prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — att målen måste anpassas till vad som är mest lämpligt med avseende på förutsättningarna för den enskilda verksamheten. Målöversynen Tvåårsöversynen omfattar samtliga utgiftsområden. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med representanter från samtliga departement som har till uppgift att utveckla resultatstyrningen inom ramen för översynen. I uppdraget till gruppen betonar regeringen dock att gemensamma principer endast kan fastställas för målen som presenteras i budgetpropositionen. Under innevarande år inriktas tvåårsöversynens arbete på att fastställa gemensamma principer för mål och målstruktur för utgiftsområdena. När översynen är avslutad bör det också finnas uttalade strategier för hur målen skall följas upp och utvärderas. Detta för att bl.a. säkerställa att resultatinformationen till förbättras. Resultatet av översynen av mål och målstrukturer kommer att märkas successivt i kommande budgetpropositioner. Förändringar i resultatinformationen till dröjer . Förutom det utvecklingsarbete som bedrivs inom tvåårsöversynen finns även en arbetsgrupp i som utvecklar uppföljningen av kommuner och landsting. Gruppens uppgift är bl.a. att med utgångspunkt från befintliga nationella mål för vård, skola och omsorg bedöma hur målen kan följas upp. 10 Inriktningen av förvaltningspolitiken 10 Inriktningen av förvaltningspolitiken 10.1 Utvecklingen inom statsförvaltningen har betonat vikten av att få en kontinuerlig och samlad uppföljning av förändringarna inom statsförvaltningen. Bland annat har uttryckt önskemål om att omfattningen och inriktningen av genomförda strukturförändringar redovisas fortlöpande. Statskontoret har därför regeringens uppdrag att göra en översiktlig redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen. I likhet behandlar Statskontorets rapport i omvandling de strukturella föränd- ringarnas inverkan på ekonomi och sysselsättning m.m. I regeringens skrivelse 1998/99:150 Årsredovisning för staten 1998 informerades om delar av innehållet i rapporten, bl.a. konsumtion av statliga tjänster och sysselsättning. Nedan redogörs för utvecklingen när det gäller den statliga myndighetsstrukturen, verkschefer i staten, bättre service genom IT och an-passningen . Redogörelsen bygger på Statskontorets rapport, som kommer att publiceras . Efter avsnittet ger regeringen sin bedömning av den utveckling som rapporten visar. 10.1.1 Halvering av antalet myndigheter Antalet statliga myndigheter har mer än halverats , från 1 360 till 1998 . Såväl små som stora myndigheter har blivit färre. Det är bara de allra största, de med minst 1 000 anställda, som i absoluta tal blivit något fler . Det är framför allt myndigheter med mellan tjugo och hundra anställda, som har minskat (diagram 10.1). Diagram 10.1 Statliga myndigheter fördelade efter antalet anställda 1990 och 1998 Procent Huvudorsaken till minskningen av antalet myndigheter är enligt Statskontoret att flera "myndighetskoncerner", som har en regional or- ganisation, har slagits samman till färre och större enheter. Skälet till detta är ett ökat behov av samordning mellan myndigheter och en önskan att rationalisera genom att minska administrationskostnaderna. Minskningen av antalet myndigheter beror också på att de lagts ned och att arbetsuppgifterna, i de allra flesta fall, övertagits av en annan myndighet. Det är endast i undantagsfall som själva verksamheten har upphört. Ytterligare ett skäl till att statliga myndigheter avvecklats är att verksamhet som är konkurrensutsatt har bolagiserats. Vid sidan av bolagiseringen av fem affärsverk 1994 är AMU-Gruppen och exempel på ombildningar till aktiebolag som berört många anställda. Trettio stora myndigheter finns det ett trettiotal myndigheter som har fler än 1 000 anställda. De svarar tillsammans för av de statsanställda. Hälften av dem har en sysselsättning på mer än 3 000 personer (tabell 10.1). Tabell 10.1 De största myndigheterna i staten 1998, antal och andel anställda Antal anställda Andel av total sysselsättning % Försvarsmakten 22 540 11,8 7 490 3,9 7 090 3,7 5 960 3,1 Polismyndigheterna i 2,8 4 780 2,5 4 300 2,2 4 290 2,2 3 520 1,8 i 1,7 3 170 1,7 3 160 1,7 3 110 1,6 3 060 1,6 Totalt 81 140 42,3 Källa: SCB:s arbetsmarknadsstatistik De största minskningarna av antalet statliga myndigheter har skett inom området samhällsskydd och rättskipning. Kulturområdet är det enda exemplet på statlig verksamhet inom vilket antalet myndigheter ökat något . 10.2 Verkschefer i staten har gjort en studie av statens verkschefer avseende ålder, kön, utbildning, arbetslivserfarenhet m.m. Studien baseras på en enkät till 100 av drygt 200 regeringstillsatta myndighetschefer. Tre fjärdedelar är män Av de undersökta verkscheferna är drygt tre fjärdedelar män. Det stora flertalet av dem är gamla enligt Statskontorets rapport. Medelåldern för männen är medan kvinnorna är något yngre, . av verkscheferna rekryterades ur den statliga sektorn, där de verkat i stort sett i hela sin yrkesverksamma karriär. Andelen verkschefer som rekryterats från statsförvaltningen har successivt ökat . av verkscheferna hade en annan chefsbefattning eller en professionell befattning närmast före utnämningen till verkschef. Var fjärde verkschef hade en politisk befattning - riksdagsledamot, statsråd, /landstingråd, statssekreterare - som närmast föregående befattning. Går man längre tillbaka i tiden finner man att av verkscheferna har innehaft en politisk befattning. Påtaglig ökning av kvinnliga verkschefer med två studier som genomfördes och 1990 visar att andelen kvinnliga generaldirektörer har ökat markant. är nästan var fjärde verkschef kvinna mot . Hela denna ökning har infallit . var andelen kvinnliga verkschefer fortfarande så låg som . Den aktiva politik för att öka andelen kvinnor på högre chefspositioner som förts har alltså givit utslag på detta område. Regeringens insatser för att uppnå målet att minst hälften av de nya myndighetscheferna inom den civila statsförvaltningen skall vara kvinnor har givit resultat enligt Statskontoret. uppnåddes det nästan helt när andelen kvinnor bland de nyutnämnda cheferna uppgick till . minskade dock andelen till . Medelåldern har inte minskat Verkschefernas medelålder har inte ändrats enligt Statskontorets rapport. Den låg såväl som 1998. Spridningen över åldrarna har dock förändrats. finns ett par verkschefer, som är , mot ingen . Mellangruppen, de mellan 41 , var dock större bland verkscheferna . Den svarade då för medan den endast uppgår till . Anställningstiden har blivit kortare var den genomsnittliga anställningstiden i samma verkschefsbefattning omkring . Denna tid har successivt förkortats och uppgick till omkring . Detta beror bl.a. på att 1987 tog ett principbeslut om att förlängning av ett förordnande som verkschef normalt skulle omfatta istället som varit . Diagram 10.2 Fördelning av generaldirektörernas månadslöner Procent Kvinnliga verkschefers löner Diagram 10.2 visar att de kvinnliga verkschefernas löner är jämnare fördelade över hela löneskalan jämfört med de manliga kollegornas. I de två lägsta samt i intervallet är kvinnornas andel högre än männens. De allra högsta lönerna innehas dock alla av män, vilket bidrar till att kvinnornas genomsnittslön är lägre än männens. Diagrammet visar förhållandena för . Det relativa/genomsnittliga löneläget för kvinnliga verkschefer har dock förbättrats . Anledningen är främst att ett flertal kvinnor nyrekryterats till relativt tunga verkschefsposter. Härtill kommer att vissa kvinnliga verkschefer fått väsentliga lönehöjningar i samband med den revision av verkschefslönerna som skett . 10.3 Bättre service genom IT I regeringsförklaringen slås fast att tätposition som IT-land skall befästas. Myndigheterna skall vara föregångare inom IT- utvecklingen genom högt ställda krav på tillgänglighet av offentlig information och aktiv användning av tekniken. Regeringens krav har enligt Statskontoret fått genomslag i förvaltningen. Myndigheternas tillgänglighet elektroniskt och kommunikation via Internet ökar och myndigheter utvecklar successivt sin elektroniska förvaltning. har de flesta myndigheter etablerat sig på nätet och erbjuder kontakt med medborgare och företag. Enligt Statskontoret fortsätter utvecklingen av redan befintliga tjänster och introduktionen av nya informations- och servicetjänster via Internet och telefoni. Några av de större myndigheterna som (), (), och (), utmärker sig med mycket höga nyttjandesiffror. Nya grundläggande tjänster, s.k. portaler, gör också att det blir lättare att ta en första kontakt med myndigheterna. SverigeDirekt - en ingång till det offentliga SverigeDirekt är den gemensamma ingångssidan, portalen, till det offentliga . Arbetet drivs i projektform och är ett samarbete mellan , , och . SverigeDirekt förväntas bli permanent och målet är att samtliga kommuner och statliga myndigheter skall finnas med. fanns länkar till ca 240 myndigheter, vilket innebär att så gott som alla större statliga myndigheter nu är anslutna. Utan särskild marknadsföring har antalet besökare vid Direkt ökat från ca 30 000 till omkring 50 1999. förutsätter tjänsten kunskap om myndighetens verksamhetsområde för att hitta rätt. Framöver förväntas dock möjligheten till kvalificerad sökning vara utbyggd och nyttan av tjänsten kommer därmed att öka. av myndigheterna finns nu på nätet En förutsättning för att den elektroniska förvaltningen ska kunna utvecklas är att de statliga myndigheterna finns på nätet. Fler och fler myndigheter ansluter sig nu till Internet och skaffar sig en publik webbplats. En genomgång av ca 280 myndigheter visar att hade egen webbplats , en ökning med en femtedel jämfört med året innan. Det är främst mindre myndigheter som tillkommit . Hos nästan alla fanns en myndighetsbrevlåda för elektronisk post . Det var endast sju, eller , som saknade en sådan kontaktmöjlighet. Det innebär också en ökning . hade av de statliga myndigheterna åtminstone någon e-post adress. I den s.k. IT-propositionen har regeringen satt upp som mål att alla myndigheter ska ha brevlåda för e-post. Det målet bör vara uppfyllt . Många surfar sig till jobben De mest centrala IT-tjänsterna hos () är Platsbanken och Sökandebanken. Platsbanken presenterar lediga arbeten och i Sökandebanken kan både arbetstagare och företag registrera sig. Båda tjänsterna redovisar mycket höga besökssiffror och ökningen jämfört med samma månad året innan var kraftig enligt Statskontoret. Över en miljon surfade till Platsbanken, vilket innebär att Platsbanken är en av de mest besökta webbplatserna i . AMS har fått särskilda medel av regeringen för Internetsatsningen och målsättningen på ca 200 000 registrerade sökande skall nås med annonskampanjer och nya interaktiva lösningar där företag och sökande snabbt skall kunna hitta varandra. () erbjuder svar på frågor om ansökan och utbetalning m.m. både via deras webbplats, CSN Direkt, och datasvar via telefon. CSN Direkt hade 1998 ca 900 000 anrop och beräknas få 1,6 miljoner år 1999. De allra flesta, , ställer frågor som rör just ansökan och utbetalning. På webbplatsen kan man också få information om statusen på ansökan, uppgift om utbetalning och möjlighet att räkna på återbetalning. ger service via Fyrklövern erbjuder självbetjäning inom det sammanhängande konceptet Fyrklövern, dvs servicetelefon, RSV:s webbplats, Servicejouren och Serviceterminalerna. De sistnämnda är ett försöksprojekt där även AMS, RFV och CSN ingår. Publika terminaler där medborgare kan gå direkt in på de fyra myndigheternas webbsidor är nu utplacerade i en testverksamhet. Fyrklövern inriktar sig främst på självbetjäning, men ett komplement är den nya Servicejouren som tar emot och svarar på e-post. är det tänkt att den också skall kunna ta emot telefonförfrågningar. laddades hela 560 000 blanketter eller instruktioner ned så att personen kunde skriva ut den på sin skrivare. Bara 16 000 skickades med post från myndigheten. Helt elektronisk ärendehantering vid Ett omfattande kvalitetsarbete vid , där näringslivet också deltar, syftar till att informationen inom tulldatasystemet skall utnyttjas än mer effektivt. Nya arbetsmetoder innebär att man använder informationen i systemet till riskanalyser. Ju mer information som finns om ett företag och dess handel desto fler kvalitetssäkrade rutiner går att genomföra vilket ger en effektivare klarering. har målsättningen att nå en helt elektronisk ärendehantering. beräknas att 4,5 miljoner deklarationer kommer att behandlas i tulldatasystemet. I systemet expedieras helt papperslöst och av det totala antalet kan behandlas utan kontroll. Målsättningen att nå en helt elektronisk ärendehantering är helt beroende av tillförlitligheten i informationen som finns lagrad i tulldatasystemet. Ett datoriserat folk En elektronisk förvaltning kan bara byggas upp om tjänsterna efterfrågas. En förutsättning för detta är att medborgare och företag har tillgång till dator och Internet. Andelen datoranvändare har ökat kraftigt i . Över 3,8 miljoner personer hade en dator antingen hemma, på arbetet eller i skolan, vilket motsvarar av den vuxna befolkningen. Det är en ökning med . Två tredjedelar hade tillgång till persondator på arbetet mot drygt hälften . Det är framför allt andelen som har hemdatorer som stigit kraftigt . ökade den med . hade över hälften av den vuxna befolkningen en dator hemma. Mer än hälften har tillgång till Internet Mer än hälften av befolkning i åldern hade tillgång till Internet på arbetet och/eller i bostaden. De uppgifter som finns pekar mot en fortsatt ökning för Internet. Antalet som använder nätet i åldrarna uppgick till 3,5 miljoner år 1999, en ökning med nästan en miljon, eller , jämfört med i maj året innan. 10.4 Anpassningen Risken för allvarliga störningar är liten Enligt förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem skulle anpassningen av system av väsentlig betydelse för statlig verksamhet vara avslutad . Knappt hälften av de 108 myndigheter, som följts upp av Statskontoret, klarade detta krav. Av dem som inte var färdiga återstod ett mer omfattande arbete vid ett tiotal myndigheter. I ett par fall var marginalerna mellan den beräknade färdigtidpunkten och mycket knappa. Flera myndigheter har alltså råkat ut för förseningar i anpassningsarbetet. Störst senareläggning redovisade de myndigheter som arbetade med att utveckla helt nya system som ersättning för befintliga. I många fall hade man, för säkerhets skull, parallellt även påbörjat en anpassning av de gamla systemen. Samtliga myndigheter bedömde dock att anpassningen av de verksamhetskritiska systemen skulle hinna fullföljas . System som är av betydelse för den enskildes försörjning eller grundläggande välfärd hade prioriterats högt och arbetet med dessa var redan avslutat. Risken för störningar som medför allvarliga konsekvenser för allmänheten i samband med borde därmed vara liten enligt Statskontorets bedömning. Kostnad upp till två miljarder Anpassningsarbetet har involverat merparten av myndigheternas IT-personal och annan utveckling har fått stå tillbaka eller dragits ned. Sammantaget räknade de myndigheter som följts upp av Statskontoret med en kostnad för år 2000-anpassningen på . Vissa myndigheter påpekade dock vid uppföljningen att den summa de uppgivit även omfattar kostnader för investeringar och uppgraderingar som med största sannolikhet ändå skulle ha genomförts. På grund av svårigheterna att isolera effekterna av från annat har andra myndigheter helt avstått från att uppskatta kostnaderna. Anpassningsarbetet innehåller också inslag som innebär positiva effekter. Mest uppenbart är att nödvändiga byten till år 2000-säkrade standardsystem och utrustningar också resulterat i modernare tekniska lösningar och i att ny funktonalitet och ökad kapacitet tillförts myndigheterna. Särskilda regeringsuppdrag Myndigheter med tillsynsansvar skall för regeringen redovisa en bedömning av anpassningsarbetet inom sitt område. När det gäller de viktigaste samhällsfunktionerna har dessutom ett antal myndigheter fått särskilda regeringsuppdrag att bedöma risker och föreslå åtgärder. Dessa myndigheter har ofta tagit egna initiativ till erfarenhetsutbyte, anordnande av seminarier och utveckling av gemensamma informationsstrategier. Regeringens bedömning: Statskontorets rapport är ett viktigt underlag för bedömningen av konsekvenserna av de förändringar som har genomförts i statsförvaltningen. Regeringen avser att fortsätta att se över myndighetsstrukturerna. Bland annat bör antalet nämndmyndigheter minska. Nämnd- och småmyndigheter har svårt att möta de krav som regeringen har anledning att ställa på en myndighets förmåga att tillämpa de för statsförvaltningen gemensamma regelverken. Få anställda ger också en sårbar organisation. När så är möjligt bör särskilda beslutsfunktioner inom vanliga förvaltningsmyndigheter användas i stället för nämndmyndighetsformen. Regeringen kommer att lägga större vikt vid att de verksamhetsmässiga konsekvenserna av strukturförändringarna följs upp och analyseras. Det fortsatta effektiviseringsarbetet kommer i första hand att inriktas mot att mer systematiskt pröva det statliga åtagandet. De uppgifter som är artfrämmande för staten bör avvecklas eller överlåtas till annan huvudman. Regeringens förvaltningspolitiska arbete syftar till att förbättra kvaliteten i den statliga förvaltningen bl. a. genom en förstärkt styrning och ledning av förvaltningen. Inrikningen är också att höja de statsanställdas kompetens och etik samt att utnyttja informationstekniken för att öka kvalitet och tillgänglighet. Regeringens slutsats Statskontorets rapport visar att statsförvaltningen utvecklas i enlighet med de av och regeringen fastlagda riktlinjerna. Inte minst blir detta tydligt inom IT-området. De krav som regeringen har ställt på myndigheterna, nämligen att de skall vara föregångare inom IT-utvecklingen, har fått genomslag i förvaltningen. ställer emellertid staten och därmed den statliga förvaltningen inför ökade krav. En fortsatt stram finanspolitik i kombination med ökade krav hos medborgarna på offentliga tjänster av hög kvalitet utgör en utmaning som sätter ramarna för det fortsatta utvecklingsarbetet. En annan utmaning är den tilltagande internationaliseringen av företagande, handel och politiska beslut, som placerar det viktiga i att ha en god förvaltning i ett nytt sammanhang. Myndigheter som har förmågan att vara snabba, handlingskraftiga, lättillgängliga, öppna och korrekta samt arbetar med enkla och begripliga regler spelar en viktig roll för såväl svenska företags internationella konkurrenskraft som för att locka utländska investeringar till . Myndigheter har således en viktig roll att spela i regeringens arbete med att skapa bättre villkor och förutsättningar för småföretagens tillväxt. Regeringen har i enlighet med propositionen En statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) inlett genomförandet av ett flerårigt handlingsprogram som syftar till förbättra kvaliteten i den statliga förvaltningen genom att förstärka styrningen och ledningen av förvaltningen, höja de statsanställdas kompetens och etiska förhållningssätt samt förbättra servicen till medborgarna. Centralt för regeringen i detta arbete är att förvaltningen skall genomsyras av sitt medborgaruppdrag vilket bl.a. innebär myndigheter som förmår anpassa tillhandahållandet av sina tjänster till medborgarnas olika behov och förutsättningar. Ett av de främsta redskapen för att uppnå detta är informationstekniken. Informationstekniken skall användas för att förenkla och förbättra enskilda individers och företags kontakter med myndigheterna både i fråga om deltagande/delaktighet och ärendebehandling, för att skapa bättre förutsättningar för insyn och kontroll, för att öka kunskapen om statlig verksamhet samt för att effektivisera samverkan mellan myndigheterna. En webbplats med information anpassad till medborgarens olika livssituationer och händelser genom portalen SverigeDirekt skall underlätta kontakterna med förvaltningen. Särskilda uppdrag har getts i regleringsbreven till myndigheter med omfattande företagskontakter att förkorta handläggningstider och förbättra öppettider och information. Uppföljning kommer att ske genom särskilda kundundersökningar och återrapportering i myndigheternas årsredovisning. Chefsförsörjningen är av vital betydelse för statsförvaltningen och bör i ökad grad uppmärksammas på alla nivåer inom förvaltningen. Stor omsorg bör ägnas åt en kvalificerad beredningsprocess inför utnämningar och åt balans i rekryteringarna. Regeringen ser mot bakgrund av utnämningsmaktens ökade betydelse i dagens statsförvaltning löpande över sin chefspolicy och riktlinjer för beredningsprocessen. Särskild upp- märksamhet ägnas åt att bredda rekrytringsbasen. Arbetet med att öka antalet kvinnliga myndighetschefer kommer att intensifieras ytterligare. Att stödja och stimulera systematiskt kvali- tetsarbete och benchmarking på myndigheterna är en annan viktig del i regeringens förvaltningspolitiska arbete, och där den nyinrättade myndigheten spelar en viktig roll. Vad gäller arbetet med IT-omställningen går det nu in i en slutfas. Omfattande åtgärder har vidtagits för att den statliga verksamheten och viktiga samhällsfunktioner inte skall drabbas av några allvarligare störningar. Arbetet intensifieras inom områden som ännu inte är klara och ytterligare kontroller genomförs . En utvärdering av omställningsarbetet kommer att genomföras för att dra lärdomar . Senaste lydelse 1997:951. Senaste lydelse 1997:944. Senaste lydelse 1998:593. Senaste lydelse 1999:315. Senaste lydelse 1997:1145. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996. Senaste lydelse 1994:1868. Senaste lydelse 1997:450. Senaste lydelse 1997:449. Senaste lydelse 1998:289. Senaste lydelse 1996:1222. Senaste lydelse 1999:692. Senaste lydelse 1997:1138. Senaste lydelse 1998:594. Senaste lydelse 1994:785. Lagen omtryckt 1989:633. Senaste lydelse 1998:679. Senaste lydelse 1998:679. Senaste lydelse 1998:679. Senaste lydelse av lagens rubrik 1997:936. Senaste lydelse 1998:680. Senaste lydelse 1998:680. Senaste lydelse 1998:700. Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. Lydelse enligt prop. 1998/99:124. Senaste lydelse 1998:685. Senaste lydelse 1999:636. Brytpunkten erhålls som (224 600 + 8 700)/(1-0,07). Det bör noteras att varje bedömning av andelar och antalet personer med statsskatt även om det handlar är förknippad med viss osäkerhet beroende på osäkerhet om inkomstfördelningens utveckling. För en utförlig beskrivning av kriterier och gränsvärden se publikationen EGT nr L107, 30.4.96, s. 4. Vid redovisningen i denna bilaga har dock inte angivna kriterier om ägande kunnat beaktats. Detta avdrag görs för att jämförelsen av skattebelastning mellan olika bolag skall bli mer rättvisande. Dessa utdelningar är skattefria hos mottagaren men den bakomliggande inkomsten har beskattats i tidigare led. I dessa uppgifter ingår inte affärsverken, försäkringskassor och de ca 150 statliga nämndmyndigheter som saknar egna anställda. Myndigheter som ingår i myndighetskoncerner har räknats in även om dessa inte lämnar egna årsredovisningar till regeringen.