prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Åtgärderna skall inledningsvis primärt komma till uttryck genom lokala utvecklingsavtal i sju utpekade kommuner. Se vidare under UO 8 Invandrare och flyktingar. De resurser som fördelas via de lokala utvecklingsavtalen kan utgöra en del av det regionala tillväxtkapitalet, när de berörda kommunerna aktivt deltar i de regionala partnerskapens arbete. Samverkan mellan de lokala utvecklingsavtalen och de regionala tillväxtavtalen skall eftersträvas för att förstärka effekterna av båda programmen. 34.6 Finansiering av tillväxtavtalen De myndigheter och andra organ som skall finansiera insatser i tillväxtavtalen måste ges finansiella ramar samt tydliga villkor för medelsanvändningen. Under förutsättning att godkänner de anslagsnivåer m.m. som föreslås inom resp. utgiftsområde ges vissa utgångspunkter för de fortsatta förhandlingarna om tillväxtavtalen. Medlen utgör det s.k. regionala tillväxtkapitalet. Det framgår i tabellen nedan vilka anslag som regeringen definierar som tillväxtkapital. Regeringen föreslår inte att särskilda statliga medel skall anslås till avtalen. De nationella målen för de olika verksamheterna ligger fast. Anslagen är i varierande grad möjliga att utnyttja för åtgärder i tillväxtavtalen. En betydande del av de resurser som anges i tabellen är avsedd för att finansiera specifika åtaganden, exempelvis försörjningsstöd till individer eller väl avgränsade forskningsprogram för ett visst område. I den mån åtgärder i avtalen passar in i t.ex. ett specifikt FoU-program kan anslaget användas för medfinansiering. Tabell 34.1 Regionalt tillväxtkapital - anslag som berörs av regionala tillväxtavtal Tusental kronor, löpande priser, beräkningar för Utgiftsområde/anslag 2000 2001 2002 UO 8 Invandrare och flyktingar B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna 116 000 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 20 639 969 A4 Europeiska socialfonden för perioden 1995-19992 (1 242 000) (128 000) A5 Europeiska socialfonden för 641 000 1 663 000 1 663 000 UO 16 Utbildning och universitetsforskning A5 Förstärkning av utbildning i storstadsreg3 3 585 000 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna4 4 307 844 4 520 385 4 120 268 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande E1 Lokala investeringsprogram 1 190 500 UO 19 Regional utjämning och utveckling A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 1 605 950 A2 Landsbygdslån 30 000 110 000 110 000 A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden, perioden 1995-19992 (612 000) (539 000) A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden, 360 000 800 000 1 000 000 UO 21 Energi5 B1 Bidrag för att minska elanvändning 445 000 B2 Bidrag till investeringar i elproduktion för förnybara energikällor 95 000 345 000 188 000 B3 Åtgärder för effektivare energianvändning 65 000 119 000 111 000 B4 Energiforskning 401 758 430 977 461 758 B5 Energiteknikstöd 130 000 130 000 130 000 B6 Introduktion av ny energiteknik 230 000 230 000 230 000 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur- och regionala åtgärder6 155 000 C2 Strukturstöd till fisket m.m.6 12 000 12 000 12 000 C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.7 10 200 10 200 10 200 UO 24 Näringsliv A2 Småföretagsutveckling 134 062 A3 Stöd till kooperativ utveckling 20 000 20 000 20 000 A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt 180 000 0 0 D1 Teknisk forskning och utveckling 688 588 704 334 718 624 E5 Näringslivsutveckling i 100 000 300 000 250 000 1Tillväxtkapitalets faktiska storlek under anslaget definieras och beslutas av AMV. Beloppen avser beräknat totalt anslag. Huvudparten av anslaget utgörs av försörjningsmedel till arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. 2Kvarvarande medel på anslaget kan endast användas för åtgärder som beslutas . 3Anslagets ändamål är bundet och inkluderar ett stegvis genomförande av en allmän förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. Medel kan ändå ses som en resurs för tillväxt och utveckling i ett regionalt perspektiv. 4Anslaget ställs till förfogande på lokal nivå. Ändamålet är bundet och anslaget kan således inte disponeras inom ramen för tillväxtavtalen. Medlen kan ändå i regional samverkan ses som en resurs och ett verktyg i ett regionalt tillväxtperspektiv. 5De angivna anslagens ändamål är bundna. Medlen kan ändå ses som en möjlig resurs för tillväxt och utveckling i ett regionalt perspektiv. 6Faktiska belopp är ännu ej fastställda. De angivna beloppen baserar sig på anslagsnivåer 99. 7Faktiska belopp är ännu ej fastställda. De angivna beloppen är antaganden om medelstilldelning. 34.7 Förhandlingsunderlag Samverkan kring tillväxtavtalen förutsätter att överenskommelser träffas rörande ansvar, rollfördelning, resursinsatser m.m. för de ingående åtgärderna. Staten deltar via berörda myndigheter och organ. Den statliga medfinansieringen förutsätter att förslagen är genomarbetade. Statligt finansierade organ bör uppträda entydigt och medverka med utgångspunkt från samma krav på avtalens kvalitet. Regeringen preciserar de förutsättningar som gäller för ett statligt engagemang i tillväxt- avtalen. Inom sina respektive ansvarsområden besitter de berörda aktörerna också stor kompetens som bör tas till vara i samarbetet kring avtalen. Berörda myndigheter är , , genom länsarbetsnämnderna, länsstyrelserna samt självstyrelseorganen. Regeringen avser att också informera om sin syn på de förestående förhandlingarna. För medfinansiering med strukturfondsmedel kommer särskilda förutsättningar att gälla. Förhandlingsunderlaget består av tre delar - en beskrivning av förhandlingsprocessen, generella förutsättningar som gäller för samtliga berörda organ samt en tredje del med information anpassad till respektive organs särskilda förutsättningar. De generella förutsättningarna för ett statligt engagemang utgår ifrån de centrala principer för tillväxtavtalen så som de angavs i riktlinjer till länen . Dessa innebär bl.a. att avtalet skall vara uppbyggt kring en analys och ett program för tillväxt som följer logiskt av denna. Det skall vidare vara utförligt beskrivet hur avtalet skall finansieras, genomföras, följas upp och utvärderas. skall vara väl förankrat i det regionala partnerskapet där näringslivets medverkan skall vara framträdande. Avtalet skall vidare integrera jämställdhet och ekologiskt hållbar utveckling i sina olika delar. I genomförandet av tillväxtavtalet förutsätts medfinansiering av flera av de icke-statliga aktörerna i partnerskapet. 34.8 Vissa regeländringar av betydelse för de regionala tillväxtavtalen Länen har lämnat förslag till regeländringar, dels i skrivelser /99, dels i utkasten till tillväxtavtal. I skrivelsen till redovisade regeringen vidtagna åtgärder. Regelförslagen i avtalsutkasten är ofta samma eller liknande som de tidigare lämnade förslagen. Många förslag avser avgränsade, konkreta problem som förslagsställaren har erfarenhet av. Det förekommer att länen ger olika förslag till lösningar på ett och samma problem. Sammantagna ger förslagen dock en god bild av de områden där förändringar och förenklingar av regler upplevs som särskilt viktiga. I vissa fall medger redan gällande regler det som länen har efterlyst. Enskilda regelförslag måste ofta hänföras till beredning i större sammanhang. Förändringar eller omställningar som pågår inom olika politikområden medför ofta att hela regelkomplex behöver anpassas. Regelförslag kommer också fram på andra sätt än via tillväxtavtalen. Följande kompletterar den redovisning som lämnades i skrivelsen till samt redogörelserna i de ovanstående avsnitten. Arbetsmarknad Beträffande de omfattande regelförändringar som berör arbetsmarknadsområdet - se vidare under UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Näringsliv, företagande, IT Ett stort antal förslag från länen gäller förbättrade villkor för företagande. Regeringens regelförenklingsarbete redovisas under UO 24, avsnitt 5 Näringspolitik. Flera län har upprepat eller hänvisat till de förslag som Småföretagsdelegationen presenterade . Under rubriken åtgärder för ett bättre småföretagsklimat gör regeringen en avstämning av vidtagna åtgärder. Se bilaga 1 till UO 24 Näringsliv. Betänkandet av , (SOU 1998/99:85) Bredband för tillväxt i hela landet, innehåller förslag om utbyggnad av infrastruktur, konkurrensfrämjande åtgärder och kompetenssatsningar för IT. Jordbruk Några län hävdar att tillämpningsområdet för investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag är begränsat. Ett nytt landsbygdsprogram kommer att gälla 2006. Investeringsstödet och dess tillämpningsområde utgör en del av det pågående programarbetet. Regeringen avser att återkomma till med en särproposition. I norra ingår investeringsstödet i mål 1-programmen för vilka berörda länsstyrelser har fått i uppdrag av regeringen att ta fram utvecklingsplaner som skall redovisas . Regionalpolitik Reglerna i de olika nu gällande regionalpolitiska stödförordningarna har granskats med avseende på struktur och enhetlighet. I avsnitt 4.2 under UO 19 Regional utjämning och utveckling berörs vissa förändringar som regeringen avser att genomföra. Socialpolitikens område En översyn av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst har gjorts, både vad avser anställda och egenföretagare (1999:19 Beräkningsunderlag för dagersättning sjukpenning, föräldrapenning m.m.). Skrivelsen har remissbehandlats och bereds . 34.9 Uppföljning och utvärdering av tillväxtavtalen Nationella mål för de olika politikområden som berörs av de regionala tillväxtavtalen ligger fast. Målen ändras inte på grund av arbetet med avtalen. De mål som preciseras i tillväxtavtalen skall harmoniera med målen för de politikområden åtgärderna berör. Tillväxtavtalens mål kan formuleras i kvalitativa eller kvantitativa termer. Arbetet med avtalen skall kunna följas upp och utvärderas. Det finns två huvudsakliga utvärderingsuppgifter i samband med tillväxtavtalen. Prestationer och effekter av det faktiska genomförandet av avtalen skall följas upp och utvärderas den s.k. programutvärderingen. Processen med nya roller och arbetssätt kring utarbetande och genomförande av avtalen bör även utvärderas processutvärdering. För programutvärderingen, som blir en kontinuerlig och återkommande uppgift, behöver ett ändamålsenligt utvärderingsinstrument tas fram. Regeringen har gett en arbetsgrupp i i uppdrag att utarbeta ett förslag till utformning av detta instrument. I uppdraget ingår att föreslå var ansvaret för utvärderingen bör ligga. Gruppen har också till uppgift att föreslå hur en processutvärdering skall genomföras. 35.1 Omfattning Inom Verksamhetsområde A Näringspolitik ryms frågor om allmänna verksamhet, företagsutveckling, stöd till kooperativ utveckling, turistfrämjande, geologisk- undersökningsverksamhet och FoU, miljösäkring av oljelagringsanläggningar samt Bergsstaten. 35.2 Utgiftsutveckling Tabell 54.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 976,0 735,4 1 037794,9 888874 698686 649637 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Samtliga verksamheter har bedrivits inom de beslutade ekonomiska ramarna. Förändringar kommer att teckna ett avtal med som möjliggör väsentligt ökade utlåningsvolymer under . Det kommer att ge ett ökat tillskott av riskvilligt kapital till mindre företag. Nyföretagande minskade något i jämförelse med föregående år, bl.a. beroende på det förbättrade arbetsmarknadsläget. har tillsatt en utredning för att utvärdera och lämna förslag angående statens åtgärder om statens åtgärder för att främja fler och växande företag och stimulera till utveckling och tillväxt. Utredningen skall lämna rapportvara klar . Småföretagsdelegationen tillkallades för att undanröja hinder för företagsetablering och tillväxt i småföretag. Regeringens bedömning är att åtgärder nu vidtagits för att undanröja majoriteten av de hinder som Småföretagsdelegationen tagit upp. Arbetet med frågorna sker fortlöpande inom Rregeringskansliet, hos myndigheter och i pågående utredningar. En närmare redovisning av Småföretagsdelegationens förslag och regeringens åtgärder finns i bilaga 1. Regelförenklingsarbetet har förstärkts genom att SimpLex-gruppen har bildats inom rRegeringskansliet samt att medel tillförts gruppen. Medel tillförs till det uppgiftskravregister som syftar till att underlätta företagens uppgiftsbörda till myndigheterna. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl. a. högskolorna till små- och medelstora företag. Det tidigare aviserade programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:22) fortsätter genom att anslås på ett särskilt anslagöverförs . bör fr. o. m. successivt ha möjlighet att öka sitt deltagande i genomförandet av finansiering av åtgärder inom ramen för regionala tillväxtavtal. Mål - att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning. (Ev. ändras formuleringen, t.ex. Ökad tillväxt och sysselsättning genom bättre förutsättningar för företagande och entreprenörskap och därigenom fler och växande företag i . Prioriteringar - att effektivisera statens åtgärder för att främja fler och växande företag, - att förenkla regelverket för framför allt små- små och medelstora företag, - att förbättra kapitalförsörjningen till framförallt små-små och medelstora företag, - tillse att det råder en (hög kvalitet) på rådgivning, information och service från myndigheter till företag och individer, (alternativt kvalitétssäkras), - förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter, - att stärka konkurrenspolitiken som en viktig del av näringspolitiken och vidta åtgärder för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens, . - att stärka kompetensen hos företagare och anställda. 35.3 Resultatbedömning 35.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Fler och växande små- och medelstora företag är en viktig del av regeringens politik för att skapa bättre förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringens åtgärder för att stimulera företagande bygger i första hand på generella åtgärder som bl.a. regelförenkling och fungerande konkurrens. Därtill söker regeringen identifiera och eliminera problem som mindre företag möter t.ex. på grund av bristande administrativa resurser, sämre tillgång till kapitalmarknaden eller extern kompetens. Däremot begränsas antalet aktiviteter som riktar sig till enskilda företag. För att fortlöpande kunna bedöma vilka åtgärder som bäst främjar tillväxt och sysselsättning finns ett behov av att förbättra möjligheterna att utvärdera småföretagspolitiken. Regeringen har därför inlett ett omfattande arbete för att utifrån företagens perspektiv kartlägga hinder och problem för småföretagen där nya metoder för utvärdering kommer att analyseras. Småföretagsdelegationen påbörjade arbetet och detta följs nu upp av flera insatser från regeringens sida i syfte att kontinuerligt förbättra villkoren för små och medelstora företag. Nyföretagandet är en stark drivkraft i den svenska ekonomin som skapar tillväxtvälfärd och ökad sysselsättning. startades enligt SCB:s statistik nästan 34 000 företag vilket är en minskning i jämförelse med 1997. Generellt domineras nyföretagandet av företag inom tjänstenäringarna. De nya företagen genererade enligt SCB 55 000 nya arbetstillfällen. Ett typiskt nystartat företag är en enskild firma med i omsättning och högst en person heltidssysselsatt. Ungefär var tionde företag har mer än i omsättning. Var tredje nyföretagare har en anställning som de driver verksamhet i det nya företaget och uppger att de tänker fortsätta med det. De vanligaste motiven till att starta eget är enligt SCB att få möjlighet att förverkliga sina idéer eller att få arbeta självständigt. Detta är mest markant inom näringarna utbildning, hälso- och sjukvård samt andra samhälleliga och personliga tjänster. Mer än var tredje företagare var anställd i samma bransch innan företagsstarten. Sysselsättningstillväxten sker framförallt i de mindre och medelstora företagen. har sju av tio nya jobb skapats i små- och medelstora företag. I jämförelse med 1997 har nyföretagandet minskat . Statistiken medger inte en närmare analys av bakgrunden till minskningen. En av flera förklaringar är emellertid En bidragande orsak är det förbättrade arbetsmarknadsläget vilket medför att det arbetslöshetsdrivna nyföretagandet minskat. I av de nystartade företagen leds verksamheten av kvinnor och av kvinnor och män gemensamt. Den totala nedgången i nyföretagandet har inte skett på bekostnad av kvinnors nyföretagande, andelen kvinnor är ungefär i jämförelse med föregående år. Var femte nytt företag startades av en person med invandrarbakgrund varav den absoluta merparten i . Generellt domineras nyföretagandet av företag inom tjänstenäringarna. De nya företagen genererade enligt SCB 55 000 nya arbetstillfällen. Ett typiskt nystartat företag är en enskild firma med i omsättning och högst en person heltidssysselsatt. Ungefär var tionde företag har mer än i omsättning. Var tredje nyföretagare har en anställning som de driver verksamhet i det nya företaget och uppger att de tänker fortsätta med det. De vanligaste motiven till att starta eget är enligt SCB att få möjlighet att förverkliga sina idéer eller att få arbeta självständigt. Detta är mest markant inom näringarna utbildning, hälso- och sjukvård samt andra samhälleliga och personliga tjänster. Mer än var tredje företagare var anställd i samma bransch innan företagsstarten. Sysselsättningstillväxten sker framförallt i de mindre och medelstora företagen. har sju av tio nya jobb skapats i små och medelstora företag. För att förbättra och effektivisera arbetet med lokal näringslivsutveckling samt öka samordningen av åtgärder på lokal-regional- central nivå har tillsammans med 55 kommuner genomfört ett lokalt utvecklingsarbete som bl.a. lett till att man genomfört omvärldsanalyser och tagit fram verktyg för benchmarkingstudier. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Näringen engagerar ca 140 000 personer som arbetar hel- eller deltid. Av dessa är % kvinnor. Omsättningen i rese- och turistnäringen är ca och dess andel av BNP är 3,3 procent.%. Efter lågkonjunkturen har turismen utvecklats positivt i . Det är främst antalet utländska besökare som ökar, medan den inhemska turismen visar mer begränsade möjligheter till tillväxt. 1998 innebar en tydlig ökning av antalet utländska gästnätter som uppgick till över 8 miljoner. De nordiska länderna, och länderna på andra sidan är viktiga för turismens utveckling i . En större ökning av antalet besökare från , , , , och kan noteras . Prospekteringsverksamheten för har varit fortsatt omfattande. Bergmästaren har avgjort tre ärenden rörande nya bearbetningskoncessioner, dvs. en helt ny gruva i kommun och två utvidgade koncessioner för gruvorna i och . Regeringen har fattat beslut om en bearbetningskoncession för kaolin i , . Trots låga metallpriser och en omfattande markägaropinion i vissa delar av landet. Inom prospekteringen är 78 företag och 124 personer aktiva. 35.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området En viktig uppgift för näringspolitiken är att skapa goda förutsättningar för bl.a. nyetablering av företag och möjligheter för redan etablerade företag att växa. Företagande är ett strategiskt område med stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Ett flertal områden är centrala för regeringens arbete för att stimulera företagens utveckling och de viktigaste är kapitalförsörjningen, regelförenklingsarbetet, information, service och rådgivning, kompetens och kunskapsöverföring samt konkurrens. tillsattes en arbetsgrupp, Nybyggarna, bestående av 18 företagare i olika branscher. Nybyggarna skall utgöra en referensgrupp för att snabbt få reaktioner i småföretagsfrågor samt diskutera och utvärdera idéer och förslag . Småföretagsdelegationen gjorde på regeringens uppdrag en kartläggning av hinder för företagsetablering och tillväxt i , där flera centrala områden pekades ut för att förbättra företagsklimatet, bl.a. regelförenkling, myndigheters information och service, kapitalförsörjning, kompetensutveckling, samverkan och konkurrensfrågor. Kapitalförsörjning God tillgång till riskkapital för mindre företag är en förutsättning för tillväxt. Småföretag har generellt sämre möjligheter att attrahera externt riskkapital, via exempelvis den internationella kapitalmarknaden. Regeringen genomför därför bl.a. följande åtgärder. - Ökade reserveringsmöjligheter för samtliga företag genom att avsättningsmöjligheten till periodiseringsfond utökas . Detta gynnar uppbyggnad av obeskattat eget kapital. - Tiden för hur länge periodiseringsfonderna får behållas innan beskattning utlöses förlängs från fem till . Även denna åtgärd förbättrar möjligheterna för småföretag att bygga upp obeskattat eget kapital. - Genom avtal mellan och skapas möjlighet för svenska småföretag att erhålla ett tillskott av riskvillig finansiering. kommer, inom ramen för bolagets ekonomiska mål, att kunna utöka sin utlåning till småföretag med ca i en tvåårsperiod. - Den s.k. femprocentsregeln för försäkringsbolag har slopats. Detta ökar möjligheterna för placeringar i småföretag. En översyn kommer också att påbörjas av regleringen för värdepappersfonder. - En utredning ser över statens åtgärder för att främja fler och växande företag. En viktig del är att föreslå åtgärder för att förbättra riskkapitalförsörjningen till småföretag. och är centrala aktörer inom småföretagspolitiken. medverkar genom sin s.k. såddfinansiering till att underlätta finansiering av affärsutvecklingsprojekt i riktigt tidiga utvecklingsstadier. Generellt anses risknivån i dessa tidiga utvecklingsfaser vara för hög för att ett engagemang ska vara kommersiellt intressant för exempelvis privata finansiärer, vilket föranleder regeringen att överväga om det finns skäl att utöka statens engagemang i mindre företags tidiga utvecklingsfaser, förutsatt att det kan ske utan undanträngningseffekter. Detta kommer också att prövas i den pågående utredningen om statens insatser för att främja fler och växande företag, som kommer att belysa effekter och behov av sådana insatser. Ärenden hos såddfinansiering har blivit mer komplexa och avser större belopp . har antalet ärenden minskat i jämförelse . Totalt har ca beviljats i lån och bidrag vilket är en ökning med . medverkan är begränsad till maximalt av projektkostnaden och kombineras med information, rådgivning och kontaktförmedling. /99 har även länsstyrelser och självstyrelseorgan möjlighet att använda befintliga medel för såddfinansiering. fortsätter enligt regeringens riktlinjer sin verksamhet med främst rådgivning och riskfinansiering. Av totalt ca 15 000 utestående lån vid utgången av 1998 utgör nyföretagarlån , företagarlån till kvinnor respektive lån till växande företag vardera. Regelförenkling Komplicerade regler innebär en belastning för särskilt entreprenörer och småföretagare, eftersom de mindre företagen ofta saknar resurser att överblicka och få kunskap om reglernas utformning och innebörd. Enligt regeringens bedömning är behovet av ytterligare regelförenkling iDet systematiska arbetet med regelförenkling har förstärkts högst väsentligt. Bl.a. har fortsatt stort. Därför har regeringen bl.a. vidtagit följande viktiga åtgärder. - regeringen om utökade krav på utredningar, myndigheter och, och att genomföra problem- och konsekvensanalyser av förslag som påverkar småföretag.. - EEn särskild regelförenklingsgrupp, - SimpLex, - har också bildats inom .