prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — På samma sätt som föreslagits när det gäller omställningspension före- slår vi att 90-procentstillägget och garantipensionen skall utges med en kvotdel som svarar mot den som skulle ha legat till grund för beräkning av folkpension om reglerna i 5 kap. AFL bestått. Både 90-procents- tillägget och garantipensionen kan således komma att beräknas antingen i förhållande till hur med ATP-poäng som tillgodoräknats den avlidne (30-delsberäkning) eller hur många bosättningsår enligt AFL som tillgodoräknats honom eller henne (40-delsberäkning). Det skall härvid beaktas att regeringen föreslår att den beräkning som härvid skall göras är konstruerad på ett annat sätt än vad som gäller för folkpension. Denna konstruktion innebär att i stället för att garantipensionen bestäms i förhållande till tillgodoräknade antal bosättningsår eller antalet år med tillgodoräknade pensionspoäng skall beräkningen ske genom att det från en oavkortad garantipension görs avdrag med en viss procentsats beroende den avlidne tillgodoräknats bosättning i eller pensionspoäng för tilläggspension. Om den avlidne inte har tillgodoräknats med pensionspoäng skall avkortning av hel garantipension göras som understiger . För den som inte har tillgodoräknats 40 bosättningsår skall minskningen göras som understiger 40. Denna minskning gäller såväl garantipensionens basnivå som avtrappningsintervall. Regeringens målsättning vid konstruktionen av bestämmelserna har varit att en efterlevande som vid ikraftträdandet av våra förslag redan uppbär efterlevandepension eller har rätt till sådan pension på grund av dödsfall som inträffat före nämnda tidpunkt, skall få sin nya pension med i huvudsak samma nettobelopp som han eller hon då hade rätt till. Av denna anledning föreslår vi också vissa förändringar i sättet att beräkna partiell särskild efterlevandepension. Om denna alltjämt skulle utges med de andelar som gäller skulle flertalet efterlevande få sin pension sänkt. Detta har sin orsak i att nivån på det särskilda grundavdraget för pensionärer () inte påverkas av om pensionen endast utges med en viss andel utan det fastställs endast mot bakgrund av faktiskt uppburen pension. Som tidigare framgått kom- mer de särskilda skattereglerna för pensionärer inte att finnas kvar när lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn träder i kraft. All efterlevandepension skall således beskattas på motsvaran- de sätt som gäller för förvärvsinkomster. Detta innebär att den som vid ikraftträdandet uppbär partiell särskild efterlevandepension skulle få sin nettopension sänkt. Han eller hon har inte heller möjlighet att, såsom gäller inom ålderspensioneringen, öka sin andel pension för att på så sätt undvika nämnda nettosänkning. Regeringen anser att denna effekt inte kan accepteras. För att undvika en nettosänkning för dem som uppbär partiell särskild efterlevandepen- sion föreslår vi att de olika nivåerna av partiell pension höjs. Härigenom kommer nettopensionen för flertalet förmånsberättigade att stämma över- ens med den pension de erhåller med tillämpning av dagens skatteregler för pensionärer. Regeringen föreslår därför att vid ikraftträdandet av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall partiell särskild efterlevandepension räknas om på så sätt att pension skall ut- göra av en hel pension. Halv pension skall räknas om till och ¼ pension till av en hel särskild efterlevandepension. Denna om- räkning skall även avse garantipension till särskild efterlevandepension. Det saknar också betydelse om pensionen betalas ut partiellt på grund av ett beslut om att sådan pension skall beviljas eller att tidigare beviljad särskild efterlevandepension på grund av senare beslut har minskats eller delvis har hållits inne. Rätten till särskild efterlevandepension omprövas enligt nuvarande be- stämmelser i 8 kap. 10 § AFL när det finns skäl till det, dock minst en gång . Detsamma föreslår regeringens skall gälla för dem som vid ikraftträdandet uppbär särskild efterlevandepension. Vid en sådan omprövning skall tillämpas samma regler som gällde för själva beviljandet av särskild efterlevandepension enligt AFL. Dock skall vid omprövning partiell särskild efterlevandepension i stället för att utges som , ½ och ¼ pension utges som , och av hel sådan pension. Vidare skall vid omprövning efter ikraftträdandet minskning ske på sätt som ovan beskrivits. Indexering I likhet med vad regeringen föreslagit beträffande omställningspension i avsnitt 9.6, föreslår regeringen att årlig särskild efterlevandepension in- klusive 90-procentstillägg skall följsamhetsindexeras och att garantipen- sion skall räknas om i förhållande till förändringen i det allmänna pris- läget. Utbetalning av pension, m.m. Vad regeringen anfört i avsnitt 9.6 om utbetalning av omställningspen- sion gäller även för utbetalning av särskild efterlevandepension jämte 90- procentstillägg och garantipension till särskild efterlevandepension. Bostadstillägg till särskild efterlevandepension Vad regeringen anfört i avsnitt 9.6 om BTP till omställningspension för personer som beviljats eller kommer att beviljas sådan pension på grund av dödsfall före , gäller även såvitt avser rätt till BTP till särskild efterlevandepension. 10.2.2 Minsknings- och samordningsregler Regeringens förslag: De samordningsregler som gäller för rätt till särskild efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall alltjämt tillämpas. Särskild efterlevandepension skall både vid ikraftträdandet och vid omprövning därefter enligt samma principer som enligt dagens regler minskas med andra sociala förmåner som den efterlevande upp- bär vid sidan av pensionen under förutsättning att denna andra förmån utges och för samma nedsättning av förvärvsmöjlig- heten som den särskilda efterlevandepensionen. Även utländska sociala förmåner skall reducera pensionen. Minskningen skall i första hand göras på garantipensionen, därefter på 90-procentstillägget och sist på särskild efterlevandepension i övrigt. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att den minskning som i förekommande fall skall ske av den särskilda efterlevandepensionen skulle göras mot hela den sociala förmån som den efterlevande uppbär vid sidan av pensionen utan något hänsynstagande till om den avlidne endast haft ett fåtal år med pensionsgrundande inkomster eller tillgodoräknad bosättningstid enligt AFL. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: I samband med införandet av den sär- skilda efterlevandepensionen uttalades i betänkandet Efterlevandepen- sion, reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner (SOU 1987:55 s 242) och i propositionen Reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m.m. (prop. 1987/88:171 s. 128) att denna förmån skulle syfta till att utgöra ett skyddsnät för änkor och änk- lingar vilkas försörjning inte kunde tillgodoses på annan väg. För särskild efterlevandepension gäller därför vissa bestämmelser innebärande att särskild efterlevandepension inte får utges om det utges en annan förmån som har för avsikt att ersätta samma arbetsoförmåga. Vida- re skall särskild efterlevandepension enligt dagens regler minskas av vissa andra förmåner som utges . Eftersom regeringen föreslår att de som vid utgången av uppbär särskild efterlevandepension skall ha fortsatt rätt till sådan pension på de villkor som följer enligt dagens regler anser vi inte att det finns skäl att göra någon förändring av samordnings- och minskningsreglerna. Eftersom folkpension avskaffas för framtiden måste dock vissa justeringar göras. Nedan kommer kort- fattat reglerna att beskrivas varefter vi lämnar förslag till nämnda justering. I 8 kap. 9 § AFL regleras bl.a. att särskild efterlevandepension inte ut- ges med anledning av nedsättning i förvärvsmöjligheterna för vilken den efterlevande är berättigad till egenlivränta från arbetsskadeförsäkringen. Härutöver finns även i 3 kap. AFL bestämmelser om samordning mellan särskild efterlevandepension och sjukpenning när det gäller förutsätt- ningarna för beviljande av den sistnämnda förmånen. Sålunda har en för- säkrad som uppbär hel särskild efterlevandepension inte rätt till sjukpen- ning. Vidare skall, om den försäkrade uppbär särskild efterlevandepen- sion, vid prövningen av den försäkrades rätt till sjukpenning hans eller hennes arbetsförmåga bedömas med bortseende från den nedsättning av arbetsförmågan som ligger till grund för utgående pension. Vidare finns det särskilda minskningsregler. Dessa innebär att om den efterlevande har rätt till annan social förmån som avser att ge kompensa- tion för samma nedsättning av förvärvsmöjligheterna som den särskilda efterlevandepensionen skall den särskilda efterlevandepensionen minskas med den andra förmånens belopp. Dessa regler finns intagna i 8 kap. 12 § och 14 kap. 7 § AFL. Minskning skall därvid göras med bl.a. förtidspen- sion, dagpenning från arbetslöshetskassa och vissa vuxenstudiebidrag. Vid tillämpning av nämnda minskningsregel skall även beaktas utländska sociala förmåner på motsvarande sätt som svenska och även dessa skall således reducera den särskilda efterlevandepensionen. Om den särskilda efterlevandepensionen utges med viss andel av oav- kortad sådan pension till följd av bestämmelserna i 5 kap. AFL skall minskningen på grund av de ovan nämnda sociala förmånerna enligt hit- tillsvarande regler göras endast med hänsyn till motsvarande andel av förmånen. Har den avlidne kunnat tillgodoräknas endast 30 bosättningsår skall folkpension i form av särskild efterlevandepension utges med endast 30/40 av oavkortad sådan pension. Har den pensionsberättigade efterlevande rätt till t.ex. förtidspension skall även förtidspensionen vid beräkningen reduceras med hänsyn till den avlidnes bristande anknytning, dvs. med 30/40 av förmånen, innan minskning görs av den särskilda efterlevandepensionen och detta oavsett att den efterlevandes förtidspension fastställts på grundval av hans eller hennes tillgodoräknade bosättningsår och eventuellt med en annan andel av oavkortad folkpension. I 14 kap. 7 § AFL anges att minskningsregeln i 8 kap. 12 § AFL skall gälla även i fråga om särskild efterlevandepension från tilläggspensione- ringen. I detta hänseende skall vid minskningen ses till den avlidnes tillgodoräknade år med pensionspoäng för tilläggspension för frågan om oavkortad förmån skall minska oavkortad tilläggspension i form av sär- skild efterlevandepension. Motsvarande reducering skall göras med hän- syn till utländsk social förmån. I första hand skall den sociala förmånen minska tilläggspensionen och först därefter folkpensionen. Regeringen föreslår att de ovan beskrivna reglerna alltjämt skall tillämpas för särskild efterlevandepension som har beviljats före ikraftträdandet. Som nämnts i avsnitt 9 beräknas garantipensionen som den efterlevan- de har rätt till, dels med hänsyn till den inkomstgrundade efterlevande- pensionen som den efterlevande har rätt till, dels på grundval av vilken försäkringstid som den avlidne kan tillgodoräknas. Vid denna beräkning skall beaktas den avlidnes eventuellt bristande försäkringstid för garanti- pension genom att garantipensionens basnivå och avtrappningsintervall först avkortas. Därefter skall hela den inkomstgrundade pensionen be- aktas vid bestämmandet av garantipensionens storlek. Den sålunda framräknade särskilda efterlevandepensionen skall sedan minskas med hänsyn till en social förmån som den efterlevande uppbär avseende och samma nedsättning av förvärvsmöjligheten. Det är vår uppfattning att även utländska sociala förmåner av motsvarande slag skall beaktas i detta hänseende. Som framgått ovan minskas pensionen med den andra förmånen med lika många andelar som pensionen fastställs till. Om folkpensionen exempelvis utges med 30/40, eftersom den avlidne endast tillgodoräknats 30 bosättningsår i , minskas pensionen endast med 30/40 av den andra förmånen. Om hela förmånen fr.o.m. ingången av skulle samordnas med den sär- skilda efterlevandepensionen skulle de efterlevande som uppbär partiell särskild efterlevandepension komma att få sin pension sänkt. Detta är en lösning som regeringen inte anser vara rimlig. Därför föreslår vi att sam- ordningen med annan förmån efter ikraftträdandet av de anpassade efter- levandepensionsreglerna alltjämt skall ske enligt dagens kvotdelsberäk- ning. Vi föreslår även att motsvarande skall gälla vid omprövning av sär- skild efterlevandepension efter ikraftträdandet. I detta sammanhang bör även ställning tas till om den särskilda efter- levandepensionen skall minskas före garantipensionen till sådan pension på motsvarande sätt som sker enligt nuvarande bestämmelser. Här bör emellertid beaktas att garantipension till särskild efterlevandepension, till skillnad från folkpension i form av efterlevandepension, utgör en utfyll- nadspension och inte någon baspension. Mot denna bakgrund och med beaktande av att garantipensionen enligt regeringens förslag skall finan- sieras över statsbudgeten, är det enligt vår uppfattning lämpligt att låta den sociala förmånen först reducera garantipensionen, därefter 90- procentstillägget och sist den särskilda efterlevandepensionen i övrigt. 11 Änkepension och garantipension 11.1 Inledning Som tidigare redovisats i avsnitt 6 föreslår regeringen att änkepensione- ringen alltjämt skall finnas kvar och att nuvarande bestämmelser om änkepensioneringen i princip förs över till den föreslagna lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. I detta avsnitt föreslår regeringen att en änka som har beviljats änke- pension på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet av de an- passade efterlevandepensionsreglerna skall ha rätt till sådan pension även efter denna tidpunkt. Regeringen föreslår därvid att kvinnor som omfattas av övergångsreglerna till de nuvarande efterlevandepensions- reglerna även efter ikraftträdandet skall kunna beviljas änkepension på grund av dödsfall efter utgången av efter i princip samma regler som gäller . I avsnittet behandlas vidare frågan om på vilket underlag den änkepen- sion, som grundas på den avlidne mannens intjänade ATP-poäng (tilläggspension i form av änkepension) skall beräknas och frågan om i vilken mån de villkor som uppställs för rätt till tilläggspension i form av änkepension skall föras över till ett anpassat änkepensionssys- tem. Lagrådet har påpekat att det i den föreslagna lagen om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn knappast finns skäl att betona att inkomstrelaterad änkepension även skall utges som tilläggs- pension i form av änkepension. Lagrådet menar att utformningen av den föreslagna lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn till skillnad mot utformningen av det nuvarande efterlevandepensions- systemet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), där det finns en grundläggande uppdelning i folkpension och tilläggspension som regleras i olika delar av AFL inte ger anledning att särskilt betona i vilken form pensionsförmånen utges. Lagrådet föreslår därför att ut- trycket "tilläggspension i form av änkepension" byts ut mot termen änke- pension. Regeringen delar lagrådets uppfattning och tillgodoser lagrådets synpunkt. Regeringen föreslår i detta avsnitt att folkpensionsförmånerna inom änkepensioneringen jämte det särskilda grundavdraget (SGA) skall ersättas av en garantipension och ett tillägg till änkepensionen om av gällande prisbasbelopp. Därutöver lämnas förslag till under vilka villkor som dessa båda förmåner skall betalas ut. Regeringens utgångspunkt vid konstruktionen av garantipensionen till änkepension har varit att garantipensionen, för de änkor som beviljats änkepension på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet av de anpassade änkepensionsreglerna, så långt möjligt skall ge ett nettoutfall som stämmer överens med vad dagens grundskydd ger. Vad gäller garantipension till änkepension som kommer att beviljas på grund av dödsfall som inträffar efter ikraftträdandet av de anpassade reglerna gör sig inte detta krav gällande med samma styrka. I stället bör konstruk- tionen av garantipensionen för dessa fall vara präglad bl.a. av de föränd- ringar som skett i samhället. Därutöver har regeringen funnit det ange- läget att all garantipension till efterlevandepension skall utformas på i princip samma sätt. 11.2 Änkepension i ett anpassat efterlevandepensionssystem Regeringens förslag: En kvinna som har beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall före skall ha rätt till sådan pension även efter denna tidpunkt. Änkepension skall även kunna beviljas på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av . Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig över utred- ningens förslag är det några som antingen generellt tillstyrker utred- ningens samtliga förslag i betänkandet eller anger att de inte har några invändningar mot förslagen. läns allmänna försäkringskassa konstaterar att änkepensionerna kommer att försämras ytterligare med utredningens förslag. har emellertid inget att erinra mot förslaget, men ifrågasätter om det ändå inte borde gå att finna enk- lare regeländringar än de föreslagna, vilka kommer att innebära expert- handläggning på . läns allmänna försäkrings- kassa menar att det bör övervägas om änkepension till kvinnor födda eller senare skall kunna nybeviljas efter ett ikraftträdande, dels på grund av administrativa skäl, dels av jämställdhetsskäl eftersom endast kvinnor kan beviljas förmånen. läns allmänna försäkrings- kassa anser att det är otidsenligt att ha kvar en förmån som endast kan uppbäras av kvinnor och föreslår att förmånen för kvinnor födda eller senare bör finnas kvar endast en begränsad tid, förslagsvis . Skälen för regeringens förslag: Änkepensioneringen är tillskapad då samhällsstrukturen och förvärvsförhållandena såg ut på ett annat sätt än vad de gör . Det fanns då ett uttalat behov av eko- nomiskt bistånd för kvinnor, framför allt äldre kvinnor, som blivit änkor efter en tids äktenskap. Änkepension på grund av dödsfall I förarbetena till efterlevandepensionsreform betänkandet Efterlevandepension, Reformering av den allmänna försäkringens efter- levandeförmåner (SOU 1987:55) och propositionen Reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m.m. (prop. 1987/88.171) angavs att en viktig utgångspunkt för en reformering av efterlevande- pensioneringen var att den skulle ta sikte på framtida generationer efter- levande. Under reformarbetet underströks det alltså att ett reformerat efterlevandepensionssystem kunde få genomslag endast för den genera- tion efterlevande som vuxit upp under de samhälls- och förvärvsför- hållanden som det nya efterlevandepensionssystemet arbetats fram uti- från. Vidare menade man att särskild hänsyn alltjämt skulle tas till de generationer där makarna i en familj ofta haft den arbetsfördelningen att mannen utfört förvärvsarbete medan kvinnan skött hushållet och barnen, dvs. till de generationer som inrättat sina liv efter dåvarande lagstiftning och förlitat sig på att den skulle bestå. Reformtakten kom därför att be- stämmas på ett sätt som gjorde att det som ansågs vara en ekonomiskt svagare kategori gavs ett fortsatt ekonomiskt skydd fram- över genom änkepensioneringen. Många kvinnor som uppbär änkepension har upp- burit denna förmån. De har därvid inrättat sina liv härefter och förlitat sig på att möjligheterna till änkepension skall bestå. Dessa kvinnor har i många fall även, med hänsyn till arbetslivserfarenhet och utbildning, svårt att hävda sig på dagens arbetsmarknad. Till följd härav utgör änke- pensionen i många fall den huvudsakliga eller enda inkomsten för dessa kvinnor. Med hänsyn härtill är regeringen av den uppfattningen att de skäl som låg till grund för nu gällande bestämmelser fortfarande har sådan tyngd och aktualitet att det är mindre lämpligt att föreslå några mer radikala förändringar av gällande bestämmelser. Därför bör endast förändringar vidtas av det nuvarande regelverket som är nödvändiga för anpassningen till det reformerade ålderspensionssystemet. Regeringen föreslår således att de kvinnor, som vid ikraftträdandet uppbär eller kan komma att be- viljas änkepension på grund av dödsfall före ikraftträdandet, skall ha fort- satt rätt till sådan pension också enligt regler som i huvudsak överensstämmer med nuvarande regler. Änkepension på grund av dödsfall efter utgången av Under reformarbetet konstaterades att utvecklingen på arbetsmarknaden lett till att kvinnor på ett helt annan sätt än tidigare börjat förvärvsarbeta och fortsatt med detta även efter det att de ingått äktenskap. Denna samhällsutveckling har fortsatt . Detta talar för att män och kvinnor har ett mer likvärdigt behov av efter- levandeskydd och leder, såsom vissa remissinstanser påpekat, fram till att det kan ifrågasättas om det skall vara möjligt att kunna bevilja änkepen- sioner långt in . Det huvudsakliga motivet som ursprung- ligen fanns för införandet av änkepensioneringen, nämligen att ge efter- levande kvinnor möjlighet till ekonomisk försörjning om mannen avled, kan således med förändringarna i samhällsstrukturen och förvärvsvillko- ren generellt sett sägas ha försvagats. Emellertid är förhållandena alltjämt sådana att kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män. Dessutom finns det kvinnor, företrädesvis födda eller , som när de bildade familj påtog sig uppgiften att sköta barnen och hemmet. Dessa kvinnor har inte haft samma möjligheter som sina män att i ett tidigt skede av sina liv etablera sig på arbetsmarknaden eller att skaffa sig någon högre ut- bildning. Enligt regeringens uppfattning är dessa kvinnor i ett större be- hov av efterlevandeskydd än män i motsvarande ålder samt yngre kvin- nor som arbetat och utbildats på ungefär samma villkor som män. Det nu anförda utgör skäl att i vart fall låta de kvinnor, som är födda under den första delen av och tidigare, även vara berättigade till änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av . När det gäller yngre kvinnor bör i detta sammanhang beaktas att den breda politiska överenskommelse som träffades i samband med reformar- betet , och som ledde års efterlevandepen- sionsreform, innebar att det för framtiden ansågs viktigt att även tillför- säkra kvinnor som var födda eller senare, och som skulle beviljas änkepension , en rätt till mannens intjänade pension t.o.m. . Det förändrade förvärvsmönstret bland yngre kvinnor hade således inte sådan bärighet att det var lämpligt att helt ta bort möjligheterna för dessa kvinnor att genom änkepension få del av den pensionsrätt som de- ras män tjänat in t.o.m. . Även om det, särskilt med hänsyn till yngre kvinnor och den fortgåen- de samhällsutvecklingen, kan ifrågasättas om det även skall kunna beviljas änkepension, bör hänsyn tas till att det endast är ett tiotal år sedan de nuvarande änkepensionsreglerna beslutades efter ett omfattande utredningsarbete och under bred politisk enighet på området. Vidare bör beaktas att den huvudsakliga avsikten med de regeländringar som regeringen i det följande föreslår är att anpassa änkepensions- bestämmelserna till det reformerade ålderspensionssystemet. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen, till skillnad mot läns allmänna försäkringskassa och i , att det inte för någon åldersgrupp kvinnor finns tillräckliga skäl att helt ta bort möjligheterna till beviljande av änkepension eller att be- gränsa den tid under vilken sådan pension skall kunna utges. Regeringen föreslår därför att änkepension skall kunna beviljas även på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av .