriminalvården har fortsatt arbetet med att förbättra förhållandena för häktade. Enligt regeringens bedömning är det dock angeläget att kriminal-vården kommer tillrätta med problemet att antalet fängelsedömda som väntar på anstaltsplats har ökat och utvecklar effektivare placeringsmetoder. Regeringen har tidigare bedömt att det finns ett behov av att ytterligare utveckla säkerheten i anstalterna. Kriminalvården kommer att redovisa en uppföljning av förslagen i rapporten för översyn av risk-, skydds- och säkerhetsarbete i anstalter. Flera åtgärder har redan vidtagits men säkerhetsarbetet kommer att utvecklas vidare. Frivården har förbättrat förutsättningarna för ett tydligt och enhetligt innehåll i frivårdspåföljderna. Erfarenheterna från frivårdens verksamhet med intensivövervakning är också, enligt BRÅ:s utvärdering, positiva. Kriminalvården måste utvecklas ytterligare på ett antal områden. finns goda möjligheter att förbättra de intagnas grundläggande kompetens vad gäller utbildning, arbetslivserfarenhet och social förmåga, som bör tillvaratas. Det är också angeläget att kriminalvården fortsätter arbeta för att förbättra de intagnas kontakt med sina familjer. Av särskild betydelse är att kriminalvården gör betydande insatser för att öka stödet till den enskilde i samband med frigivningen, bl.a. genom samverkan med andra berörda myndigheter. Insatserna för att bekämpa narkotikamissbruk har sammantaget minskat något. Enligt regeringens bedömning är detta en angelägen arbetsuppgift som bör utvecklas. På regeringens uppdrag har () granskat kriminalvården och identifierat ett antal hinder för ett effektivt resursutnyttjande. Regeringen har som följd uppdragit åt att redovisa de åtgärder som genomförts, påbörjats eller planeras med anledning av RRV:s rapport (1999:27). *Övrig verksamhet inom rättsväsendet Regeringen bedömer att , trots stora organisatoriska förändringar , har drivit verksamheten med hög ambitionsnivå och god kvalitet och att målen för verksamheten i allt väsentligt uppfyllts. I det fortsatta förändringsarbetet inom rättsväsendet har BRÅ en viktig roll att spela när det gäller att öka kunskapen om brottsligheten och dess orsaker och om effekterna av rättsväsendets insatser för att bekämpa brottsligheten. Regeringens bedömning är att drivs på ett effektivt sätt med god kvalitet. Att myndigheten inte helt uppnått verksamhetsmålen såvitt avser handlägg-ningen av brottsskadeärenden hänger samman med den förhållandevis stora personalomsättning som myndigheten haft . Regeringen anser att myndighetens ansträngningar för att förkorta handläggningstider för brottsskadeärenden bör fortsätta, liksom ansträngningarna för att mäta de kvalitativa resultaten av de projekt som beviljas medel ur brottsofferfonden. har kunnat tillgodose den efterfrågade undersökningsvolymen inom ramen för tillgängliga ekonomiska medel. Verket har sedan det inrättades 1991 genomfört omfattande omstruktureringar och rationaliseringar. Det finns anledning för att fortlöpande ompröva de organisatoriska formerna för verksamheten. bör även fortsätta ansträngningarna för att utveckla systemen för kvalitetssäkring och resultatanalys, liksom arbetet med att få ett större genomslag för det brottsförebyggande perspektivet i verksamheten. 3.4 Något om utgångsläget Regeringen konstaterar att den pågående moderniseringsprocessen inom rättsväsendet har inneburit att det genomförts reformer och genomgripande organisationsförändringar inom polisväsendet, åklagarväsendet, kriminalvården och BRÅ. skall moderniseringsprocessen drivas vidare med ökad intensitet. Domstolsväsendet kommer att ägnas ökad uppmärksamhet. Särskilt viktiga frågor blir möjligheterna till försörjning med kvalificerad personal, kompetensutveckling och ledningsfrågor. 3.4.1 Beslutade och planerade förändringar av verksamheten inom rättsväsendet *Polisväsendet För att säkerställa kompetensförsörjningen inom polisväsendet är det enligt regeringens mening nödvändigt att utnyttja utbildningskapacitet maximalt. Behovet av utbildningsplatser är emellertid så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser och till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen bör enligt regeringens mening platser för polisiär grundutbildning öppnas även utanför . avser att utbilda poliser även i , där ett samarbete med inletts. Genom att förlägga grundutbildning också i kan rekryteringen av poliser utökas och rekryteringen till underlättas. Vidare förändras sättet för chefsutveckling och chefsrekrytering . är det tidigare s.k. en del av EU. målsättning är att delta operativt i samarbetet . Samarbetet innebär att personkontrollerna vid de inre gränserna avskaffas, att gränskontrollen vid den yttre gränsen utvidgas och att svensk polis kommer att anslutas till Schengens informationssystem. Regeringen föreslår att tar över huvudmannaskapet för polispersonal i FN- tjänst. Förslaget innebär att får ett samlat nationellt ansvar för all internationell polisiär verksamhet som rekrytering, utbildning, arbetsgivaransvar under utlandstjänstgöring, metodutveckling och personalvård efter hemkomsten. har, i en rapport till regeringen , fastslagit att det även fortsättningsvis bör finnas en polisiär styrka med uppgift att bekämpa terroraktioner. Styrkans verksamhetsområde bör utvidgas så att den kan användas vid andra tillfällen där deras särskilda kompetens behövs. Enligt förslaget skall styrkan även fortsättningsvis ha organisatorisk hemvist vid i , den skall få arbeta sammanhållet och ha en särskild budget. För att betona att den är en nationell resurs, bör den kallas . Enligt regeringens bedömning bör förslag ge goda förutsättningar för en gynnsam utveckling av styrkans verksamhet. Regeringen avser därför att vidta de förordningsändringar som behövs för att förslaget skall kunna genomföras. Beredskapspolisen består av totalförsvarspliktiga som är krigsplacerade med civilplikt vid en polismyndighet. Regeringen har öppnat möjligheten att använda beredskapspoliser även när höjd beredskap inte råder eller det behövs för försvarsberedskap. De skall kunna kallas in till polismyndigheterna då samhället utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Förändringarna träder i kraft och är en del i regeringens arbete med beredskapen inför . *Åklagarväsendet En ny organisation för att bekämpa miljöbrott skall tillskapas. Åklagare med specialistkompetens skall handlägga mål om brott mot miljön. Riksåklagaren skall samordna miljöbrottsbekämpningen. Riksåklagaren och avser att gemensamt ta fram planer för utbildning och annan kompetensutveckling liksom för samverkan i miljöbrottsbekämpningen. En högre utbildning för åklagare skall permanentas /2000. I samband med att den nya trafikförordningen träder i kraft förändras formerna för utfärdande av ordningsbot. Detta förväntas föra med sig en markant minskad ärendeinströmning till åklagarorganisationen från polisen. *Domstolsväsendet Renodlingen av domstolsväsendets uppgifter fortsätter. Fastighetsinskrivningen föreslås koncentreras till tingsrätterna i , , , , , och . Bouppteckningsverksamheten föreslås överföras från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till hur de ärenden som har handlagts av skall hand- läggas . Utvärderingen av flera av de försök och projekt rörande arbetsformer och administration som pågår inom domstolsväsendet skall redovisas till regeringen . Redovisningen kommer att ge underlag för förändringsarbetet inom domstolsväsendet . avser att inleda ett arbete för att utveckla en ny samlad IT- strategi. Departementspromemorian Domstolsförfarandet Förslag till förbättringar (Ds 1997:7), med flera förslag som syftar till en smidigare handläggning i de allmänna domstolarna, bereds . En proposition planeras under innevarande år. I denna kommer även vissa förslag i slutbetänkande Näringslivets tvistlösning (SOU 1995:65) att tas upp. *Kriminalvården trädde vissa förändringar i påföljdssystemet i kraft (se avsnitt 3.3.2). Förändringarna har stor betydelse för kriminalvårdens verksamhet och har bl.a. inneburit att antalet personer intagna i anstalt med korta fängelsestraff minskat betydligt och att frivården fått ytterligare uppgifter. Regeringen överväger f.n. hur det på bästa sätt kan skapas goda förutsättningar för att långtidsdömda skall kunna anpassas till ett liv i frihet bl.a. genom en tydligare ansvarsfördelning mellan kriminalvården och andra inblandade myndigheter. I det sammanhanget övervägs bl.a. om intensivövervakning med elektronisk kontroll skulle kunna användas. 3.4.2 Förändringar i omvärlden *Brottslighet och missbruk BRÅ:s prognos för brottsutvecklingen åren 1999 2000 pekar mot en tvåprocentig ökning av den sammanlagda anmälda brottsligheten vart och ett av åren. Det innebär att brottsnivån beräknas ligga på i stort sett samma nivå som , dvs. drygt 1,2 miljoner anmälda brott. Resultatet för pekar dock mot att den faktiska utvecklingen blir mer positiv än vad som förutsetts (se avsnitt 3.3.1). Antalet dömda till fängelse och frivårdspåföljder har ökat medan antalet intagna i fängelse minskat på grund av den ökade användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den totala måltillströmningen till domstolsväsendet kommer enligt tillgängliga prognoser att minska. Ökad brottslighet skulle självklart innebära ökad belastning på rättsväsendet. Utvecklingen av missbruket av alkohol och narkotika har betydelse för brottslighetens utveckling. Ett ökande bruk av alkohol i samhället kan förväntas påverka våldsbrottsligheten. Regeringen har, i den alkoholpolitiska proposition som presenterades , bl.a. föreslagit en ökad tillgänglighet genom flera butiker, förlängt öppethållande i Systembolagets butiker och en försöksverksamhet med lördagsöppet. föreslås kriminalisering av förvärv och innehav av illegalt tillverkad sprit vilket också, om förslaget genomförs, påverkar polisens resursbehov och insatser. *Satsningar i storstadsområdena satsas inom ramen för storstadspolitiken. Enligt regeringens storstadsproposition, som antogs av , skall dessa medel användas för lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner, vilka definierats som särskilt utsatta områden. Ett av de långsiktiga målen för storstadspolitiken är att alla stadsdelar i storstäderna skall uppfattas som attraktiva och trygga av sina invånare och utgöra goda och hälsosamma livsmiljöer. En av BRÅ:s prioriterade uppgifter är att utveckla stödet till det brottsförebyggande arbetet i de mest brottsbelastade storstadsområdena. Särskilda utbildningssatsningar görs också för de kommuner som kommer att skriva lokala utvecklingsavtal med staten. *Ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder trädde i kraft . Genom lagen ändrades bestämmelserna för ersättning vid frihetsberövande så att även personer som varit berövade friheten kan få rätt till ersättning av det allmänna om det står klart att beslutet vilade på felaktiga grunder och därför var oriktigt. Den nya lagen beräknades leda till ökade kostnader för staten. följer noga utvecklingen i detta avseende. *ordförandeskap i kommer att inneha ordförandeskapet i . Detta innebär en väsentligt ökad belastning på rättsväsendets olika verksamhetsområden liksom för verksamheten inom . Det över- och mellanstatliga samarbete som förekommer inom EU innebär bättre möjligheter att förebygga och bekämpa många olika typer av brott och att öka rättssäkerheten och rättstryggheten. *Den ökande internationaliseringen Anslutningen till Schengen, Europols arbete och det utökade rättsliga och polisiära samarbetet i övrigt inom EU kommer att stärka samarbetet mot gränsöverskridande och organiserad brottslighet och ge bättre möjligheter att förebygga och bekämpa sådan brottslighet. tas en ökande del av rättsväsendets resurser i anspråk för det internationella samarbetet. 3.5 Regeringens politik och rättsväsendets fortsatta verksamhet 3.5.1 Mål för I avsnitt 3.1 framhålls rättsväsendets övergripande långsiktiga mål att garantera den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende. Verksamheten skall präglas av ett medborgarperspektiv och utgå från en genomtänkt ansvarsfördelning med långtgående samverkan mellan rättsväsendets myndigheter. *Minskad brottslighet, ökad trygghet en helhetssyn på brottsligheten Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten, upplevd och faktisk. Det brottsförebyggande arbetet är därför centralt. Möjligheterna att förebygga brott skall i ökad utsträckning uppmärksammas inom hela rättsväsendet, liksom i samhället i övrigt. Rättsväsendet är den myndighetssfär som har det grundläggande ansvaret för kriminalpolitiken. Som tidigare påpekats, påverkas brottsligheten av en rad faktorer i samhället som ligger utanför rättsväsendets utgiftsområde. En effektiv kriminalpolitik kan bara drivas inom ramen för en allmän välfärdspolitik som leder till social trygghet, rättvis fördelning och solidaritet människor emellan. Åtgärder som rör barn och ungdomar, alkohol, droger, arbets- och bostadsmarknad och utbildning har särskilt stor potential när det gäller möjligheterna att förebygga brottslighet. De brott som begås skall leda till adekvata reaktioner från samhällets sida. I det ingår att ta tillvara brottsoffrens intressen. Det skall också finnas en human och säker kriminalvård vars verksamhet inriktas på att motverka återfall i brott. *Förändring genom ökad kunskap Kriminalpolitiken och samtliga åtgärder som vidtas inom rättsväsendet skall bygga på kunskap om brottsligheten och dess orsaker och om effekter av vidtagna åtgärder. Den kunskap som byggs upp inom rättsväsendet skall i högre grad än , genom förbättrad informationsspridning och utökad kompetensutveckling, användas inom rättsväsendets olika verksamhetsområden och inom för att utveckla verksamheten ytterligare. 3.5.2 Rättsväsendets prioriteringar i det fortsatta förändringsarbetet Prioriteringarna för rättsväsendet för görs mot bakgrund av de övergripande mål som gäller för rättsväsendet att minska brottsligheten, öka tryggheten och uppfylla kraven på rätts-trygghet och rättssäkerhet. För att nå dessa mål krävs ett ändamålsenligt och effektivt rättsväsende som tar sin utgångspunkt i medborgarnas krav på snabb handläggning, hög kompetens, hög servicenivå och god tillgänglighet. Kompetent personal och adekvat ledningsorganisation, modern teknik och rationella metoder är nödvändigt såväl för brottsbekämpningen som för handläggningen av övriga mål och ärenden inom rättsväsendet. Moderniseringen av rättsväsendet fortsätter och förstärks Regeringen har, som framgår av budgetpropositionen , inlett en omfattande modernisering av rättsväsendet. För att möta de krav som den ökade och mer komplicerade brottsligheten, internationaliseringen och den tekniska utvecklingen ställer pågår ett målmedvetet utvecklingsarbete, som till betydande del har initierats inom myndigheterna. Arbetet omfattar organisationsförändringar, förändrade och nya arbetsmetoder, personalutbildning och annan kompetensutveckling samt utökad samverkan mellan myndigheterna. Arbetet för att modernisera rättsväsendet fortsätter med ökad styrka. *Medborgarperspektiv och helhetssyn på rättsväsendets verksamhet Medborgarperspektivet skall prägla verksamheten. Det gäller såväl i det brottsförebyggande arbetet som i de olika myndigheternas arbete med att lösa tvister, tillgodose rättsanspråk, utreda brott, lagföra brott, verkställa straff och ge stöd till brottsoffer. Moderniseringen av rättsväsendet skall i ökande utsträckning utgå från en helhetssyn på verksamheten och långtgående myndighetssamverkan. Självklart måste sådan samverkan ske med respekt för den grundläggande rollfördelningen. tillsätts, i samverkan med myndigheterna inom rättsväsendet, en arbetsgrupp i syfte att ge ytterligare förstärkning åt moderniseringsarbetet. Ett modernt rättsväsende kräver en fortsatt utbyggnad av IT-stödet och satsningar på nya och förbättrade system. Rättsväsendets IT- miljöer skall kunna samverka med varandra för att hindra onödigt dubbelarbete. Genom Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (RIF- rådet) utvecklas rättsväsendets IT-stöd i hög utsträckning mot gemensamma tekniska lösningar. Vid utgången av har varit verksamt . Regeringen avser att utvärdera rådets verksamhet . *Bättre resursutnyttjande inom polisen Polisens organisation för att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten skall förstärkas för att möta förändringar i omvärlden och brottsligheten. Mycket tyder på att de samlade resurserna skulle kunna användas bättre bl.a. genom att utnyttja möjligheten att bättre samordna Säkerhetspolisens och den öppna polisens arbete. En parlamentarisk kommitté utreder frågan och skall slutredovisa sitt uppdrag senast vid utgången av . *Samverkan mellan polis och åklagare utökas Den samverkan mellan polis och åklagare för att förbättra den brottsutredande verksamheten som byggts upp , skall utvecklas ytterligare. Samverkan har till syfte att förbättra förundersökningarnas kvalitet och att effektivisera utredningsarbetet. I arbetet ingår personalutbildning och annan kompetensutveckling, metodutveckling och andra insatser för att förkorta handläggningstiderna för ärenden och mål. *Det problemorienterade arbetssättet skall tillämpas i all polisverksamhet Polisen skall prioritera utvecklingen av det problemorienterade arbetssättet inom alla delar av verksamheten. En förutsättning för att polisarbetet skall utvecklas ytterligare är att polisen inom alla nivåer på ett mer systematiskt sätt tar till vara den kunskap som finns om förhållanden som orsakar brott och som påverkar brottsligheten. Likaså krävs det att polisen använder och analyserar de uppgifter den i sin verksamhet får tillgång till om den lokala brottsligheten för att på bästa sätt planera verksamheten och i samarbete med andra på den lokala nivån utarbetar strategier för att bekämpa och förebygga brottslighet. *Domstolsväsendets modernisering intensifieras Reformarbetet inom domstolsväsendet syftar till att skapa ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende med säkerställande av hög kompetens och moderna arbetsformer. Satsningar skall även göras på en tydligare verksamhetsuppföljning kopplad till en bättre resursfördelning. Som angetts i tidigare budgetpropositioner syftar reformarbetet också till att domstolsverksamheten skall renodlas och koncentreras till de dömande uppgifterna. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om processen i allmän domstol. En särskild utredare skall undersöka hur den allmänna domstolsprocessen i tvistemål och brottmål kan göras effektivare. Frågorna om muntlighet, omedelbarhet och koncentration i förfarandet och frågor om bevisning skall särskilt uppmärksammas. Ett betänkande skall lämnas före utgången av . skall ha en både drivande och stödjande roll och reformarbetet skall bedrivas i nära samverkan med domstolarna och domstols- personalen. har därför tillsatt en utvecklingsgrupp för att stödja domstolarna och fånga upp idéer i förändringsarbetet. skall tillsammans med domstolarna se över rutiner och gemensamt med domstolarna genomföra lokalt anpassade förändringar. En parlamentarisk kommitté har tillsatts för att bl.a. se över domstolschefens roll och den administrativa styrningen av domstolsväsendet. Uppdraget skall redovisas . *Kriminalvården fortsätter rationaliseringsarbetet och moderniseringen De besparingar som kriminalvården genomfört har ställt stora krav på omfattande förändringar i hela organisationen. Kriminalvården står nu inför fortsatt rationaliseringsarbete. Det handlar om att undanröja hinder för en effektiv verksamhet. har granskat kriminalvården och ansett sig kunna identifiera ett antal hinder för ett effektivt resursutnyttjande (Effektivare kriminalvård en hinderanalys RRV 1999:27). Regeringen har gett i uppdrag att redovisa de åtgärder som genomförts, påbörjats eller planeras med anledning av RRV:s rapport. *Jämställdhetsarbetet drivs vidare All verksamhet inom rättsväsendet skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller såväl myndigheternas verksamhet som utformningen av lagstiftning.