prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, budgetpolitiska mål, ändrade anslag för , skattefrågor m.m. Regeringens proposition 1999/2000:1 Regeringen överlämnar härmed enligt 9 kap. 6 § regeringsformen sitt förslag till statsbudget för och föreslår att beräknar inkomster och beslutar om utgifter för staten i enlighet med de specifikationer som fogats till förslaget. Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag första statsbudget. Förslaget till statsbudget, som omfattar alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov, visar en omslutning på . Statens lånebehov för beräknas till -82,, vilket innebär att statsskulden amorteras. I propositionen redovisar regeringen en reviderad finansplan, budgetpolitiska mål, en prognos för budgeten samt lämnar förslag till ändrade och nya anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för . Regeringen redovisar förslag till utgiftstak för staten fördelat på de av fastställda utgiftsområdena och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I bilaga 1 redovisas specifikation av statsbudgetens anslag och inkomsttitlar för . Förslag till statsbudget för Utgifter m.m. Utgiftsområde 1 4 460 583 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 578 345 Utgiftsområde 3 och uppbörd 5 921 618 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 22 667 103 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 2 983 393 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 46 648 614 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 13 236 909 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 4 900 562 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 25 362 652 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 92 470 469 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33 618 800 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 44 755 500 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 30 573 000 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 46 130 042 Utgiftsområde 15 Studiestöd 20 981 447 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 32 572 588 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 570 486 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 15 592 068 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 3 310 433 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1 721 371 Utgiftsområde 21 Energi 1 445 526 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 25 532 440 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 9 726 327 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2 983 313 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 97 666 700 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 81 810 000 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23 083 000 Summa utgiftsområden 699 303 289 Minskning av anslagsbehållningar 6 000 000 Summa utgifter 705 303 289 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 39 509 681 Överföring från AP-fonden -45 000 000 Summa 699 812 970 Inkomsttyp 1000 Skatter m.m. 617 097 070 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet 48 868 900 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom 95 031 000 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån 2 653 500 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster 9 017 000 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU 9 645 500 Summa inkomster 782 312 970 Beräknat lånebehov -82 500 000 Summa 699 812 970 1 Reviderad finansplan 17 1.1 2000-talets första statsbudget 17 1.2 Den ekonomiska utvecklingen 19 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling 20 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling 20 1.2.3 Sysselsättning och arbetslöshet 21 1.2.4 Kalkyl 22 1.3 Den ekonomiska politiken 23 1.3.1 offentliga finanser 23 1.3.2 Stabila priser 25 1.3.3 Lönebildning 27 1.4 Tillväxt och rättvisa 28 1.4.1 En politik för full sysselsättning 28 1.4.2 En uthållig tillväxt 32 1.5 Rättvisa skatter för vård, skola och omsorg 34 1.5.1 Vård, skola och omsorg 35 1.5.2 Skatter för jobb och rättvisa 37 1.6 Fördelningseffekter 38 2 Förslag till riksdagsbeslut 43 3 Lagförslag 51 3.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 51 3.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 52 3.3 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 54 3.4 Förslag till lag om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering 56 3.5 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 57 3.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 58 3.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1104) om särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk 62 3.8 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 63 3.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder 67 3.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 68 3.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift 70 3.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift 71 3.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 72 3.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift 75 3.15 Förslag till lag om underlag för fastighetsskatt i vissa fall vid taxering 77 3.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 78 3.17 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. 79 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 83 4.1 Budgetpolitiska mål 83 4.1.1 Utgiftstak 83 4.1.2 Överskott i den offentliga sektorns finanser 84 4.2 Makroekonomiska förutsättningar 85 4.3 Politiska prioriteringar 86 4.4 Statsbudgetens utveckling 89 4.4.1 Statsbudgetens inkomster 89 4.4.2 Statsbudgetens utgifter 90 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskuld 96 4.5 Kommunsektorns finanser 100 4.6 Ålderspensionssystemet 100 4.7 Den offentliga sektorns finanser 101 5 Prognos och tilläggsbudget 1999 105 5.1 Inledning 105 5.2 Utgiftsprognos 1999 105 5.2.1 Budgetsaldo och statsskuld 1999 105 5.2.2 Takbegränsade utgifter 106 5.2.3 Utgiftsprognoser per utgiftsområde 107 5.3 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten 111 5.3.1 Utgiftsområde 1 111 5.3.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 113 5.3.3 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 113 5.3.4 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 114 5.3.5 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 115 5.3.6 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 115 5.3.7 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 116 5.3.8 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 117 5.3.9 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 118 5.3.10 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 119 5.3.11 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 119 5.3.12 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 120 5.3.13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 120 5.3.14 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 121 5.3.15 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 122 5.3.16 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 122 5.3.17 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 123 5.3.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv 125 6 Inkomster 129 6.1 Inledning 129 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 130 6.2.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. 130 6.2.2 Regeländringar 130 6.2.3 Inkomstskatt hushåll 131 6.2.4 Inkomstskatt bolag 134 6.2.5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 135 6.2.6 Egendomsskatter 136 6.2.7 Skatt på varor och tjänster 137 6.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaps- systemet 139 6.4 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning 140 6.4.1 Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning 140 6.4.2 Skatter m.m. 140 6.4.3 Övriga inkomster 145 6.4.4 Ändrad redovisning av titlar 147 6.5 Kommunskatter 147 6.6 Skattekvoten 148 7 Utgifter 151 7.1 Utgifternas fördelning på utgiftsområden 151 7.2 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme 157 7.3 Beräkning av utgifterna för den offentliga sektorn 158 7.4 Beskrivning av utgiftsområden 158 7.5 Avgiftsbelagd verksamhet 176 7.6 Finansiering av investeringar och rörelsekapital 178 7.7 Garantier 181 7.8 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 181 7.9 Bemyndigande för ramanslag 183 8 Skattefrågor 187 8.1 Inledning 187 8.2 Beskattning av förvärvsinkomster 188 8.2.1 Allmän inriktning av en reform 188 8.2.2 Inkomstskatten för 193 8.2.3 Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster 196 8.3 Företagsskattefrågor 196 8.3.1 Beskattning av bolagsinkomster 196 8.3.2 Utvidgade reserveringsmöjligheter 198 8.3.3 Befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav 199 8.3.4 Slopade stoppregler 200 8.3.5 Återköp av egna aktier 201 8.3.6 Beskattning av utländska nyckelpersoner 201 8.3.7 Kontantmetod för småföretagare 201 8.4 Förändrade avgiftsnivåer för socialavgifterna m.m. 202 8.5 Fastighetsskattefrågor 205 8.5.1 Underlaget för fastighetsskatt vid taxering 205 8.5.2 Sänkt fastighetsskatt för bostadshyreshus 207 8.5.3 Nytt stickår 207 8.5.4 Begränsad fastighetsskatt 207 8.6 Energi- och trafikskattefrågor 208 8.6.1 Jordbrukets energibeskattning 208 8.6.2 Skatteväxling 208 8.6.3 Fordonsskatt för tunga bussar 209 8.6.4 Lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar 210 8.6.5 Övriga punktskattefrågor 211 8.7 Andra förslag i särpropositioner 211 8.8 Finansiella effekter m.m. 212 8.8.1 Förslag i budgetpropositionen 212 8.8.2 Förslag i andra propositioner 214 9 Ekonomisk styrning 223 9.1 Inledning 223 9.2 Utvecklingsbehov 223 9.3 Framtida utvecklingsinsatser 224 10 Inriktningen av förvaltningspolitiken 229 10.1 Utvecklingen inom statsförvaltningen 229 10.1.1 Halvering av antalet myndigheter 229 10.2 Verkschefer i staten 230 10.3 Bättre service genom IT 231 10.4 Anpassningen 233 Bilaga 1 Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Svensk ekonomi Bilaga 3 Avstämning av målet om en halverad arbetslöshet Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Utgifter m.m. 4 Inkomster m.m. 5 1.1 Försörjningsbalans 1999 2000 20 1.2 Nyckeltal 1999 2000 21 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 22 1.4 Tre kalkyler för BNP 22 1.5 Offentliga finanser 1993 2000 23 1.6 BNP-tillväxt 23 1.7 föreslagna utgifts- och skatteförändringar, netto 24 1.8 Ökade resurser till vård, skola och omsorg 36 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för 46 4.1 Utgiftstak för staten 84 4.2 BNP-tillväxt 85 4.3 Makroekonomiska förutsättningar 85 4.4 föreslagna utgifts- och skatteförändringar 87 4.5 Statsbudgetens inkomster 89 4.6 Statsbudgetens utgifter 91 4.7 Förändring i fasta priser för utgifterna exklusive statsskuldsräntor 1998-2002 91 4.8 Takbegränsade utgifter 94 4.9 Kassamässiga statsskuldsräntor 95 4.10 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 96 4.11 Statsbudgetens saldo och statsskulden 97 4.12 Statsbudgetens saldo efter överföring till hushållen samt justering för större engångseffekter 98 4.13 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande efter beräknings- teknisk överföring till hushållen 99 4.14 Kommunsektorns finanser 100 4.15 Ålderspensionssystemet 101 4.16 Den offentliga sektorna finanser 102 5.1 Budgetsaldo och statsskuld 106 5.2 Takbegränsade utgifter 107 5.3 Användning av medel 1999 110 6.1 Offentliga sektorns skatter, periodiserad redovisning och redovisning enligt nationalräkenskaperna, samt statsbudgetens inkomster 129 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition (VP99) 130 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar 131 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter 1997 2002 132 6.5 Effekter på inkomstskatten av periodiseringsfonder 134 6.6 Arbetsgivaravgifter 1999 och 2000. 135 6.7 Prisutveckling på småhus 136 6.8 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp 137 6.9 Intäkter från energiskatter 139 6.10 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna, sektorsvis 139 6.11 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna, skatteslag 140 6.12 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster 2002 142 6.13 Statsbudgetens inkomster 2002 142 6.14 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Fysiska personers inkomstskatt 143 6.15 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Juridiska personers inkomstskatt 144 6.16 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Socialavgifter och allmän pensionsavgift 144 6.17 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Mervärdesskatt 145 6.18 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten 148 6.19 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot 148 7.1 Utgiftstak och takbegränsade utgifter 2002 152 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen för . 153 7.3 Teknisk korrigering av utgiftstaket 157 7.4 Utgiftstak för den offentliga sektorn 158 7.5 Totala avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera 1997 2000 177 7.6 Avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera per utgiftsområde 177 7.7 Låneram för 178 7.8 Lån och låneramar 1997 1999 179 7.9 Kreditram för 179 7.10 Övriga låneramar i 180 7.11 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 182 8.1 Den allmänna pensionsavgiften, brutto och netto med hänsyn till avdragsgillhet mot inkomstskatt vid olika inkomstnivåer . 189 8.2 Skatteförändringar för löntagare i olika inkomstintervall enligt föreslagna regler med eller utan beaktande av förlängd tillfällig skattereduktion. 195 8.3 Avgiftssatser enligt gällande regler 203 8.4 Nya avgiftssatser 205 8.5 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i och i anslutning till BP 2000. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för staten och offentliga sektorn 2002 samt varaktiga effekter för offentlig sektor 215 8.6 och anställda med indelning i storleksklasser, näringsgrenar och efter ägarkategori. 217 8.7 Vinster och förluster i företag med indelning i storleksklasser och efter ägarkategori. 218 8.8 Vinster och skatter för företag av olika storlek. 218 8.9 Avsättningar till periodiseringsfond i stora, medelstora och små företag 219 10.1 De största myndigheterna i staten 1998, antal och andel anställda 230 1.1 De statliga utgiftstaken 25 1.2 Hushållens inflationsförväntningar samt KPI utfall 1999 26 1.3 Växelkurs mot euron 1999 27 1.4 Nominell löneökningstakt och real löneökningstakt 1980 2000 28 1.5 Total energianvändning resp. BNP 1970 1996 34 1.6 Förändring i disponibel inkomst, justerad för försörjningsbörda, till följd av höjda barnbidrag och sänkta skatter 39 1.7 Förändring i disponibel inkomst för män och kvinnor 39 4.1 Statsbudgetens saldo 1989-2002 89 4.2 Statsskuldsräntor 1993-2002 95 4.3 Statsskuldsräntor som andel av statsbudgetens utgifter 95 4.4 Statsskuldens utveckling 100 6.1 Skattepliktiga inkomster 131 6.2. Mervärdesskatt och hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser, årlig förändring 138 6.3 Kommunernas och landstingens skatter. Periodiserad redovisning, redovisning enligt nationalräkenskaperna (NR) samt kassamässig redovisning 147 7.1 Myndigheternas lån perioden 179 10.1 Statliga myndigheter fördelade efter antalet anställda 1990 och 1998 229 10.2 Fördelning av generaldirektörernas månadslöner 231 1.1 2000-talets första statsbudget Med denna budgetproposition sätts punkt för 1900-talets ekonomiska politik i . Under de gångna hundra åren har vårt land utvecklats från ett fattigt jordbrukssamhälle till ett högteknologiskt välfärdssamhälle. Det svenska 1900-talets historia är historien om hur utveckling och jämlikhet har gått hand i hand och varit varandras förutsättningar. Med denna proposition sätts också punkt för 1990-talets ekonomiska kris. Många enskilda människor, hushåll och företag for illa under krisåren, som vi nu har bakom oss. Genom en kraftfull ekonomisk politik för full sysselsättning kan folkhushållet självt välja hur vägen in skall gestalta sig. lämnar i en ekonomisk styrkeposition. Vi kan se fram emot med välgrundade förväntningar, i en känsla av växande framtidstro. * * * Utveckla den goda ekonomin ekonomi utvecklas väl. Sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller. Utmaningen för den ekonomiska politiken är nu att nå full sysselsättning. För detta krävs att den ekonomiska uppgången blir långvarig och uthållig. Nyckeln ligger i att vårda den goda ekonomin och att fokusera på framtidens möjligheter. skall ta steget in i nästa århundrade med en politik för utveckling och jämlikhet som bygger på allas delaktighet. Politiken är inriktad på att: - arbetslösheten skall betvingas och sysselsättningen öka. Trygghet för barn och äldre skall säkras genom en god kvalitet i vården, skolan och omsorgen. Därmed kan välfärden stärkas och rättvisan öka i . - nå full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. Den öppna arbetslösheten skall halveras till 2000, och andelen reguljärt sysselsatta skall 2004 vara av befolkningen i åldrarna . Målen är ambitiösa men möjliga att nå. - säkra fortsatt sunda offentliga finanser och stabila priser. Det är en förutsättning för hög och uthållig tillväxt. Regeringen har därför arbetat med ambitiösa budgetpolitiska mål. Samtliga mål har överträffats, i de flesta fall med bred marginal. Därmed har grundläggande förutsättningar skapats för en hög och stabil tillväxt. Regeringens ekonomisk-politiska strategi har varit framgångsrik. De offentliga finanserna är sanerade. De budgetpolitiska målen ligger fast. Genom att hålla kontroll över utgifternas utveckling kan den goda ekonomiska utvecklingen göras uthållig och nedskärningar i nästa lågkonjunktur undvikas. Starka offentliga finanser är en förutsättning både för stabila trygghetssystem och för att alla skall få del av välfärdens kärna vården, skolan och omsorgen. Efter budgetsaneringen kan politiken nu koncentreras på framtidens utmaningar. De vidgade klyftorna måste minskas, omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle påskyndas, arbetsutbudet och utbildningsmöjligheterna ökas. Segregationen skall minska och integrationen öka för att allas kompetens skall tas tillvara. måste marginaleffekterna minskas för att ekonomin skall fungera bättre och konkurrensen på produktmarknaden skärpas för att priserna skall pressas ned till fördel för konsumenterna. Villkoren för företagande skall förbättras. Jämlikhet och utveckling skall prägla hela . Den regionala obalansen och segregationen skall motverkas. För att uppnå allt detta måste den ekonomiska politikens framgångar befästas och göras varaktiga . Bättre förutsättningar skall skapas för att öka syssel- sättningen så att alla får del av utvecklingen på arbetsmarknaden. Risken för att den fortsatt höga efterfrågan skall övergå i ökad inflation skall begränsas. Åtgärder skall vidtas för att ytterligare öka effektiviteten på såväl produkt-, tjänste- och finansmarknaderna som på arbetsmarknaden. på rätt väg Den tydliga och strama budgetsaneringen som har genomförts har lyft ur krisen. Det går bra för och svensk ekonomi: - Arbetslösheten minskar. Arbetslösheten beräknas falla till innevarande år. Målet om 4 procents öppen arbetslöshet ligger inom räckhåll. - Sysselsättningen stiger. Jämfört med har 100 000 jobb tillkommit. De flesta av dessa har tillkommit i den privata sektorn. Målet om 80 procents sysselsättning 2004 ligger inom räckhåll. - Tillväxten är god. Den beräknas både och bli . - Priserna är stabila. Inflationsförväntningarna är låga. har en av de lägsta inflationstakterna i . - Bytesbalansen är positiv och växande. stora utlandsskuld minskar. - De offentliga finanserna är sanerade. väntas överskottet i de offentliga finanserna bli av BNP, dvs. målet om 0,5 procents överskott 1999 överträffas med bred marginal. - Den offentliga skulden amorteras i snabb takt. Nettoskulden är så gott som borta 2002. kommer den offentliga sektorns bruttoskuld att understiga av BNP. Nya insatser för tillväxt och rättvisa Regeringen föreslår nu en rad åtgärder för att stärka tillväxten och rättvisan. Årets budgetproposition innehåller en bred och uthållig satsning på jobb genom att på en och samma gång stärka den reala köpkraften och människors möjlighet att bo och att försörja sig genom arbete och genom att utveckla goda näringsklimat. skall byggas ekologiskt hållbart. - Barnbidragen höjs i enlighet med tidigare beslut med såväl som . Flerbarns- tilläggen höjs på motsvarande sätt. - Ett utrymme har skapats för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. - Biståndet höjs. De nya nationalräkenskaperna och den goda tillväxten medför en höjning av både BNP och BNI. Regeringen föreslår nu att biståndet 2000 ökar med ca . Därigenom nås målet om en biståndsram på av BNI. Dessutom får av sparade medel användas. Sammantaget innebär detta en väsentlig expansion av biståndet med ca . - disponeras sammanlagt för de kommuner och landsting som har störst ekonomiska problem och som drabbats hårdast av de regionala obalanserna. - Vården och omsorgen tillförs ett extra tillskott på 2001. - De som betalas i statlig inkomstskatt skall även tillföras kommuner och landsting. - Regeringen avser i en särskild proposition att återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning skall få behålla denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunna presentera propositionen så att lagändringen skall kunna träda i kraft /2001. Innan en proposition kan läggas måste dock förslaget utredas i en arbetsgrupp eller utredning. Vidare måste förhandlingar genomföras och överenskommelse ha träffats med . Detta kan komma att påverka tidsschemat. - Anslagen har ökats kraftigt för såväl mark- inköp, biotopskydd, marksanering och kalkning som miljöforskning och miljöövervakning. Den goda tillväxten i kombination med de ökade statsbidragen till kommuner och landsting innebär kraftiga resurstillskott till vård, skola och omsorg. Utöver de höjda statsbidragen ökar den kommunala sektorns skatteintäkter med . De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi möjliggör inom ramen för budgetmålen dessutom skattesänkningar som både ökar tillväxten och stärker rättvisan. Skatteförslagen föreslås träda i kraft och skall ses som ett första steg i en omfattande skattereform. - Skatten sänks med särskild inriktning mot låg- och medelinkomsttagare. Ett utrymme har skapats för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. Detta minskar marginaleffekterna ytterligare. Därmed kan arbetsutbudet öka som löntagarna kompenseras till en fjärdedel för effekterna av egenavgifterna. - Gränsen för statlig inkomstskatt höjs så att färre löntagare betalar statsskatt. Målet är att andelen förvärvsinkomsttagare som betalar statlig skatt åter skall närma sig , vilket var ambition i skattereformen 1990 1991. - Regeringen föreslår att ett ytterligare steg tas i en grön skatteväxling genom att dieselskatten, elskatten och kärnkraftsskatten höjs. De ökade skatteintäkterna används för skattereduktion i samband med individuell kompetensutveckling i arbetslivet samt för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin i fråga om energibeskattningen. - Reserveringsmöjligheterna ökas bl.a. genom att avsättningstiden för periodiseringsfonderna förlängs från 5 till . Kupongskatten för utdelning på näringsbetingade aktier till utländska ägare avskaffas . Publika aktiebolag ges en möjlighet att återköpa egna aktier. Ett utrymme avsätts för att införa en lättnad i beskattningen av utländska experter. Flertalet av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretagare avskaffas. - Fastighetsskatten för hyreshus sänks till 2000 för att möjliggöra lägre hyror. Dessutom förlängs skatterabatten för de s.k. krisårgångarna . - Det förstärkta anställningsstödet för arbets- lösa med långa inskrivningstider utökas till att omfatta personer som har varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under .