prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Visserligen är det allt fler företag som uppger att de har brist på arbetskraft, framför allt inom branscher med höga kompetenskrav, men i ett historiskt perspektiv är bristtalen generellt sett fortfarande låga. De begränsade löneökningarna och det alltjämt låga inflationstrycket är en viktig indikator på att det fortfarande finns lediga resurser i ekonomin att tillgå. Resursutnyttjandet inom både industrin och tjänstesektorn ökar dock som arbetskraftsutbudet väntas öka med endast 35 000 personer. Risken för tilltagande inflationstryck på grund av utbudsrestriktioner ökar därmed. En viktig del när det gäller bedömningen av den potentiella produktionsnivån är produktivitetstillväxten. Ökad konkurrens och ett höjt rationaliseringstryck till följd av strukturella åtgärder brukar, tillsammans med den snabba tekniska utvecklingen, framhållas som viktiga förklaringar till det låga inflationstrycket . De strukturella förändringar som avses är bl.a. avregleringen av kapitalmarknaderna, en trovärdig låginflations- politik, den ökade internationaliseringen, en skärpt konkurrenslagstiftning och konkurrens- befrämjande reformer på flera marknader, nu senast på el- och teleområdena. Produktivitetstillväxten var också något högre än under föregående 10- årsperiod. steg emellertid produktiviteten i näringslivet med i genomsnitt. Den svaga utvecklingen dessa år förklaras delvis av sammansättningseffekter såtillvida att det framför allt var branscher med lägre produktivitetstillväxt som expanderade. Produktivitetsökningen stärktes också i och med förbättringen av industrikonjunkturen. I denna prognos görs bedömningen att det finns goda förutsättningar för en hög produktivitetstillväxt 2000 och 2001. Bedömningen bygger framför allt på att BNP- tillväxten kommer att ha en gynnsam sammansättning vad gäller produktivitet. Såväl som beräknas produktiviteten i näringslivet öka med . I den medelfristiga kalkylen fram antas den öka något snabbare än . En hög produktivitetstillväxt är en viktig förutsättning för en gynnsam inflationsutveckling. Vinstmarginaler Enligt beräkningar föll näringslivets vinstmarginaler 1999. Beräkningarna avseende utvecklingen inom enskilda branscher är behäftade med stor osäkerhet men mycket tyder på att marginalerna föll kraftigt inom varuhandeln under dessa år. En viktig förklaring till nedgången är att hushållens efterfrågan var svag under större delen av perioden. Därtill har konkurrenstrycket ökat bl.a. genom en ökad internationalisering och avregleringar på flera inhemska marknader. Det senaste inflationsutfallet, som avser februari, skilde sig från tidigare månaders utfall såtillvida att prishöjningar noterades på många olika varugrupper. Den breda prisuppgången kan vara en indikation på att den starka efterfrågan från hushållen kommer att öka inflationstrycket framöver. Det bör understrykas att månadsutfallen fluktuerar kraftigt. Till exempel föll konsumentpriserna markant jämfört med månaden innan och bortsett från de direkta effekterna av oljepriset är inflationen mycket låg. I denna prognos antas det höga efterfrågetrycket, i kombination med låga kostnadsökningar bl.a. i form av låga importpriser, skapa utrymme för delar av näringslivet att höja sina vinstmarginalerna trots att avregleringarna på el- och telemarknaderna väntas bidra till en ökad prispress. Om vinstmarginalerna inte ökar som prognostiserat, eller om de i likhet med fortsätter att falla, kommer inflationen att vara mycket låg . Diagram 8.1 Konsumentprisutveckling Årlig procentuell förändring Skatte- och subventionsförändringar Enligt gällande beslut ska fastighetsskatten för flerfamiljshus återställas från till . Dessutom ska taxeringsvärdena för såväl egnahem som flerfamiljshus skrivas fram med prisutvecklingen på fastigheter . Effekten på inflationen enligt KPI av dessa förändringar beräknas uppgå till . För regeringens bedömning avseende fastighetsskattens utformning hänvisas till kapitel 8 i vårpropositionen. Föreliggande prognos har utgått från nu gällande regler, vilket ger en kraftig uppgång i inflation enligt KPI (se diagram 8.1). Utöver förändringarna på fastighetsskatte- området sker inga skatte- eller subventionsförändringar med någon större påverkan på KPI . 9 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Hushållens ekonomiska situation väntas utvecklas väl . Bortsett från engångseffekter av överföring till hushållssektorn, och bortsett från beräkningstekniska överföringar av överskott utöver budgetmålen i de offentliga finanserna, beräknas hushållens reala disponibla inkomster i genomsnitt öka med och hushållens konsumtionsutgifter med 2000 2003. 9.1 Hushållens inkomster Hushållens reala disponibla inkomster ökade . Inkomstutvecklingen är den starkaste . med fallande realinkomster är nu inkomstnivån högre än 1993. väntas realinkomstutvecklingen förstärkas ytterligare. Den positiva sysselsättnings- och reallöneutvecklingen fortsätter, om än i något lägre takt än . Transfereringarna från den offentliga sektorn utvecklas relativt svagt. Barnbidraget har visserligen höjts med och utbetalningarna från sjukförsäkringen fortsätter att öka genom växande antal sjukdagar och stigande medelersättning. Ersättningen från arbetslöshetsersättningen minskar emellertid kraftigt till följd av den fallande arbetslösheten. Ränteutgifterna ökar genom hushållens växande skuldsättning och stigande räntor. väntas inkomsterna från aktieutdelningar öka, vilket medför att de sammanlagda kapitalinkomsterna endast ger ett svagt negativt nettobidrag till disponibelinkomsten. Inkomstskatterna har sänkts med ca genom att löntagarna kompenseras för uttaget av egenavgifter med en skattereduktion motsvarande en fjärdedel av egenavgifterna. Därutöver har den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjts med som den tidigare tillfälliga skattereduktionen om permanentats. Sammantaget bedöms den reala disponibelinkomsten öka . I prognosen ingår effekten av överföring från kommunsektorn till hushållssektorn (se fördjupningsruta i kapitel 1). Den underliggande ökningen av disponibelinkomsten uppgår till . Skillnaden förklaras i huvudsak av att kyrkoskatten och begravningsavgiften efter överföringen redovisas som en transaktion inom hushållssektorn. Dessa skatter och avgifter uppgår till ca . Motsvarande belopp redovisas som högre konsumtionsutgifter i hushållssektorn. Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter kronor Procentuell förändring, priser 2001 2002 2003 Lönesumma inkl. sjuklön 849 5,2 4,1 Transfereringar från offentlig sektor 392 1,9 0,3 Pensioner 225 2,6 0,4 Sjukförsäkring m.m. 47 17,9 14,0 Arbetslöshetsbidrag m.m. 46 8,6 13,5 Övriga transfereringar 75 1,1 1,0 Räntor och utdelningar, netto 13 11,4 1,5 ( 5,5) 9,1 Övriga inkomster, netto 200 0,5 1,4 Direkta skatter och avgifter 469 3,7 2,5 ( 0,2) 1,2 Disponibel inkomst före beräkningsteknisk överföring 986 3,3 5,1 (4,0) 1,9 1,8 1,4 Disponibel inkomst efter beräkningsteknisk överföring 4,5 2,5 3,3 Hushållens konsumtionsutgifter 997 4,1 5,0 (4,0) 2,7 2,0 2,0 Anm: Utvecklingstalen för påverkas av att fr.o.m. ingår i hushållssektorn. Inom parentes redovisas motsvarande utveckling exklusive denna effekt. Se vidare fördjupningsrutan i kapitel 1. Lönesumma, transfereringar, räntenetto och skatter är deflaterade med KPI. Disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: , och Även förväntas hushållens inkomstutveckling bli god. Den positiva sysselsättnings- och reallöneutvecklingen fortsätter. Genom det nya studiestödssystemet, som införs , höjs bidragsnivån. Barnbidraget höjs dessutom med ytterligare . Bidraget till hushållens inkomstutveckling från offentliga transfereringar beräknas därför bli starkare än . Ränteutgifterna fortsätter att öka något snabbare än aktieutdelningar och ränteinkomster. Kapitalinkomstnettots bidrag till hushållens inkomstutveckling väntas därför vara fortsatt negativt. I beräkningarna antas att fastighetsskatten höjs fullt ut . Tabell 9.2 Bidrag till disponibelinkomstutvecklingen Procentenheter 2001 Lönesumma inkl. sjuklön 4,4 3,6 2,5 Transfereringar från offentlig sektor 0,7 0,1 0,2 Räntor och utdelningar, netto 0,2 0,0 ( 0,1) 0,1 Övriga inkomster, netto 0,1 0,3 0,2 Direkta skatter och avgifter 1,8 1,2 (0,1) 0,5 Beräkningsteknisk överföring 0,0 0,0 2,6 Disponibel inkomst 3,3 5,1 (4,0) 4,5 Anm: Utvecklingstalen för påverkas av att fr.o.m. ingår i hushållssektorn. Inom parentes redovisas motsvarande utveckling exklusive denna effekt. Se vidare fördjupningsrutan i kapitel 1. Källor: , och Fastighetsskatten redovisas i nationalräkenskaperna som en indirekt skatt och påverkar hushållens realinkomster genom dels högre hyror, dels lägre inkomster i form av driftsöverskott för egnahemsägare. Skattehöjningen minskar den reala disponibla inkomsten med totalt . Eftersom den preliminära skatten inte väntas jämkas fullt ut kommer den höjda skatten att påverka disponibelinkomsten såväl 2001 som 2002. Överskottet i de offentliga finanserna utöver det budgetpolitiska målet på av BNP har beräkningstekniskt överförts till hushållen. förstärks hushållens inkomster därigenom med . Sammantaget ökar disponibelinkomsten realt inklusive och exklusive den beräkningstekniska överföringen. förväntas en svagare tillväxt av såväl reallöner som sysselsättning. I kalkylerna har överskottet i de offentliga finanserna utöver målet på beräkningstekniskt överförts till hushållen, vilket medför att disponibelinkomsten sammantaget beräknas öka och . Tabell 9.3 Hushållens sparande Procent av disponibel inkomst 1999 2000 2001 2002 2003 Nettosparande före beräkningsteknisk överföring 0,7 Nettosparande efter beräkningsteknisk överföring 5,4 Finansiellt sparande efter beräkningsteknisk överföring 6,6 Anm: I sparandet ingår nettosparande i avtalspensioner. ingår i hushållssektorn, vilket höjer sparkvoten . Källor: , och 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter Hushållens konsumtionsutgifter var högre i fasta priser än . Det är den största ökningen (se diagram 9.1). Tillväxten blev särskilt stark då hushållens konsumtionsutgifter ökade med i årstakt. De senaste årens goda utveckling av sysselsättningen, av de reala disponibla inkomsterna och av hushållens förmögenhet har sannolikt bidragit till hushållens ökade konsumtionsbenägenhet. Även om utvecklingen inte kan antas bli lika gynnsam och för dessa faktorer finns det skäl att räkna med en fortsatt mycket god tillväxt i konsumtionen . Hushållens konsumtionsutgifter beräknas öka med (bortsett från effekten av kyrkans överföring till hushållssektorn, se nedan och fördjupningsrutan i kapitel 1) och med mellan 2½ % och . Den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden är troligen en viktig förklaring till den optimism som kommer till uttryck i undersökningar av hushållens inköpsplaner. Enligt denna enkät ligger hushållens förväntningar om den egna ekonomin kvar på den mycket höga nivå som nåddes i början av . Förväntningarna om arbetslösheten och den svenska ekonomin förbättrades snabbt , och låg dessa tillförsiktsindikatorer kvar på nivåer som är mycket höga i en historisk jämförelse. Den goda sysselsättningsutveckling som förutses kan antas bidra till en fortsatt hög tillförsikt bland hushållen. De förbättrade förhållandena på arbetsmarknaden bidrar naturligtvis också till den väntade goda disponibelinkomstutvecklingen under innevarande och kommande år (se föregående avsnitt och diagram 9.1), och därigenom till en fortsatt stark konsumtion . Diagram 9.1 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 1998 En bedömning av konsumtionens och sparandets utveckling måste också beakta den ytterligt starka förmögenhetstillväxten . har småhuspriserna ökat . fortsatte också hushållens finansiella tillgångar att öka kraftigt i värde, framför allt tack vare den mycket goda kursutvecklingen på Stockholmsbörsen . Finansräkenskaperna är ännu inte tillgängliga, men en uppskattning ger vid handen att hushållens förmögenhet i aktier och andelar steg med , övriga finansiella tillgångar med 5 och skulderna med . Den finansiella nettoförmögenheten inklusive utländska aktier skulle därmed ha stigit med , eller , . Som framgår av diagram 9.2 motsvarade de reala tillgångarna , aktier och andelar och övriga finansiella nettotillgångar av den disponibla inkomsten 1999. Jämfört med de år då tillväxten i konsumtion och förmögenhet var som starkast har hushållens tillgångar förändrats både till storlek och sammansättning. Aktiernas andel av förmögenheten har ökat från till medan de reala tillgångarnas andel har minskat från till . Andelen finansiella nettotillgångar exklusive aktier (men inklusive försäkringssparande) är alltså ungefär densamma, men uttryckt som andel av disponibel inkomst har dessa tillgångar, som kan ses som en säkerhetsmarginal vid förändringar i tillgångspriserna, ökat från till . Diagram 9.2 Hushållens förmögenhetskvot Förmögenhet i förhållande till disponibel inkomst, procent Den senaste tidens förmögenhetstillväxt, framför allt beträffande aktier, är mycket stor i historisk jämförelse, och det är svårt att använda tidigare observerade ekonomiska samband för att bedöma storleken av effekterna på hushållens konsumtion. Även om tillgångarna inte förväntas öka i värde lika fort framöver kan den senaste tidens stora förmögenhetsökningar påverka hushållens konsumtionstillväxt på flera sätt. I den mån hushållen uppfattar effekten av stigande börskurser och huspriser som en varaktig ökning av förmögenheten, kan de anpassa sin långsiktiga konsumtionsnivå till detta större utrymme. Detta innebär att förmögenhetsökningens effekt på konsumtionen fördelas över . Det finns dock sannolikt också vissa aktieägande hushåll som placerar sina medel på kort sikt, använder avkastningen till konsumtion och därmed uppvisar ett konsumtionsförlopp som är mer känsligt för kortsiktiga variationer i tillgångspriserna. Värdeförändringar för aktier och bostäder bör också påverka den allmänna ekonomiska framtidstron, och därmed förväntningarna om framtida inkomster och konsumtionsutrymme, även hos de hushåll som inte själva äger sådana tillgångar. Det finns flera faktorer som talar för en viss försiktighet i bedömningen av konsumtionsutvecklingen. Även om aktieägandet snabbt blivit mer spritt bland hushållen torde stora delar av förmögenhetsökningen tillfalla hushåll som redan har stora förmögenheter och inkomster. Dessa hushåll kan väntas konsumera en relativt liten del av en förmögenhetsökning. Den senaste tidens diskussioner om eventuella övervärderingar av aktier kan också göra att hushållen betraktar en del av uppgången som en temporär förmögenhetsökning och inte anpassar sin konsumtion fullt ut. Vidare är husprisökningarna mycket ojämnt fördelade över landet. Hushållen kan omsätta förmögenhetsökningar i likvida medel genom att använda dem som säkerhet för lån eller genom att realisera dem. Som nämndes ovan ökade hushållens skulder med uppskattningsvis . Enligt finansmarknadsstatistik ökade den totala utlåningen till hushållen med ca . Utlåningen från andra kreditmarknadsföretag än banker och bostadsinstitut, som i stor utsträckning kan antas vara direkt knuten till konsumtion, var () större än . Som illustration av beloppens storleksordning kan nämnas att skillnaden mellan konsumtionsutgifterna och den disponibla inkomsten, , motsvarar av hushållens ökade upplåning. Diagram 9.3 Hushållens sparande och skuldsättning Sparande i förhållande till disponibel inkomst, procent Bruttoskuld i förhållande till disponibel inkomst, procent Hushållens realiseringar av fastigheter och aktier torde också ha varit stora . Antalet sålda småhus ökade . När det gäller realiseringar av finansiella tillgångar är statistik för hela 1999 ännu inte tillgänglig. I nationalräkenskapstermer utgör realiseringar av aktier och fastigheter enbart omfördelningar mellan olika tillgångsslag, och de registreras således inte i den disponibla inkomsten. Skatten på eventuella realisationsvinster belastar däremot inkomsten, varför tolkningen av nationalräkenskapernas disponibelinkomstbegrepp i relation till konsumtionen försvåras när realisationsvinsterna är stora och varierar kraftigt mellan åren. Detta bör beaktas vid tolkning av den relativt låga nettosparkvoten (diagram 9.3) även om det inte är klart hur stor del av kassaflödet från realiseringarna som placeras om i finansiella eller reala tillgångar och hur stor del som används till konsumtion. Vid bedömningen av sparkvoten bör också noteras att den kraftigaste konsumtionsökningen skedde inom varugrupper som helt eller delvis kan betraktas som investeringar i ekonomisk mening. Bilinköpen växte med och konsumtionen av övriga kapitalvaror som t.ex. möbler, vitvaror och tele- och datorutrustning växte med . Tillsammans med övriga sällanköpsvaror svarade dessa varugrupper för mer än hälften av hushållens totala konsumtionsökning . förutses en viss dämpning i behovet av att ersätta förslitna kapitalvaror, men konsumtionen av dessa varor väntas ändå bli hög. Det är dock inte bara sällanköpsvarukonsumtionen som växer snabbt. Konsumtionen av tjänster (exklusive boende) växte och svarade för en femtedel av ökningen 1999. Det kan också vara värt att notera att konsumtionen av utrustning och tjänster inom dator- och telefoniområdet ökade med och därmed lämnade ett nästan lika stort bidrag till konsumtionstillväxten som gruppen dagligvaror i vid mening (inklusive varor som t.ex. bensin, alkohol och tobak). Diagram 9.3 illustrerar också skuldsättningen i hushållen. Vid utgången av 1998 låg skulderna i nivå med den disponibla inkomsten, och har skulderna fortsatt att växa snabbare än inkomsten. Hushållssektorns skuldsättning är emellertid betydligt lägre och den finansiella ställningen mer solid än och . På lite gör dock den relativt låga sparkvoten hushållen mer känsliga t.ex. för nedgångar i tillgångspriserna. Sammantaget bedöms förutsättningarna för en fortsatt stark konsumtionsökning vara gynnsamma. Den väntade goda utvecklingen av sysselsättningen och den disponibla inkomsten samt den mycket starka förmögenhetsställningen talar för att hushållens konsumtionsutgifter kommer att växa mycket starkt . Även väntas en stor men något svagare konsumtionsökning. beräknas hushållens konsumtionsutgifter öka med bortsett från effekten av överföringen av till hushållssektorn. väntas en tillväxt på . Överföringen av till hushållssektorn i nationalräkenskaperna ger en engångseffekt på på årets tillväxttal. Om denna effekt inte rensas bort väntas tillväxten för hushållens konsumtionsutgifter således bli . (Se vidare fördjupningsrutan i kapitel 1.) Förmögenhetsutvecklingen och dess effekter på konsumtionen utgör osäkerhetsmoment i analysen. Prognosen bygger på antagandet att tillgångspriserna inte ökar i samma takt som utan utvecklas i takt med den disponibla inkomsten. Förmögenhetsutvecklingens betydelse för konsumtionstillväxten kan också ha underskattats. Å andra sidan kan eventuella minskningar i tillgångspriserna få negativa effekter på konsumtionen. Den eventuella överföring av offentliga överskott till hushållen som diskuterats i avsnitt 9.1 utgör också en osäkerhet i prognosen. Även för åren närmast efter 2001 ger hushållens solida förmögenhetsställning, realinkomstutvecklingen och de starka offentliga finanserna stöd för en prognos om fortsatt god tillväxt i hushållskonsumtionen. I diagram 9.1 och 9.3 illustreras utvecklingen för den disponibla inkomsten resp. sparkvoten med och utan de beräkningstekniska överföringar av offentliga överskott till hushållssektorn som nämnts i avsnitt 9.1. Även om det inte är klart i hur stor utsträckning och i vilken form dessa väntade överskott i de offentliga finanserna kommer hushållen till godo förutsätter den aktuella konsumtionsprognosen att sparkvoten stiger något under dessa år. I ett längre perspektiv är det i alla händelser rimligt att räkna med en något lägre genomsnittlig konsumtionstillväxt än de mycket stora ökningar som förutses 2001. I takt med en mer dämpad sysselsättningsutveckling och 2003 väntas något lägre tillväxttal även för hushållens konsumtion, och konsumtionsutgifterna förutses växa i genomsnitt. 10 Bruttoinvesteringar Bruttoinvesteringarna väntas stiga kraftigt även om ökningstakten dämpas jämfört med . Den starka exportutvecklingen väntas resultera i ett stigande resursutnyttjande inom industrin, vilket tillsammans med en god lönsamhet medför en stigande investeringsaktivitet inom denna sektor. I övriga delar av näringslivet avtar investeringstillväxten gradvis jämfört innan. Den höga nivån på investeringarna inom framför allt den privata tjänstesektorn medför ändå att produktionskapaciteten byggs ut i stor omfattning. Bostadsbyggandet förväntas fortsätta öka i god takt framöver. Minskande vakanstal och en god lönsamhet i nyproduktion i landets tillväxtregioner medför en viss återhämtning av bostadsproduktionen. Vissa utbudsrestriktioner dämpar uppgången. De offentliga myndigheternas investeringar steg tillfälligt . beräknas myndigheternas investeringar minska något till följd av lägre investeringsvolymer inom . Ökade väginvesteringar medför att investeringarna åter växer. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1999 1999 2000 2001 2002 2003 Näringslivet 245,9 7,6 5,8 5,1 2,6 1,7 Industri 74,7 0,6 5,2 6,9 2,8 1,9 Övrigt näringsliv 1,6 Bostäder 32,0 18,8 10,5 11,1 12,0 12,0 Nybyggnad 16,1 21,8 14,0 14,0 Ombyggnad 15,9 16,1 7,0 8,0 2,7 Totalt 326,9 8,1 5,0 5,4 3,6 3,0 därav maskiner 172,0 11,5 4,9 4,9 2,7 1,9 byggnader 112,3 3,8 5,1 6,4 5,1 5,0 övrigt 42,7 6,8 4,9 5,3 3,1 2,1 Källor: och I investeringsberäkningarna har hänsyn tagits till att skiljs från staten. investeringar redovisas därför som offentliga myndigheters investeringar t.o.m. men därefter som investeringar i övrigt näringsliv, närmare bestämt som investeringar i hushållstjänsteverksamhet. Förändringarna påverkar inte den totala investeringsökningen för , men innebär att tillväxttalet i övrigt näringsliv höjs som det minskar med i de offentliga myndigheterna. 2003 görs ingen konjunkturbedömning. Till följd av utbudsrestriktioner på arbetsmarknaden bedöms BNP-tillväxten under dessa år närma sig en långsiktigt normal tillväxttakt. Investeringstillväxten påverkas i stor utsträckning av produktionstillväxten i den totala ekonomin. Den lägre BNP-tillväxten leder därför till att investeringstillväxten 2003 avtar jämfört med utvecklingen . Bostadsproduktionen förutses dock öka markant även i ett medelfristigt perspektiv och därmed närma sig en långsiktig jämviktsnivå. Diagram 10.1 Investeringar som andel av BNP Löpande priser, procent 10.1 Näringslivets investeringar Investeringar i industrin Industrins investeringar var i stort sett oförändrade, trots det relativt sett svaga efterfrågeläget under större delen av året samt fallande vinstmarginaler. Oförändrade investeringsvolymer innebar ändå att industrin fortsatte bygga ut kapaciteten i stor omfattning. och i början av innevarande år förbättrades konjunkturläget inom industrin. Den gynnsamma exportutvecklingen och den fortsatt starka efterfrågan på hemmamarknaden förutses innebära att industriproduktionen ökar med , vilket ställer krav på en betydande kapacitetsutbyggnad . Enligt investeringsenkät planerar dock företagen för i stort sett oförändrade investeringsvolymer. Vid en snabb konjunkturuppgång har det dock tidigare funnits en tendens hos industriföretagen att underskatta investeringsutvecklingen i sina enkätsvar. Det finns ingen statistik över kapacitetsutnyttjandet men genom att studera kapitalkvoten, dvs. förhållandet mellan kapitalstock och produktion, erhålls ett alternativt mått på utnyttjandegraden. Kapitalkvoten är i utgångsläget låg, vilket indikerar ett relativt högt kapacitetsutnyttjande inom industrin. Mot bakgrund av den låga kapitalkvoten och hur industriföretagen tidigare bedömt investeringsutvecklingen vid andra liknande konjunkturfaser, bedöms därför investeringarna öka .