prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar har Försvarsmakten vidtagit åtgärder för att påbörja en strukturomvandling i syfte att hantera problem under innevarande försvarsbeslutsperiod och för att möjliggöra en minskning av den ekonomiska ramen under nästa försvarsbeslutsperiod. Som ett led i omställningen har även förskjutningar av utgifter mellan verksamhetsområden och budgetår skett. Fördelningen av utgifter för innevarande budgetår kommer därmed att förskjutas mellan anslagen. Anslaget A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling bör därför ökas med och anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. minskas med motsvarande belopp. B1 Funktionen Civil ledning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B1 Funktionen Civil ledning ökas med . Skälen för regeringens förslag: har beslutat att det centrala lednings- och samordningsansvaret för trossamfundens verksamhet inom totalförsvaret skall övergå från till (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). En minskning med gjordes därför av det under utgiftsområde 17 Kultur, medier trossamfund och fritid uppförda anslaget K1 Stöd till trossamfund. Den avsedda ökningen av anslaget B1 Funktionen Civil ledning kom dock inte att ske, varför en justering nu bör göras. B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer minskas med . Skälen för regeringens förslag: har beslutat om en ändrad uppgiftsfördelning mellan anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och anslaget D6 Stöd till frivillliga försvarsorganisationer (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer skulle rätteligen uppgå till och anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst till . Sistnämnda anslag bör därför nu ökas med och anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer minskas med motsvarande belopp. C5 : Samhällets skydd mot olyckor I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört en ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor får användas för att täcka den förlust som uppkommit i Statens räddningsverks internationella verksamhet. Skälen för regeringens förslag: får mot full kostnadstäckning genomföra internationella uppdrag på regeringens uppdrag. och uppdrog regeringen åt att stödja arbete med ett återuppbyggnadsprojekt i . utförde ett bostadsförsörjnings- och infrastrukturprogram i som inte uppfyllde kravet på full kostnadstäckning. På grund av brister i myndighetens styrning och uppföljning uppkom en förlust på . Förlusten behöver regleras. Regeringen har noterat att har stärkt den ekonomiska styrningen av verksamheten genom inrättande av en särskild funktion för kontroll och uppföljning samt att de ekonomiska villkoren för den internationella verksamheten har förändrats . Regeringen föreslår att anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor får användas för att täcka den angivna förlusten. D3 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget D3 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget D3 . 5.4.8 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg A2 Bidrag för läkemedelsförmånen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 14 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag för läkemedelsförmånen ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Utöver utbetalning av ersättning till landstingen kommer anslaget att belastas av en förlustdelning avseende läkemedelskostnader. Statens andel av förlustdelningen beräknas uppgå till knappt 1 . Dessutom är anslaget belastat av ett underskott från tidigare budgetår på . För att täcka utbetalningarna för förlustdelningen samt det ackumulerade underskottet föreslås att anslaget ökas med 2 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget C1 : Forskning minskas. Skälen för regeringens förslag: För att möta ekonomiska svårigheter har verksamheten tillförts extra resurser, senast i statsbudgeten . Myndigheten har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som krävs för att myndighetens ekonomi skall komma i balans samt vilka åtgärder som planeras för att förbättra den ekonomiadministrativa styrningen av verksamheten. har rapporterat uppdraget till regeringen. Regeringen föreslår nu att myndigheten tillförs ökade medel för att i första hand kunna vidta de åtgärder som krävs för att få kontroll över ekonomin och förbättra styrningen av verksamheten. Av de anslagna medlen skall användas för deltagande i EU:s smittskyddssamarbete. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Finansiering sker genom att anslaget C1 : Forskning minskas med motsvarande belopp. A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall ökas med . En delfinansiering sker genom att anslaget A14 Personligt ombud minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anvisade och beräknade medel för perioden 2001 bygger på uppskattningen att 1 000 personer skulle komma att erhålla ersättning. Nya prognoser visar att närmare 1 700 personer kommer att beviljas ersättning. För att täcka de beräknade utgifterna måste anslaget A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall ökas med . En delfinansiering sker genom minskning av anslaget A14 Personligt ombud med . B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen beräknade regeringen under anslaget B2 Vissa bidrag inom handikappområdet för särskilda insatser inom handikappområdet. Regeringen föreslår nu i det följande hur dessa medel bör fördelas till olika ändamål under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas. Skälen för regeringens förslag: Rikstolktjänsten är ett ekonomiskt stöd för den tolktjänst som förtroendevalda i handikapporganisationernas riksorganisationer behöver för riksövergripande och internationella uppdrag som inte bekostas genom landstingens vardagstolkning. ökade såväl efterfrågan som tillgången på tolkar och anslaget var förbrukat var slut. Det större medelsbehovet förväntas föreligga även . Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med för att bidrag skall kunna lämnas i ökad omfattning. Finansiering sker genom att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med . B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer ökas med . Finansiering sker genom minskning av anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet och genom att anslaget B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med . Skälen för regeringens förslag: I takt med att fler handikapporganisationer bildas och ansöker om ekonomiskt stöd ökar efterfrågan på de statliga bidragen till handikapporganisationerna. För att möta det ökade resursbehovet hos organisationerna och för att underlätta övergången till en ny fördelningsmodell avseende bidragen till organisationerna anser regeringen att ökade resurser behövs för bidrag till handikapporganisationerna. Det ökade stödet är ett av förslagen i regeringens proposition (1999/2000:79) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken. har även antalet pensionärs- organisationer ökat medan anslagsnivån varit oförändrad. Regeringen anser därför att ytterligare medel behövs så att ökade bidrag kan lämnas till pensionärsorganisationerna. Regeringen anser därför att anslaget sammantaget bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med och genom att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med . B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget N2 Lotteriinspektionen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och medier minskas. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av propositionen Kasinospel i m.m. (prop. 1998/99:80, bet. 1998/99:KrU11, rskr. 1998/99:229) aviserade regeringen att den avsåg att föreslå att ytterligare öka resurserna för att motverka negativa sociala och ekonomiska konsekvenser av spel. Detta förslag lämnas . Under anslaget är medel beräknade för arbetet mot spelberoende. har insatserna i huvudsak tagit sikte på att öka kunskaperna om spelberoende. Med stöd av de kunskaper som vunnits finns det nu anledning att gå vidare med förebyggande insatser mot spelmissbruk och för att öka medvetenheten om problemen bland de yrkesgrupper som möter spelmissbrukare i sitt arbete. Också frågor om hjälp och stöd till missbrukare bör nu tas upp. Regeringen föreslår att anslaget B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget N2 Lotteriinspektionen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och medier minskas med motsvarande belopp. B12 utbildningsstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B12 utbildningsstöd ökas med . Finansiering sker genom minskningen av anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Skälen för regeringens förslag: I regeringens proposition (1999/2000:79) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken föreslår regeringen ett nationellt program för kompetensutveckling av personal inom olika samhällsområden kring frågor som rör bemötande av personer med funktionshinder. Enligt förslaget skall utbildningsstöd utarbeta och ha ansvar för programmet på central nivå. Regeringen anser därför att ytterligare bör anvisas på anslaget. Finansiering sker genom att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med . B16 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B16 ökas med . Finansiering sker genom minskning av anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet samt genom att anslagen B3 Statsbidrag till vårdartjänst minskas med , anslaget för internationella adoptionsfrågor minskas med , anslaget C1 : Forskning minskas, anslaget C2 : Förvaltning minskas med samt genom att anslaget F6 Rättshjälpskostnader m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten vid () är mycket omvärldsberoende och därför svårplanerad. Verksamheten är uppdelad i tre verksamhetsgrenar: missbrukarvård, ungdomsvård och sluten ungdomsvård. Sluten ungdomsvård är en ny straffpåföljd för ungdomar i åldrarna . Möjligheten att döma till denna påföljd infördes och vid SIS inrättades tio årsplatser som helt finansieras via styrelsens anslag. Antalet domar till sluten ungdomsvård har dock kontinuerligt ökat och vårdas ungdomar motsvarande 40 årsplatser. Betydligt fler ungdomar har således dömts till sluten ungdomsvård än vad regeringen beräknade när påföljden infördes. Regeringen bedömer att platsantalet för sluten ungdomsvård måste utökas med ytterligare 40 årsplatser, dvs. till totalt 50 platser. Kostnaderna för 40 nya årsplatser beräknas till . Volymerna i den slutna ungdomsvården ökade och därför tillförs anslaget nu medel för att täcka även kostnaderna för denna ökade verksamhet. För ungdomsvården i övrigt avseende placeringar enligt lagen om vård av unga (LVU) är SIS i behov av ytterligare 24 årsplatser, dvs. totalt 646 årsplatser. Orsaken är en ökad efterfrågan på sådana platser från kommunerna. Dessa platser finansieras till viss del av vårdavgifter från kommunerna. Statens kostnad för en utbyggnad med ytterligare 24 platser beräknas till . Regeringen avser att noga följa utvecklingen vid SIS och hur de tillförda resurserna används. Meningen är att den slutna ungdomsvården skall utvärderas och avsikten är att utvärderingen skall påbörjas . Utvärderingen skall även analysera dimensioneringen av den slutna ungdomsvården och vad påföljden har haft för konsekvenser för den ordinarie ungdomsvården. Regeringen föreslår att anslaget B16 ökas med för . Utgiftsökningen finansieras genom minskning av anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med , anslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst med , anslaget för internationella adoptionsfrågor med , anslaget C1 : Forskning med och anslaget C2 : Förvaltning . Vidare minskas anslaget F6 Rättshjälpskostnader m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet med . C1 : Forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C1 : Forskning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget C1 : Forskning minskas med för att finansiera ökningen av anslaget samt med för att delfinansiera ökningen av anslaget B16 . 5.4.9 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning ökat och de medel som har anvisats på statsbudgeten för har visat sig vara otillräckliga. finns det ingenting som tyder på att utgifterna kommer att minska . De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning av utgiftsutvecklingen för är dock mycket osäkra. Huruvida den föreslagna ökningen är tillräcklig eller inte är därför svårt att förutse. Regeringen kommer att tillsätta en arbetsgrupp som skall utarbeta en handlingsplan för att minska ohälsan samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 1 . 5.4.10 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom A4 Delpension I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A4 Delpension ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Efterlevandepensioner till vuxna minskas med . Skälen för regeringens förslag: betalades delpensionerna från delpensionsfonden. betalas delpensionerna från ett eget anslag. Utbetalning av delpensioner har minskat och skall anslaget avvecklas. Några nya delpensioner kommer inte att beviljas . När anslaget beräknades överskattades dock den nedåtgående trenden i volymutvecklingen. Utgifterna beräknas uppgå till . Efter utnyttjande av anslagssparandet och en möjlig anslagskredit behövs ytterligare . Regeringen föreslår därför att anslaget A4 Delpension ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Efter- levandepensioner till vuxna minskas med motsvarande belopp. 5.4.11 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn A3 Underhållsstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag 2 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Underhållsstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att lämna ett förslag till om ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Förslaget beräknas kunna träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . Förslaget kommer att innebära en besparing på anslaget A3 Underhållsstöd med och med för tiden därefter. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att detta förslag skulle överlämnas senast i samband med ekonomiska vårproposition för i kraftträdande och tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter . Förslaget skulle då inneburit en besparing med . Beräkningen av anslaget för baserades på denna förutsättning. Det senarelagda ikraftträdandet gör att anslaget A3 Underhållsstöd behöver ökas med . 5.4.12 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv A1 förvaltningskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget A1 förvaltningskostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget A1 förvaltningskostnader minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget A16 för utbildning och kompetensutveckling med och ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget A6 med . A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 19 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med med anledning av regeringens förslag om reformering av det förstärkta anställningsstödet. Vidare bör anslaget minskas med till följd av regeringens förslag om att införa ett särskilt anställningstöd för äldre arbetslösa enligt förslaget i prop. 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar med . Regeringens förslag: Det förstärkta anställningsstödet utvecklas ytterligare. Det förstärkta anställningsstödet skall för en person som antingen har varit öppet arbetslös eller har deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och före anvisningen varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsför- medlingen kunna lämnas enligt följande. Stödet lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag, samt av lönekostnaden, dock högst per dag, . Det utökade anställningsstödet skall gälla . Skälen för regeringens förslag: En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att motverka långa tider utan reguljärt arbete. Anställningsstödet har visat sig vara en framgångsrik åtgärd när det gäller att bryta arbetslöshet. Anställningsstödet har fått ökad betydelse genom det förstärkta stödet som infördes och de ändringar som gjordes /2000 och som innebär särskilda hänsynstaganden till bl.a. personer med arbetshandikapp (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 14, bet. 1999/2000:AU1, rskr. 1999/2000:83). Regeringen anser att det nu finns skäl att ytterligare utvidga det förstärkta anställningsstödet för att underlätta för personer, som har varit arbetslösa mycket långa perioder, att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Det är viktigt att även dessa grupper får del av den konjunkturuppgång nu befinner sig i. Många arbetsgivare är tveksamma till att anställa personer som har varit arbetslösa mycket länge och det är därför extra viktigt att incitament skapas som underlättar för dessa personer att få fotfäste på arbetsmarknaden. Det förstärkta anställningsstödet bör utvecklas på sätt som framgår av regeringens förslag. De nya bestämmelserna bör gälla . Ersättningen till arbetsgivarna sker i form av en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto på samma sätt som för det nuvarande allmänna och förstärkta anställningsstödet. Statens inkomster beräknas minska med . B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen har vidare ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2003. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , såvitt avser ramanslaget B3 Forskning, utveckling, och utbildning m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2004. Skälen för regeringens förslag: Långsiktiga samarbetsprojekt behöver kunna bedrivas. Regeringen bör därför få ett bemyndigande som innebär att beslut kan fattas som medför utgifter även . B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen har vidare ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2003. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , såvitt avser ramanslaget B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2005. Skälen för regeringens förslag: Långsiktiga forsknings- och utvecklingsprojekt behöver kunna finansieras och initieras. Regeringen bör därför få ett bemyndigande som innebär att beslut kan fattas som medför utgifter även . B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. D2 Statliga tjänstepensioner I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget D2 Statliga tjänstepensioner minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget D2 Statliga tjänstepensioner bör minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget A1 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose Statens pensionsverks behov av likviditet i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Skälen för regeringens förslag: () får bedriva uppdragsverksamhet som ligger nära verkets huvuduppgifter. Detta innebär pensionsberäkning och utbetalning av pensioner åt kommuner m.fl. De penningflöden som härvidlag hanteras är mycket stora. I normalfallet har SPV rekvirerat medel från uppdragsgivaren innan utbetalning sker. I liten omfattning gör dock SPV utbetalningar för uppdragsgivares räkning innan rekvisition av medel har skett. SPV anser att ett rörelsekapital i form av en speciell kredit i () bör skapas. Den räntekontokredit som SPV disponerar är inte avsedd för detta ändamål och är inte heller tillräckligt stor. 5.4.13 Utgiftsområde 15 Studiestöd A2 Studiemedel m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Studiemedel m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: utbildar flygledare för att täcka det nationella behovet av flygtrafikledningstjänst. får flygledaraspiranterna en lön från som motsvarar studiemedel och studielån. kostnad för en certifierad flygledare beräknas uppgå till . I takt med att flygledningstjänsten i allt högre grad styrs av internationella regler har verksamheten och marknaden blivit alltmer global, vilket i sin tur har lett till att flygledarna i allt större omfattning rör sig friare mellan länderna. Den internationella efterfrågan på flygledare har lett till att de i utbildade flygledarna, verksamhet, flyttar utomlands för att utöva yrket. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är rimligt att den enskilde i större utsträckning får ta ekonomiskt ansvar för utbildningen, vilket blir fallet om utbildningen finansieras inom ramen för studiestödssystemet. Studiestödet kommer att omfatta de elever som påbörjar sin utbildning .