prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — bilaterala utvecklingssamarbete med länderna i skall särskilt syfta till att främja kvinnors deltagande i de politiska församlingarna och för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det är viktigt att de länder som kandiderar för EU-medlemskap kan uppfylla det relativt omfattande regelverk som finns inom unionen på jämställdhetsområdet. Diagram 4.1 Fördelning av det svenska stödet 1989 1998 Samarbetsländerna Enligt samarbetsprogrammet för utvecklingssamarbetet med är , , , , och prioriterade samarbetsländer. I skall de nordvästra delarna och prioriteras. Insatser kan emellertid bli aktuella även i andra regioner och vid federala institutioner i . kommer särskild vikt att läggas vid insatser på de sociala områdena i samtliga samarbetsländer. Särskild beredskap kommer även att finnas för utökat samarbete med när politiska och ekonomiska förutsättningar föreligger. Samarbetet med i synnerhet, men även med länderna i och , liksom med länderna på västra kommer att utvecklas. Medel för samarbete med dessa länder finansieras från utgiftsområde 7 verksamhetsområde A Internationellt utvecklingssamarbete. har regeringen fastställt landstrategier för utvecklingssamarbetet med , och . För , och kommer regeringen att besluta om landstrategier . Landstrategierna skall gälla 2001 och skall styra inriktningen på de svenska insatserna i dessa länder. Ett huvudmål för det svenska utvecklingssamarbetet med , , och är att stödja dessa länders medlemskap i . Insatser som främjar EU-integrationen och anpassningsarbetet prioriteras därför. Ländernas förmedlemskapsstrategier bör ses som riktlinje för detta stöd. Ett prioriterat mål i samarbetet med och är att på olika sätt stödja dessa länders vidare integration i europeiska samarbetsstrukturer. verkar för att stärka banden mellan EU och dessa länder. Härvidlag är såväl Östersjösamarbetet som viktiga. har målmedvetet drivit den ekonomiska omvandlingen i snabb takt. Landet har kommit långt i reformprocessen. Privatiseringen var i det närmaste avslutad och av BNP produceras nu i den privata sektorn. har uppvisat en mycket snabb tillväxttakt. var tillväxten bland de högsta i världen med . Tillväxttakten har dock minskat något och stannade på . Den ryska krisen har effekter på ekonomi, men i begränsad omfattning. handel med var relativt liten 1998. Den sektor som påverkades mest var livsmedelssektorn, för vilken var en viktig marknad. Banksektorn har konsoliderats till en del på grund av den ryska krisen. fanns 6 banker kvar i . Sedan investeringar gjordes i banksektorn 1998 är största utländska investerare. hör till de länder som har börjat förhandla om EU-medlemskap. Landet har redan uppnått en hög grad av kommersiell och finansiell integration med EU. Handeln med EU står nu för av den totala handeln. beräknas bli medlem i WTO . I enlighet med landstrategin är huvudmålet för det svenska utvecklingssamarbetet med att stödja landets EU-integration. Insatser som främjar denna integration kommer därför att prioriteras. Insatser för att stödja vidare modernisering och effektivisering av den offentliga förvaltningen på central, regional och lokal nivå kommer att genomföras. Utvecklingen på rättsområdet är också av central betydelse. Fokus på insatser på det sociala området förutses öka, exempelvis genom insatser för att reformera och utveckla socialtjänst- och omsorgssystem och insatser inom hälso- och sjukvård. Forsatt stöd bör ges till insatser för att stödja integrationen av icke-medborgare i det estniska samhället. Samarbetet förutses gradvis övergå i reguljärt grannlandssamarbete. Insatser för att stödja EU- anpassningen kommer dock fortgå tills dess att uppnått medlemskap i . har varit framgångrik i sin ekonomiska omvandling och reformprocess. har omvandlingstakten ökat och goda förutsättningar finns nu för att landets ekonomi skall utvecklas gynnsamt. Tillväxttakten var , men minskade till . Denna minskning berodde till stor del på den ryska krisen, som påverkade i större omfattning än . Främst banksektorn drabbades. Lettiska banker hade starka band med det ryska finansiella systemet vilket ledde till att banksektorn i uppvisade stora förluster . Privatiseringsprocessen i tog fart senare än i de baltiska grannländerna. är dock privatiseringen av stora och medelstora företag i det närmaste avslutad. har en liberal handelspolitik och blev medlem i WTO . Handeln med EU ökar. Exporten till EU 1998 var och importen . ansökte om EU-medlemskap 1995 men har ännu inte påbörjat medlemskapsförhandlingar. I enlighet med landstrategin är huvudmålet för det svenska utvecklingssamarbetet med att stödja landets EU-integration. Insatser som främjar denna integration kommer därför att prioriteras. Det är nu av vikt att de strukturreformer som genomförts konsolideras och utvecklas. Insatser krävs för att effektivisera den offentliga förvaltningen. Integrationen av icke-medborgare i det lettiska samhället har stor betydelse, inte minst för EU- integrationsprocessen. Samarbetet på rättsområdet skall utökas med fokus på långsiktig institutionell och administrativ kapacitetsutveckling. Vidare kommer samarbetet på det sociala området att utökas. har gjort stora framsteg i omvandlingsprocessen. recession har utvecklingen vänt. Tillväxttakten var hög , men minskade på grund av den ryska krisen. var största handelspartner. Handeln och därmed litauiska företag påverkades därför mycket negativt av krisen vilket i sin tur hade negativa effekter på budgeten. Trots krisen uppgick tillväxten 1998 till . Privatiseringsprocessen har tagit fart och stora utländska investeringar görs i landet. Den största utländska investeringen någonsin i de baltiska länderna gjordes av och finska Sonera. beroende av handeln med minskar. Handeln med EU ökar kontinuerligt. har ansökt om EU- medlemskap, men har ännu inte påbörjat medlemskapsförhandlingarna. Svenska insatser i har främst genomförts på miljöområdet. Det mest omfattande stödet på miljöområdet har inriktats på att öka säkerheten vid kärnkraftverket i och på att bygga upp en institutionell infrastruktur för kärnkraftsäkerhet. Stöd till en socialt hållbar ekonomisk omvandling har också varit betydelsefullt med fokus på näringslivsinsatser och insatser inom den sociala sektorn. I enlighet med landstrategin skall det svenska utvecklingssamarbetet med främst syfta till att stödja landets EU-integration. Insatser som främjar denna integration kommer därför att prioriteras. Fortsatta strukturella reformer är av särskild vikt, bl.a. att land- och egendomsreformen fortsätter och att man fullföljer reformeringen av energisektorn. Fortsatt förstärkning och effektivisering av offentlig förvaltning är också angeläget. Samarbetet på det sociala området förutses öka. Vidare kommer samarbetet på rättsområdet att utvecklas framförallt på insatser för långsiktig in- stitutionell och administrativ kapacitetsutveckling. är ett av de länder som har kommit längst i den ekonomiska omvandlingen. Framsteg inom liberalisering, privatisering och strukturella reformer kan noteras. Tillväxten har varit stabilt positiv i ett flertal år och beräknades uppgå till . påverkades i relativt liten skala av den ryska ekonomiska krisen och de långsiktiga konsekvenserna förutses bli mycket små. handel med var relativt liten redan vid krisens början. utgjorde handeln med EU av den totala handeln. har påbörjat EU- medlemskapsförhandlingar och har gjort stora framsteg i anpassningsprocessen. blev medlem i NATO . Den dominerande delen av det svenska utvecklingssamarbetet med har avsett miljöområdet. Samarbetets omfattning har dock minskat och insatser inriktade mot den offentliga förvaltningen har kommit mer i fokus. I enlighet med landstrategin för bör samarbetet inriktas på att stödja förberedelser för ett EU-medlemskap. Det förutses att utvecklingssamarbetet med gradvis kommer att fasas ut och växlas över i reguljärt grannlandssamarbete. Dock kommer EU- integrationsstödet att fortgå till dess att blivit medlem i EU. De ekonomiska reformerna i började ge resultat. Inflationen minskade och produktionen ökade något. Den finansiella krisen medförde dock ett avbrott i denna positiva utveckling. inställde betalningarna på den utländska statsskulden, valutan devalverades och landets finansiella system bröt samman. Landets ekonomiska aktivitet minskade radikalt. BNP föll med . Inflationen steg kraftigt, liksom arbetslösheten. Utländska investeringar minskade starkt. Sedan början av detta år har en viss återhämtning i ekonomin skett i form av ökad produktion och begränsad inflation. Den nya överenskommelsen med IMF är en viktig förutsättning för landets fortsatta utveckling. Recessionen förutses fortsätta . Det svenska stödet till har ökat . Insatser med målsättningen att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling har varit dominerande, främst med insatser för att stärka offentliga institutioner. Exempel på områden är lantmäteri och fastighetsregister samt energieffektivisering. Insatserna på det sociala området har ökat kraftigt . Stödet bör även fortsättningsvis i hög grad inriktas på insatser för institutions- och systemförändringar på regional och lokal nivå dock med ambitionen att i högre utsträckning än tidigare även verka på central nivå. Det näringslivsfrämjande stödet, förvaltningsstödet och stödet på de sociala områdena bör tillmätas särskilt stor vikt. Insatserna bör i första hand inriktas på nordvästra och men insatser kan även bli aktuella i andra regioner. Det förutses att utvecklingssamarbetet med kommer att öka även framgent. I detta sammanhang vill regeringen också erinra om EU:s gemensamma strategi för som antogs av . Många av de prioriteringar som där redovisas är också relevanta i det svenska bilaterala biståndet. Inom miljöområdet är det särskilt viktigt att de påbörjade satsningarna på avloppsrening i och kan fortsätta och slutföras i nära samarbete med övriga finansiärer. är det största enskilda föroreningskällan till . storlek och dess geopolitiska läge i gör att landets utveckling är av säkerhetspolitiskt intresse för . har därför inkluderats bland de prioriterade länderna inom östsamarbetet. Omvandlingsprocessen i har fortskridit långsamt. Reformprocessen har varit vacklande med politiskt motstånd mot processen. Antalet privatiseringar har varit lågt. ekonomi drabbades hårt av den ryska krisen. Landets BNP minskade . Arbetslöshet och inflation steg. Krisen har även påverkat reformprocessen negativt och kan förväntas få svåra efterverkningar på ekonomi och tillväxt . Det svenska stödet till har varit relativt begränsat men har ökat stadigt sedan det inleddes /95. Medlen har huvudsakligen använts till insatser för att stärka förvaltningen, demokratin, den sociala sektorn och miljön. Insatser på förvaltningsområdet har genomförts inom lantmäteri, statistik och offentlig upphandling. Insatser på demokratiområdet har huvudsakligen varit stöd för utveckling av lokalt självstyre. På det sociala området har stöd utgått till etablering av en ukrainsk vidareutbildning för socialarbetare. Insatser har även genomförts inom skogssektorn och arbetsmarknadsutbildning. Stöd har även lämnats på kärnsäkerhetsområdet. Den successiva ökningen av utvecklingssamarbetet med som skett bör fortsätta förutsatt att reform- och demokratiseringsprocessen fortsätter. Ett mål är att stödja landets vidare integration i europeiska samarbetsstrukturer. Stödet skall även fortsättningsvis inriktas på kunskapsöverföring och institutionsutveckling till stöd för reformprocessem. Förvaltningsstödet, det näringslivsfrämjande stödet och stödet på det sociala området bör tillmätas särskilt stor vikt. Demokratistödet bör utvecklas liksom stödet på miljö- och energiområdet. Övriga länder I övriga länder utanför det prioriterade närområdet kan enstaka bilaterala insatser bli aktuella. Svenskt stöd till dessa länder sker dock främst genom EU:s samarbetsprogram och det multilaterala samarbetet. Ambitionen finns att utöka samarbetet med så snart politiska och ekonomiska förutsättningar föreligger som möjliggör effektiva svenska insatser. Diagram 4.2 Fördelning på länder av det ackumulerade stödet till 1998 Det EU-relaterade utvecklingssamarbetet verkar aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i de tio EU- kandidatländerna , , , , , , , , och . I enlighet med regeringens proposition 1997/98:70 utgörs en stor del av utvecklingssamarbetet med , , och följdaktligen av kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad med relevans för ländernas framtida medlemskap i . Ett särskilt svenskt program för EU- integrationsstöd till samtliga kandidatländer hanteras av . har anslagits till detta stödprogram. bidrar också genom avgifter till den Europeiska gemenskapen till EU:s stöd till kandidatländerna som kanaliseras genom Phare- programmet och två nya program: ISPA för stöd till miljö- och transportinfra- strukturinvesteringar och SAPARD för stöd till jordbruk och landsbygdsutveckling. Ett viktigt komplement till bilaterala insatser till stöd för institutionsuppbyggnad är svenskt deltagande i motsvarande verksamhet inom ramen för Phare- programmet (s.k. "twinning"). Programmet innebär att experter från förvaltningar i EU:s medlemsländer ställs till förfogande för att i kandidatländerna bygga upp ett antal institutioner som är centrala ur ett medlemskapsperspektiv. Regeringen gör bedömningen att ett svenskt deltagande i EU:s institutionsuppbyggnadsprogram, främst i , , och men också i övriga kandidatländer är av betydande vikt, inte minst i ett ordförandeskapsperspektiv. Mot denna bakgrund samt motiverat av den vikt lägger vid utvidgningsprocessen i dess helhet bör ett svenskt deltagande i dessa institutionsuppbyggande insatser eftersträvas, med en ökande accent på den lokala och regionala nivån. Vad avser insatser i (Oberoen- de staterns samvälde) och bidrar med avgifter till EU:s Tacis-program. Insatserna inom ramen för Tacis-programmet skall inriktas på att stödja övergången till en marknadsekonomi med speciell tonvikt på att stödja demokrati och utvecklingen av ett rättssamhälle. Huvuddelen av insatserna har bestått av tekniskt samarbete. En ny Tacis-förordning för 2006 är under beredning. 4.6 Anslag Tabell 4.2 Beräknad anslagsöversikt för Samarbetet med Tusental kronor Anvisat 1999 Beräknat 2000 B1 Samarbete med B1.1 Samarbete med genom Sida 529 000 B1.2 Samarbete med genom 54 000 B1.3 Bidrag till Stiftelsen 4 636 B1.4 Övriga bidrag till samarbetet med 1. Säkerhetsfrämjande insatser 2. 37 000 122 364 37 000 100 364 Summa anslag B1 744 000 725 000 B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier 25 000 Summa anslag B 750 000 750 000 Bemyndiganderam Samarbetsinsatser inom är ofta av flerårig karaktär. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att få göra utfästelser under som medför utgifter om högst . Tabell 4.3 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser verksamhetsområde B Samarbete med Central- och Östeuorpa Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 100 000 Nya förpliktelser 0 100 000 750 000 Infriade förpliktelser* 0 0 100 000 750 000 Utestående förpliktelser 0 100 000 750 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 0 750 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. B1 Samarbete med Tabell 4.4 Anslagsutveckling för B1 Samarbete med Central och Tusental kronor 835 000 2000 Förslag 725 000 2001 Beräknat 850 000 Ett program för samarbetet med har beslutats av för perioden 2001 som totalt omfattar . Anslaget B1 Samarbete med omfattar anslagsposterna Samarbete med genom Sida, Samarbete med genom , Bidrag till Stiftelsen samt Övriga bidrag till samarbetet med . Av anslaget beräknar regeringen anslå till Sida, till , till Öst- ekonomiska Institutet och till regeringens disposition. Regeringens överväganden Samarbete med genom Sida (Sida) är den centrala förvaltningsmyndigheten för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för samarbetet med länder i . Inom Sida handläggs samarbetsinsatserna i på en särskild avdelning kallad Sida-Öst. Regeringen bedömer att Sidas insatser är av stort värde för samarbetsländerna och att de bidrar till en utveckling mot normalt grannlandssamarbete. Regeringen bedömer att Sida-Östs organisation är effektiv och ändamålsenlig. Regeringen beräknar att anslå till Sida. Kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete Regeringen anser att Sidas insatser för att stödja en demokratisk samhällsutveckling och insatser för mänskliga rättigheter skall fortsätta. Sida skall främja näringslivsutvecklingen i . Insatser inom det rättsliga och institutionella området för borttagande av etablerings- och handelshinder i är av betydelse. Insatserna för att stödja decentraliserat samarbete är fortsatt av stor vikt. Uppmärksamhet skall läggas vid insatser för att stärka och effektivisera den sociala sektorn. Särskild prioritet skall ges för att förbättra barnens situation. Sida skall med sina insatser underlätta integrationsprocessen i EU för kandidatländerna i närområdet. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost. I delposten ingår medel för administrativa kostnader hos Sida. Miljö inkl. strålskydd I enlighet med det av antagna treårsprogrammet för utvecklingssamarbetet med 2001 skall miljöinsatser ges fortsatt hög prioritet. Insatser inom ramen för Åtgärdsprogrammet för och den av antagna för skall särskilt prioriteras. Samarbetet skall inriktas på institutionellt samarbete, lagstiftningsområdet samt insatser relevanta för EU-anpassningen. Sida skall inom strålskyddsområdet genom institutionsuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillhandahållande av viss utrustning bidra till ett förbättrat strålskydd inom t.ex. boende, sjukvård och industri (dock ej inom kärnteknisk verksamhet) i . Sida förutsätts fortsätta samarbetet och koordineringen med internationella organ som , , , EU:s Phare- och Tacis-program, liksom med ISPA, NEFCO och NIB samt andra bilaterala program för att uppnå så stor utväxling som möjligt av svenska insatser. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost. Samarbete med enskilda organisationer Samarbetet genom enskilda organisationer är av stor betydelse i byggandet av demokratiska samhällen och främjandet av mellanfolkliga kontakter. Samarbetet med enskilda organisationer kanaliseras genom elva organisationer med vilka Sida slutit ramavtal. Samarbetet syftar till uppbyggandet av demokratiska organisationer i samarbetsländerna. Samarbetet har bidragit till att öka det redan stora intresset för hos svenska organisationer och folkrörelser. Antalet projektansökningar förutses öka. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost, vilket innebär en ökning med . Säkerhetsfrämjande insatser Sida skall bereda och besluta om vissa insatser inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet till . Inriktningen avser ökad förmåga att bekämpa internationell och organiserad brottslighet, ökad kompetens inom asyl- och migrationspolitik samt förmåga att hålla säkerhetsberedskap mot olyckor och katastrofer. Regeringen beslutar anslå till denna delpost. Samarbete med genom () har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att bidra till utbytet med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Regeringen anser att SI fyller en viktig funktion genom att fördjupa demokratins kultur på de kulturella och akademiska områdena. De olika stipendieprogrammen har bidragit till att främja det vetenskapliga och kulturella utbytet mellan och samarbetsländerna. Språk- och integrationsstödet som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och är en angelägen insats som kommer att fortgå . "Partnerskap för Kultur" ett långsiktigt projekt för dialog och erfarenhetsutbyte om kulturens möjligheter att främja yttrandefrihet och mångfald, demokrati och gemensam säkerhet, som inleddes , kommer att pågå även i fortsättningen. Regeringen beräknar att anslå oförändrat till för . Bidrag till Stiftelsen Stiftelsen bildades gemensamt av staten och näringslivet. Institutets syfte är att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i . Institutet riktar sig till både stat och näringsliv och förmedlar forskningsresultat genom publikationer och seminarier. Institutet är även verksamt internationellt genom att delta i forskningsprojekt och konferenser. Genom avtal åtar sig staten att lämna årliga bidrag till Institutet. Nuvarande avtal löpte . Inför det nya avtalstecknandet har en utvärdering av Östekonomiska Institutets verksamhet utförts . Utredarna drar slutsatsen att verksamheten har ett övergripande långsiktigt värde för och för olika aktörer på den svenska marknaden. Institutet har även etablerat sig internationellt som en välrenommerad forskningsinstitution. Ansträngningar bör dock göras för att göra Institutet mer synligt och operativt för svenska aktörer. Exempelvis bör ökade insatser göras och förbättrade former sökas för att sprida information och forskningsresultat. Utvärderarna föreslår att omfattningen av publikationer utökas och att den vakanta tjänsten som ansvarig för kontakter med den bredare svenska marknaden återbesätts. Regeringen beräknar att anslå oförändrat för . Övriga bidrag till samarbetet med Säkerhetsfrämjande insatser Med utgångspunkt i propositionen "Att utveckla ett grannlandssamarbete" (prop. 1997/98:70) samt utvärderingen "Att söka säkerhet i samarbete" (Ds 1998:30), har regeringen genomfört vissa förändringar av det säkerhetsfrämjande stödet. Vissa beslut som avser insatser på myndighetsnivå har överförts till Sida. bereds insatserna av en beredningsgrupp som även fungerar som samråds- och policyorgan. De insatser som beslutas av regeringen avser stöd till - säkerhetspolitisk kompetens, - fredsfrämjande insatser, - demokratiskt totalförsvar, - gränsbevakning, - bekämpning av internationell och organiserad brottslighet (vissa insatser rörande icke- spridning av nukleära ämnen). Regeringen beräknar att anslå till säkerhetsfrämjande insatser för . Till regeringens disposition I denna delpost ingår förutom medel för samarbete och stöd på det kärntekniska området även medel för multilateralt stöd. För att kunna bemöta den snabba utvecklingen i de central- och östeuropeiska länderna är det nödvändigt att det finns medel till regeringens disposition. Det är av vikt att stödja det samarbete som bedrivs genom internationella organisationer eftersom det kan uppstå synergieffekter genom samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt. Organisationerna skall huvudsakligen finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser, men regeringen avser även fortsätta att finansiera insatser som är av särskild betydelse för reformprocessen och som är otillräckliga i det internationella utvecklingssamarbetet. Utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen täcks av medel från denna delpost. I delposten ingår även medel till i och juristhögskolan i . Regeringen beräknar att anslå till regeringens disposition för . B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Tabell 4.5 Anslagsutveckling för B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Tusental kronor 0 2000 Förslag 25 000 2001 Beräknat 50 000 Länderna i har behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstöd eller exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel avsätts för att täcka eventuella skadeförluster. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att under ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stöd till till ett belopp om högst . Regeringen föreslår vidare att avsätts för att täcka de skadeförluster som kan uppkomma vid utnyttjande av exportkreditgarantiramen. Regeringens överväganden Finansiellt stöd har /92 1994/95 utfäst betalningsbalansstöd till 11 länder. Av dessa har 4 länder återbetalat sina lån.