prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid utgången av 1998 stödde rådet ca 70 pågående FoU-projekt som behandlade frågor inom området jämställdhet och kvinnors villkor i arbetslivet. Vanliga forskningsteman är kvinnors arbete och hälsa, kvinnor och ledarskap, löneförhållanden samt maktförhållanden i organisationen. I regleringsbrevet anges en riktlinje om att av projektmedlen skall användas till kunskaps- och erfarenhetsspridning. Resultatet av tillämpningarna av regleringsbrevet för kommer att synas först i de forskningsprojekt som startar och då i projektens slutskede. har på regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU 27, rskr. 1997/98:317) beslutat om ett utökat beställningsbemyndigande för anslaget som innebär att regeringen får fatta beslut inom en högsta ram om och som medför utgifter . har rådet fått följande bemyndigande att fatta beslut om åtaganden under respektive år. Tabell 4.14 Beslutsbemyndigande Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 160 000 313 000 400 000 420 000 420 000 Nya förpliktelser 252 000 269 000 215 000 195 000 195 000 Infriade förpliktelser* -99 000 -182 000 -195 000 -195 000 -195 000 Utestående förpliktelser 313 000 400 000 420 000 420 000 420 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 400 000 420 000 420 000 420 000 420 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Vid utgången av var av den sammanlagda bemyndiganderamen intecknad. räknar rådet med att hela den totala ramen, dvs , kommer att vara intecknad. Slutsatser Den ökade satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet som påbörjats inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad bör genomföras i enlighet med myndighetens plan. Fortsatt hög prioritet ges vad gäller satsning på kunskaps- och erfarenhetsspridning. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 4.15 Beräkning av anslaget Anslag 1999 216 837 Pris- och löneomräkning 2 017 Förslag 2000 218 854 B6 Bidrag till Tabell 4.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 456 419 Anslags- sparande 4 262 419 Utgifts- prognos 4 262 419 2000 Förslag 4 262 419 2001 Beräknat 4 262 419 2002 Beräknat 4 262 419 Aktiebolags uppgift är att anordna, leda och samordna koncernens verksamhet för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. Staten ersätter för de merkostnader som har i förhållande till andra affärsdrivande bolag i samma branscher, t.ex. för den anpassade arbetstakten, arbetet med övergångar, extra/särskilda stödinsatser, inte säger upp arbetshandikappade anställda och den geografiska spridningen. Utgifterna på anslaget styrs främst av antalet anställda med arbetshandikapp. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens ersättning till uppgick till för . Koncernens övriga rörelseintäkter var under budgetåret. Lönekostnaden för arbetshandikappade anställda var och övriga rörelsekostnader , inklusive avskrivningar, . Revisionsberättelsen till bolagsstämman 1999 innehöll inga anmärkningar. Inom psykiatrin genomfördes en stor reform . Vidare skärptes reglerna för rätt till förtidspension . Det kan inte uteslutas att dessa förändringar har bidragit till att öka målgrupperna för dem som är i behov av en plats i . Regeringen kan ännu inte bedöma om anställningar på ¼-tid kommer att bli särskilt omfattande med anledning av att personer med -förtidspension skall kunna få anställning vid fr.o.m. (prop. 1998/99:1, UO10 anslag A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer). De prioriterade grupperna inom , dvs. psykiskt sjuka, utvecklingsstörda och personer med fler än ett handikapp, har särskilt svårt att få arbete. Bland intellektuellt och psykiskt arbetshandikappade fick av de arbetssökande i sin handikappgrupp ett arbete, med eller utan arbetsmarknadspolitiskt stöd, . Synskadade hade samma svårighet att få ett arbete som intellektuellt arbetshandikappade, men fick i större omfattning arbete utan stöd. Av samtliga arbetssökande arbetshandikappade fick arbete , varav en tredjedel med hjälp av ett lönebidrag. bör dock nämnas att arbetslösheten har sjunkit för både intellektuellt och psykiskt funktionshindrade , från 3 900 personer till 3 200 personer . Ännu finns ingen statistik över personer med fler än ett handikapp. Utbildningsnivån för arbetshandikappade nyanställda i är mycket lägre än både genomsnittet hos arbetssökande vid arbetsförmedlingen och bland dem som får lönebidrag. Utbildningsnivån för gruppen har ökat något , vilket borde skapa ökade möjligheter till övergångar från till annan verksamhet. hade av ar-betshandikappade anställda i högst grundskoleutbildning. hade andelen minskat till . Tabell 7.17 Verksamhetsmål och utfall för verksamhet Målsättning Utfall 1997 Utfall 1998 Utfall Sysselsättningsvolym Minst för personer med arbetshandikapp 32,2 miljoner 31,8 miljoner 16,4 miljoner Prioriterade grupper (utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och personer med fler än ett handikapp) av nyrekryteringen skall ske från grupperna Övergångar skall lämna till ordinarie arbetsmarknad klarade de verksamhetsmål som regeringen ställde upp för bolaget med undantag för sysselsättningsmålet, som inte uppnåddes fullt ut. beräknas även nå upp till regeringens målsättningar , som är oförändrade . hade 26 900 anställda med arbetshandikapp, varav kvinnor och män, . Antalet anställda var då drygt 400 fler än . Sysselsättningsvolymen, mätt i antal arbetstimmar, minskade dock något på grund av ökad frånvaro, vilken också gällde för arbetsmarknaden i stort. rekryterades 2 300 arbetshandikappade anställda, vilket är ungefär dubbelt så många som året innan. Vidare skedde fyra av fem övergångar med hjälp av lönebidrag . Av dem som gick till annan anställning, hade använt sig av möjligheten att återgå till . En utförlig redogörelse för verksamhet och dess resultat framgår av regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (1999/2000:20). Samhall-verksamheten i Regeringen beviljade för att etablera en ny verksamhet i . lämnade in slutredovisningen . hade verksamheten 72 anställda med arbetshandikapp. Huvuddelen av dessa hade arbetat i . väntas personalstyrkan utökas till 80 - 85 personer. Övergångar från AMS har särskilt redovisat vilka insatser som görs för att öka antalet varaktiga övergångar från till reguljär arbetsmarknad. För det första har ombytessökande från till den reguljära arbetsmarknaden en egen sökandekategori som gör att detta kan följas upp. AMV klargör därefter redan vid anvisningen till vad som är syftet med anställningen, vilket konkretiseras i en trepartsöverenskommelse. AMV och samarbetar även kring ökade kompetensutvecklingssatsningar för anställda i , vilket ger ökade möjligheter för dem att lämna sin anställning i koncernen. AMV och arbetar därtill med kvalitetssäkring och rollfördelning i arbetet med övergångar. RRV:s rapport - en effektiv åtgärd RRV presenterade rapporten - en effektiv åtgärd (1999:18) . I rapporten konstaterades bland annat att en majoritet av de nyrekryterade från de prioriterade grupperna inte hade ett arbetshandikapp som överensstämde med kategoriseringen prioriterade grupper. Vidare bedömde RRV att tre av tio arbetshandikappade anställda i borde ha möjlighet att gå över till arbete utanför bolaget. Rapporten har remissbehandlats och har gjort en sammanställning av remissyttrandena (dnr N1999/6382/A). Av respektive AMS remissvar framgår att de tillsammans vidtar en rad åtgärder för att i fortsättningen säkra att rätt målgrupper rekryteras till . De utvecklar bland annat ett gemensamt program för kvalitetssäkring av anvisnings- /rekryteringsprocessen samt reviderar det gemensamma samverkansdokumentet. De kommer också att initiera diskussioner om bedömning och klassificering av prioriterade grupper. När det gäller RRV:s synpunkter på övergångarna, kommer att bland annat att satsa på kompetensutveckling och personalutveckling för anställda arbetshandikappade samt på att utöka antalet arbetsledare. Ett flertal remissinstanser har fört fram att bedriver en viktig verksamhet och att målgruppen för - arbetshandikappade med fokus på prioriterade grupper - bör vara kvar. De har även lämnat en rad kritiska synpunkter på hur fungerar , bland annat när det gäller vilka arbetshandikappade som rekryteras till och vilka möjligheter det finns för arbetshandikappade att utvecklas inom företaget. Därtill har flera remissinstanser haft synpunkter på expansion inom tjänstesektorn. De har även ställt sig kritiska till RRV:s förslag att tre av tio arbetshandikappade anställda skulle kunna lämna för ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden, även om några instanser varit positiva till ett högre övergångsmål än de som gäller . RRV återkommer med en rapport om de icke- konjunkturbundna åtgärderna för arbetshandikappade . Den sammanfattar erfarenheterna som dragits från de två rapporterna om lönebidrag och . Samhall AB:s bolagsordning har i samband med Samhall AB:s ombildning till aktiebolag beslutat (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249) att regeringen inte bör ge tillstånd att ändra i 3 och 4 §§ i Samhall AB.s bolagsordning utan medgivande. Av 3 § i bolagsordning framgår att aktierna i inte ger rätt till utdelning. Med hänvisning till att ökat sin konkurrensutsatta verksamhet sedan ombildningen till aktiebolag 1992 och att en sådan reglering inte finns i övriga statliga bolags bolagsordningar bör detta ändras. Av 4 § samma bolagsordning framgår att direkt eller genom dotterbolag skall bedriva produktion och försäljning av varor och tjänster inom ett flertal branscher som räknas upp. Med hänvisning till bolagets utveckling bör denna paragraf revideras för att göras mer ändamålsenlig. Slutsatser sysselsättningsmål Regeringen anser att sysselsättningsmålet, d.v.s. att Samhallkoncernen skall erbjuda en minsta sysselsättningsvolym för arbetshandikappade anställda om , skall vara oförändrat för . Övriga mål för verksamhet beslutas i samband med att regeringen skriver avtalet med . RRV:s rapport om Regeringen har tagit del av RRV:s rapport och dess slutsatser. Regeringen anser att det är viktigt att rätt målgrupp rekryteras till . Regeringen ställer sig dock tveksam till den nivå på övergångar som RRV bedömt. Regeringen avser att återkomma i frågan när avtalet mellan och staten skrivs. Vidare har regeringen tagit del av remissinstansernas svar på RRV:s rapport om . Regeringen har funnit att AMS och håller på att vidta åtgärder på de punkter som de har fått kritik för och stödjer dessa initiativ. Dessutom har påbörjat en större översyn av hela organisationen som kommer att träda i kraft . Förändringen kommer dock inte att innebära att anställda med arbetshandikapp sägs upp. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder efter det att RRV presenterar sin sammanfattande rapport om lönebidrag och . bolagsordning Regeringen föreslår att Samhall AB:s aktier i fortsättningen skall kunna ge möjlighet till utdelning varför 3 § i bolagsordningen bör ändras. Vidare föreslår regeringen också att Samhall AB:s verksamhetsinriktning enligt 4 § i bolagsordningen i fortsättningen får ändras av bolagsstämman i syfte att få denna mer såväl ändamåls- som tidsenlig. Som en konsekvens av detta föreslår regeringen att ändringar av 3 och 4 §§ i bolagsordningen för får beslutas av bolagsstämman utan medgivande. Sammanfattande medelsberäkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 4 för . För beräknar regeringen utgifterna under anslaget till 4 och för beräknas utgifterna till 4 . Tabell 7.18 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 933 Anslags- sparande 6 513 Utgifts- prognos 11 099 2000 Förslag 4 368 De utgifter som belastar anslaget är avvecklingen av outhyrda lokaler, gällande de kontrakt som övertogs av från myndigheten . Vad avser avvecklingskostnader skall, enligt ramavtalet som skrevs då bolaget bildades mellan staten och , staten stå för 2/3 av hyreskostnaderna. bedriver arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och är ett statligt bolag. bildades och tog över den verksamhet som tidigare hade bedrivits inom myndigheten . 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) B8 7.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 17 437 2000 Förslag 17 920 2001 Beräknat 18 188 1 2002 Beräknat 18 468 2 1 Motsvarar 17 920 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 920 tkr prisnivå. Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektiv- avtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen. Arbetsdomstolen är en specialdomstol som prövar arbetsrättsliga tvister, det vill säga tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Domstolens mål delas in i A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister där domstolen är första och sista instans och B-mål sådana mål som avser överklagande av arbets- tvister som prövats i tingsrätt. En jämförelse mellan budget och utfall visar att Arbetsdomstolen förbrukade hela anslaget förutom . Anslagssparandet har därmed ökat till . Domstolen har liksom , även haft vakanser . I syfte att minska målbalansen har domstolen dock arbetat med en något större organisation än vad tilldelade medel i princip medgett, vilket väntas med-föra att anslagssparandet kommer att förbrukas under . Delårsrapporten för visar att förbrukats och beräknas utgifterna uppgå till . Arbetsdomstolen har inkommit till regeringen med bl.a. en rapport om sin kompetensförsörjning samt en miljöredovisning. Vidare har Arbetsdomstolen redovisat åtgärder som vidtagits med anledning av det besparingskrav avseende offentlig konsumtion som ställts för perioden /96 98. Regeringens överväganden Resultatbedömning De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt, samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. Arbetsdomstolens verksamhetsmål för var att fortsätta att minska handläggningstiderna samt att eftersträva en målbalans på högst 150 200 mål. Årsredovisningen för visar att den genomsnittliga handläggningstiden för det totala antalet avgjorda mål (även mål som har avskrivits efter återkallelse och mål där en förlikning kommit till stånd ingår) minskade något jämfört med . Handläggningstiden var cirka för A- mål och drygt 6 månader för B-mål. Genomsnittlig handläggningstid för mål som avgjorts efter dom eller särskilt uppsatt beslut har minskat med en månad för A-mål. För B-målen minskade handläggnings-tiden från 10,6 . Arbetsdom-stolen eftersträvar en genomsnittlig handläggningstid för A-mål och för B-mål. Av de redovisade resultaten framgår att Arbetsdomstolen inte heller kunnat uppnå den eftersträvade målbalansen på 150 200 mål, även om en viss minskning skett. Även handläggningstiderna minskade något. Regeringen har i regleringsbrevet för reviderat det verksamhetsmål som gäller målbalansen på så sätt att önskad nivå inte anges i siffror. Domstolen skall dock fortfarande eftersträva en låg målbalans. Vidare bör den genomsnittliga handläggningstiden minska. bör poängteras att handläggningen inte bara styrs av processuella regler utan också av parternas krav och önskemål, vilket påverkar handläggnings tiden. Arbetsdomstolen har vidtagit flera åtgärder i syfte att förkorta handläggningstiderna. Exempel på detta är att domstolen numera håller huvudförhandling i stället . Vidare har domstolen haft en något större bemanning än vad anvisade medel i princip har medgett. Antalet inkomna mål och målbalansen var lägre än . Mål- balansen minskade från 269 mål till 1998. I stort kan dock sägas att både antal inkomna mål och målbalansen har varit stabilt hög. Slutsatser De övergripande målen för Arbetsdomstolen bör ligga fast under . Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 7.20 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 16 061 Pris- och löneomräkning 1113 Justering av 746 Förslag 2000 17 920 B9 Statens förliknings- mannexpedition Tabell 7.21 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 432 2000 Förslag 603 2001 Beräknat 0 1 1 Anslaget övergår till . Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar i arbetstvister mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet. Förfarandet regleras i förordningen (1976:826) om medling i arbets- tvister. Expeditionen ansvarar vidare för statistiken över arbetsinställelser i riket. För För- likningsmannaexpeditionen gäller också förordningen (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Instruktionen reglerar expeditionens sammansättning och ärendenas handläggning. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens förlikningsmannaexpedition har som mål att bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och att medverka till att arbetsmarknadskonflikter bringas till ett så snabbt slut som möjligt. De huvudsakliga faktorer som styr Förlikningsmannaexpeditionens utgifter är antalet konflikter på arbetsmarknaden som kräver medlarinsatser samt hur omfattande medlingarna är. Antalet konflikter styrs i sin tur främst av hur många kollektivavtal som löper ut . avtalsrörelse på den svenska arbetsmarknaden omfattade den allt övervägande delen av löntagarna. Flertalet avtal löper med uppsägningsbart. De flesta avtal tecknades innan de gamla avtalen löpt ut eller i nära anslutning till detta datum. avtalsrörelse kom att påverkas på ett avgörande sätt av det slutna s.k. . Detta tillämpades förhandlingar. slöts avtal inom pappers- och massaindustri, det gemensamma metallavtalet och avtal inom den kemiska indu- strin. Dessa avtal kom att prägla den fortsatta avtalsrörelsen på ett gynnsamt sätt. Trots att avtalsrörelsen berörde den större delen av arbetsmarknaden och ett förhållandevis stort antal tvister anmäldes till Förlikningsmannaexpeditionen, blev avtalsrörelsen en av de lugnaste på mycket . Antalet tvister uppgick till 23. Antalet arbetsdagar som förlorades på grund av arbetskonflikter uppgick till 1 632, vilket är det lägsta antalet . En jämförelse mellan budget och utfall visar att Förlikningsmannaexpeditionen inte förbrukade hela anslaget . Till har Statens förlikningsmannaexpedition överfört ett ackumulerat anslagssparande på , vilket utgör av anslagsbeloppet för . Regeringen beslutade om medgivande för myndigheten att disponera även den del av anslagssparandet som överstiger av anslaget utan hinder av bestämmelserna i 11§ anslagsförordningen (1996:1189). Regeringen avser att föreslå att ett nytt medlingsinstitut skall inrättas . skall ersätta Statens förlikningsmannaexpedition, som därför bör avvecklas . Regeringen återkommer med en proposition till om det nya medlingsinstitutets uppgifter och befogenheter samt om formerna för avvecklingen av Statens förlikningsmannaexpedition. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar till Statens förlikningsmannaexpeditions verksamhet för av . Tabell 722 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 2 388 1 Pris- och löneomräkning 22 Överföring till anslag B14 -1 807 Förslag 2000 603 1 Motsvarar 2 402 tkr i löpande pris för för arbetstagares uppfinningar Tabell 7.23 Anslagsutveckling Tusental kronor 56 2000 Förslag 57 2001 Beräknat 58 1 2002 Beräknat 59 2 1 Motsvarar 57 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 57 tkr prisnivå. för arbetstagares uppfinningar (SNAU) avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Nämnden sammanträder endast då den skall lämna utlåtande i ett ärende. har nämnden sammanträtt . Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning per samman- trädesdag. Utöver arvodes- och ersättningskostnader har nämnden endast små kostnader i form av reseersättning, brevporto m.m. Kammarkollegiet disponerar anslaget till SNAU och upprättar årsredovisning åt nämnden. Regeringens överväganden Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har haft invändning mot nämndens årsredovisning. Redovisade kostnader i resultaträkningen och utgifterna i anslagsredovisningen har avsett . Verksamhetens kostnader har inte bokförts. Om kostnader hade redovisats riktigt skulle anslaget ha överskridits. Utbetalningen av anslaget har alltså skett i efterhand och Kammarkollegiet har därmed utbetalat medel . RRV anser att utbetalningarna skall bokföras som verksamhetskostnader och belasta rätt redovisningsperiod. Regeringen förutsätter att SNAU beaktar de invändningar som framkommit i RRV:s granskning och kommer att bevaka att lämpliga åtgärder vidtas. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 7.24 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 56 Pris- och löneomräkning 1 Förslag 2000 57 B11 Bidrag till Stiftelsen 4.25 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 229 2000 Förslag 7 229 2001 Beräknat 7 229 2 2002 Beräknat 7 229 3 1 Varav x tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar x tkr prisnivå. 3 Motsvarar x tkr prisnivå. Stiftelsen drivs av , och enligt ett avtal . Stiftelsen är belägen i kommun. Stiftelsens uppdrag är att anordna arbetsmarknadsutbildning anpassad till de nordligaste delarna av länderna samt att utveckla och stärka det regionala samarbetet. Stiftelsen anordnar utbildning inom områdena hantverk, service/turism, informationsteknik samt teknik/industri. Utbildningsplatserna köps av institutioner och företag - främst arbetsförmedlingar - i de tre länderna. Till grund för verksamheten ligger bland annat en överenskommelse mellan länderna. Nuvarande avtal går ut i och med utgången av . Verksamheten regleras även i stadgar. Avtalet och stadgarna reviderades . I samband därmed åtog sig svenska staten att bidra till stiftelsens verksamhet med ett årligt belopp om samt med 3 miljoner för . beslutade på regeringens förslag till tilläggsbudget för att bidragen till stiftelsen skall ökas med (prop.1998/99:100, yttr. 1998/99:AU3y, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) för är att säkerställa att antalet utbildningsplatser inte minskar, till följd av att stiftelsen . Regeringens överväganden Resultatinformation Utöver statsbidraget finansieras stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Stiftelsens omsättning avseende utbildningar uppgick till . Antalet årsanställda var 64 personer, i medeltal. har ca av statsbidraget använts till åtgärder som kompetensutveckling, marknadsföring, elevsocial verksamhet samt produktutveckling. balanserat statsbidrag har utnyttjats med ca . Enligt överenskommelsen mellan , och har länderna förbundit sig att köpa 50, 100 respektive 140 kursplatser . I genomsnitt har drygt 300 elever deltagit i utbildning inom ramen för de fasta platserna. Därutöver har ytterligare 150 personer fått utbildning. IM-Gruppen i har på regeringens uppdrag utvärderat verksamheten vid stiftelsen inför nästa avtalsperiod . Resultatet av översynen har bland annat visat att utbildningarnas inriktning ansluter i begränsad utsträckning till näringslivets specialisering i . Stiftelsen försöker i stället fånga upp de yrkesinriktningar som expanderar, vilket förefaller vara en riktig strategi.