prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 39 685 80 502 87 873 92 470 92 454 92 247 Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt kostnader för socialförsäkringsadministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension samt handikappersättning. ingår även utgifterna för ATP i form av förtidspension, arbetsskadeersättningar, kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppskador. Det senare omfattar det statliga personskadeskyddet i de fall skadan inträffat under militär verksamhet. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till varav avser socialförsäkringens administration. Skillnaden mellan utfall och anslaget förklaras av ett flertal förändringar. Med anledning av ålderspensionsreformen ökades ramen för utgiftsområdet för och för åren därefter. Därtill redovisades utgifterna för Allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen vid sidan av statsbudgeten . Anslaget A6 Ersättning vid kroppsskador redovisades under utgiftsområde 6 Totalförsvar . Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade. Den kraftiga avvikelsen mellan anslagna medel 1999 och den nuvarande prognosen förklaras främst av utfallet för anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. har utgifterna för sjukpenning ökat mycket kraftigt p.g.a. en ökad sjukfrånvaro och utgiftsprognosen har successivt reviderats. Det finns ett flertal faktorer som kan antas påverka sjukfrånvaron och därmed kostnaderna. genomfördes flera reformer vilka innebar att ersättningsnivån höjdes från till , sjuklöneperioden förkortades från 28 och de begränsande reglerna för kompletterande avtalsersättningar togs bort. Kostnaderna för sjukförsäkringen ökar i takt med att arbetskraften ökar och varierar även med konjunktur och arbetslöshet. Antalet nybeviljade förtidspensioner har också minskat något. En utredning är under tillsättande som skall fördjupa analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenningen har förändrats över tiden. Utredaren skall därutöver bl.a. klarlägga sambanden mellan sjukförsäkringen och förtidspensionssystemet samt belysa effekterna för framtida förtidspensionering av stigande sjukfrånvaro. Utredaren skall senast lämna förslag till konkreta åtgärder för att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäkringen. bereds inom ett förslag om nya beräkningsregler, Beräkningsunderlag för dagersättning - sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I detta sammanhang kommer inkomna remissyttranden att beaktas. I förhållande till ekonomiska vårproposition har utgiftsramarna för höjts med . Av dessa förklaras av den tekniska justeringen med anledning av ändrade ålderspensionsavgifter. Resterande del förklaras huvudsakligen av de kraftigt ökade utgifterna för sjukpenning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 62 684 34 315 34 350 33 619 32 691 32 198 Utgiftsområdet omfattar folkpension för de ålderspensionärer som saknar ATP och pensionstillskott i form av ålderspension. Vidare ingår ATP och folkpension i form av efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till . Därav svarar ålderspensionerna för ca , efterlevandepensionen för ca samt bostadstillägget till pensionärer för ca . Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet till äldre och efterlevande. Regeringen anser att det är av stor vikt att ge de äldre en ekonomisk trygghet som tillgodoser ett grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till bostad med tillfredsställande standard. I samband med omställningen till det nya pensionssystemet har en rad utredningar som berör utgiftsområdet tillsatts och genomförts, bl.a. efterlevandepensionsutredningen, utredningen av systemet för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer samt utredningen av den övergångsvisa garantipensionen. Dessa utredningar kommer och kommande år att ligga till grund för ett flertal förändringar som anpassar anslagen på utgiftsområdet till övriga delar av det reformerade ålderspensionssystemet. I samband med att beslutet togs att införa det nya ålderspensionssystemet beslutades även att delpensionen skall avvecklas. I och med att ålders-pension enligt de nya reglerna kommer att utbetalas skall inga nya delpensioner beviljas. För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper för den höjning av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen som genomfördes (prop. 1998/99:106) beslutades om en höjning av pensionstillsskottet med för en pensionär med fullt pensionstillskott. Jämfört med anslagsnivå beräknas utgifterna för och framöver att minska något, främst på grund av att andelen pensionärer med ATP ökar och att färre pensionärer därmed är berättigade till pensionstillskott. Av samma anledning minskar också utgifterna för bostadstillägg till pensionärer. I förhållande till vad som angavs för ekonomiska vårproposition har dock utgiftsområdet ökat med , vilket beror dels på ovan nämnda höjning av pensionstillskottet, dels på ett högre basbeloppsantagande. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 35 910 39 896 40 893 44 756 47 915 48 243 Utgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till barnfamiljer, studiehjälp för gymnasiestuderande som återfinns under utgiftsområde 15 och bostadsbidrag som återfinns under utgiftsområde 18. Stöden utgörs av allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension, vårdbidrag för funktionshindrade barn och pensionsrätt för barnår. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till allmänna barnbidrag, till föräldraförsäkringen, till underhållsstöd till kostnader för internationella adoptioner, till barnpension, till vårdbidrag för funktionshindrade barn och till pensionsrätt för barnår. Målen inom utgiftsområdet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap samt att lämna särskilt ekonomiskt stöd till familjer i utsatta situationer. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Utredningen bör ske utifrån ett samlat familjepolitiskt perspektiv. Syftet med utredningen är att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekter minskar och att fattigdomsfällorna blir färre som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls. Regeringen avser att föreslå ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Förslaget beräknas ge minskade utgifter för underhållsstödet med . Förslaget beräknas kunna tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter . Besparingen på anslaget blir därmed . bereds inom ett förslag om nya beräkningsregler, Beräkningsunderlag för dagersättning - sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I detta sammanhang kommer inkomna remissyttranden att beaktas. Regeringen föreslår förändringar i föräldraförsäkringen som innebär att förmånsnivån avseende föräldrapenning vid flerbarnsfödsel för varje barn utöver det andra barnet för de tillkommande utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning. Förslaget beräknas medföra ökade utgifter med . Regeringen föreslår att barnbidraget höjs med per barn och månad fr.o.m. januari . Regeringen avser att höja barnbidraget med ytterligare . Fler- barnstillägget höjs i motsvarande mån. Förslaget beräknas medföra ökade utgifter med . I förhållande till vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen är det en ökning med . Orsaken är bl.a. en reviderad prognos för kostnaderna för föräldraförsäkringen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 37 331 33 939 33 463 30 573 28 466 28 273 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna bidrag till arbetslöshetsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning täcks utgifterna även för åtgärderna tillfällig avgångsersättning och generationsväxling. Fram till belastar utgifter för den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen anslaget. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till arbetslöshetsersättning och ca till lönegarantiersättning. Målet för utgiftsområdet är att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Prioriterade frågor är fortfarande aktivitet och omställning under arbetslöshet. En arbetsgrupp med uppgift att se över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen har tillsatts inom . Uppdraget skall redovisas . Arbetsgruppen har i uppdrag att lämna förslag som säkerställer att arbetslösa behandlas lika i likartade situationer. Arbetsgruppen ser över reglerna om skyldigheten att ta ett anvisat lämpligt arbete och lämnar förslag till preciseringar av vad detta innebär mot bakgrund av försäkringens grundläggande krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsgruppen analyserar vidare hur arbetsförmedlingens kontrollfunktion fungerar och föreslår förbättringar som kan behövas. I uppdraget ingår också att se över tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avser att lämna förslag till om ändringar. Utgiftsnivån påverkas primärt av den öppna arbetslösheten vad gäller utgifterna för arbetslöshetsersättningen och av antalet konkurser vad gäller utgifterna för lönegarantiersättningen. Den minskande arbetslösheten har medfört att utgifterna under utgiftsområdet sjunkit . Prognoserna för den öppna arbetslösheten har successivt reviderats ned. Däremot beräknas utgifterna inte minska proportionellt med arbetslösheten. En orsak är att den statliga ålderspensionsavgiften, som belastar anslag A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning har höjts med . En annan orsak kan vara att de som i störst utsträckning lämnar arbetslöshet är arbetslösa med låg eller ingen ersättning. Därtill är beräkningsmetoderna nya och förbättrade. De beräknade utgifterna för utgiftsområdet har reviderats ned i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition med . De beräknade utgifterna för utgiftsområdet har reviderats ned med för , med för och med för . Från anslaget Bidrag till lönegarantiersättning betalas utgifter för lönegarantiersättning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 47 668 47 971 48 796 46 130 46 251 46 642 Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitiska åtgärder, , Arbetarskyddsstyrelsen och ytterligare ett antal myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området omfattar även merkostnadsersättning till Samhall AB:s verksamhet, vissa utgifter för jämställdhetspolitiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till arbetsmarknad, till arbetslivsfrågor, till jämställdhetsfrågor och till statliga arbetsgivarfrågor. Målen för arbetsmarknadspolitiken är att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, bryta de obalanser som finns på olika delarbetsmarknader liksom könsuppdelningen på arbetsmarknaden, hjälpa personer med särskilda behov och förebygga permanent utslagning från arbetslivet. Målet för arbetslivspolitiken är en god och utvecklande arbetsmiljö, jämställdhet mellan kvinnor och män samt ett artbetsliv som präglas av integrering och mångfald. Inom utgiftsområdet prioriteras även fortsättningsvis dels åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och på så sätt bidra till en ökad sysselsättning, dels åtgärder för att förbättra effektiviteten och träffsäkerheten i stödformer som riktas till arbetshandikappade kvinnor och män. Som ett led i arbetet med att förenkla det arbetsmarknadspolitiska regelverket presenterar regeringen en ny struktur. Regeringen avser att återkomma med ett utförligt förslag till . I syfte att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden och förstärka arbetsförmedlingarnas arbete med företagskontakter disponerar () för tillfälliga personalförstärkningarna vid arbetsförmedlingar och . I takt med den förbättrade situationen på arbetsmarknaden bör dessa medel reduceras. föreslår regeringen att AMS disponerar . I förhållande till vad som angavs ekonomiska vårproposition har ramen för utgiftsområdet för reviderats upp med , vilket i huvudsak förklaras av ändrade beräkningar av statliga ålderspensioner samt en ökning av anslaget A 4 Europeiska socialfonden m.m. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 15 Studiestöd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 919 22 355 19 820 20 981 24 533 24 833 Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingtillägg m.m. och studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav studiemedel , särskilt utbildningsbidrag och särskilt vuxenstudiestöd (svux och svuxa) . Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för området uppnås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningar samt ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper inom befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Prioriterat - 2002 är en höjning av studiehjälpen med och ytterligare . I förhållande till den tidigare beräknade ramen för föreslås en minskning med , beroende på en förändrad avräkningsprincip för skatter på studiestöd. Utgiftsramen påverkas också av att utgifterna för statliga ålderspensionsavgifterna ökar med , samt en förväntat något lägre efterfrågan på vuxenstudiestöd Regeringen kommer att lämna förslag om ett reformerat sammanhållet studiestödssystem som avses träda i kraft . Budgetförslaget för utgår vidare från den pågående utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen och den utbyggnad av högskolan som regeringen presenterade i den ekonomiska vårpropositionen (se utgiftsområde 16). Detta innebär att volymen successivt ökar vad gäller studiemedel. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 27 737 29 130 30 086 32 573 36 628 38 956 Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom ansvarsområde. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser barnomsorg, skola och vuxenutbildning, avser utbildning och forskning vid universitet och högskolor samt avser forskning. I beräkningen av ramen för utgiftsområdet har ekonomiskt utrymme avsatts för att stegvis genomföra en allmän förskola och en maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Antalet platser i ligger i stort kvar på samma nivå som fram till och med . Detta innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kommer till stånd. fortsätter på en lägre nivå. Regeringen avser att återkomma till , efter det att underlag inhämtats från den parlamentariska kunskapslyftskommittén, beträffande perioden . Genom att den tidigare planerade utbyggnaden av inte genomförs kan besparingen om inom område tas ut , delvis inom utgiftsområde 15 Studiestöd, delvis inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att utbyggnaden av grundutbild- ningen vid universitet och högskolor skulle fortsätta . Medel beräknades för 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. samt ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Regeringen lämnar i denna proposition förslag till fördelning av nya platser inom den ekonomiska ram som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Den huvudsakliga delen av platserna läggs på de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Vidare föreslås viss del av platserna läggas på medicinsk- och vårdutbildning samt humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning. Särskilt uppmärksammas behovet av utbildning inom IT- området och gränsöverskridande utbildningar mellan de nämnda områdena. Satsningen på forskning och forskarutbildning fortsätter för att bidra till en hög kunskaps- och kompetensnivå i samhället. ekonomiska vårproposition aviserades stärkta resurser till anslagen för grundforskning och forskarutbildning om totalt för . Regeringen lämnar i denna propostion förslag till fördelning av en mindre del av dessa medel, främst till de nya universiteten i , och . Hur resterande del av tillskotten skall disponeras kommer att redovisas i den forskningspolitiska propositionen som regeringen avser lämna till . Ramen för utgiftsområdet för har ökat främst med anledning av den tekniska justeringen avseende ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna () samt med anledningen av satsningen på skolor i storstadsområden (). Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 7 342 7 453 7 576 7 570 7 672 7 858 Utgiftsområdet omfattar kultur och medier, stöd till folkbildning, ungdomsfrågor samt folkrörelse och idrottsfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav hänför sig till kulturområdet. De viktigaste målen på området är att värna yttrandefrihet, delaktighet i kulturlivet, främja kulturell mångfald och förnyelse, bevara och bruka kulturarvet, främja bildningssträvanden, främja ungdomars levnadsvillkor och delaktighet samt uppmuntra medborgarnas engagemang i olika typer av folkrörelser och föreningar. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a. fortsatta insatser för att litteraturen och läsandet skall stärkas, att konstnärernas villkor skall förbättras samt insatser för kulturarvets demokratiska funktioner och industrisamhällets kulturarv. Värdefull svensk filmproduktion skall upprätthållas och utvecklas och en bred spridning och visning av svensk film skall främjas. Arbetet inom arkitektur, formgivning och design är fortsatt prioriterat. Kulturen som utvecklingsfaktor och mediefrågorna lyfts fram. Mål och inriktning för dels en nationell ungdomspolitik, dels en nationell idrottspolitik har lagts fram och kommer prioriteras i det fortsatta arbetet. Folkbildningen tillförs engångsvis . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 22 371 20 503 18 296 15 592 12 282 11 718 Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bo- stadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelser- na, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till 20,5 mil- jarder kronor. Målet för utgiftsområdet är att skapa förut- sättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar samt under jämlika och värdiga levnadsförhållanden. Vidare skall ekologisk hållbarhet vara grunden för planering och byggande. Stöd till kommunerna för investeringsprogram skall bidra till omställningen till ett hållbart samhälle. Prioriterat inom området är arbetet med att stödja utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Vidare skall fortsatta insatser göras för ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende. Arbetet med olika insatser för att sänka boendekostnaderna och för att undanröja hindren för ett ökat bostadsbyggande skall fortsätta. skall fortsätta arbetet med att säkerställa ekonomisk balans och en rationell fastighetsbildning. Utgifterna för räntebidrag fortsätter att mins- ka om den nuvarande ränteni- vån består. På kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Förlusterna inom kreditgarantisystemet för bostäder bedöms ha kulminerat och väntas bli lägre än vad som beräknats ekonomiska vårproposition under förutsättningen att det prognostiserade ränteläget består. Bedömningen grundas på en ny prognosmodell som arbetats fram av . Införandet av det av beslutade bi- draget till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet senareläggs med . Senareläggningen skall ses i kombination med föreslagen utsträckning av lokala investe- ringsprogram för ekologisk hållbarhet med . Det statliga räntestödet för reparation och un- derhåll (RBF-stöd) betalas inte ut . Ytterligare kommuner har fått statsbidrag inom ramen för regeringens sats- ningar på lokala investeringsprogram. De insat- ser som ges stöd bedöms medföra påtagliga ef- fekter på miljön och dessutom leda till nya arbetstillfällen, framför allt i bygg- och anlägg- ningssektorn. Enligt uppskattningar från kom- munerna skapas brutto totalt ca 11 500 årsarbe- ten åren 1998 2001 genom de beslut som fattats. Tidsperioden för de lokala investeringsprog- rammen har utsträckts genom att medlen för pe- rioden 2001 förskjutits med sammanlagt . Därmed beräk- nas ca 40 kommuner få stöd för lokala in- vesteringsprogram. Byggandet och förvaltningen av byggnader skall utvecklas för ökad resurseffektivitet och kretsloppslösningar. Byggforskningen har därför fått en förstärkning med genom en motsvarande neddragning på anslaget lokala investeringsprog- ram. Från byggforskningen tas 13 miljoner eftersom ansvaret för verksamheten vid miljö förs över till . Regeringen föreslår att fler ges möjlighet att få stöd till åtgärder mot fukt och mögel. Detta sker genom att lånesjälvrisken tas bort. Minskningen av ramen för med jämfört med den ekonomiska vårpropositionen, förklaras främst av en minskning av anslaget för garantiverksamhet. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 3 437 2 743 3 976 3 310 3 837 3 094 Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna och självstyrelseorganen samt förfogar över för regional projektverksamhet samt en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Vidare ingår även medel för utbetalningar från samt medel för och . uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav på anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder och för utbetalning från , . Målet för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för utgiftsområdet är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målet för regionalpolitiken. Utgiftsområdet benämns ofta den "lilla" regionalpolitiken. Den "stora" regionalpolitiken omfattar åtgärder med regionalpolitisk betydelse inom andra politikområden. Denna politik är sammantaget av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen.