prop · GN03150D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 1 Redovisningsprinciper 5 2 Noter 7 3 Sammanställning av den statliga sektorn 33 4 Statliga dotter- och intresseföretag 37 5 Statliga myndigheter och fonder 1999 39 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder 33 1.2 Stora företag med statligt ägande 35 1.3 Statliga dotter- och intresseföretag 37 1.4 Fondställningar per 42 1 Redovisningsprinciper Allmänt Underlag till årsredovisning för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordning (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. För periodisering av kostnader och intäkter tillämpas normalt bokföringsmässiga grunder. Uppbörd och transfereringar redovisas dock i huvudsak enligt kontantmässiga principer men behandlas i resultaträkningen som om de utgjorde intäkter och kostnader. Konsolidering Avgränsning av redovisningsenheten Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar myndigheterna under riksdag och regering, med undantag för som har en självständig ställning och därför inte ingår. ingår dock med . Försäkringskassorna betraktas i detta sammanhang som myndigheter och ingår bl.a. därför att de ingår i den statliga redovisningsorganisationen. En förteckning över vilka myndigheter och fonder som ingår i denna årsredovisning återfinns i bilaga 1.5. Principer för konsolidering Med konsolidering avses åtgärderna att efter eliminering av interna transaktioner summera och redovisa samtliga myndigheter som om de vore en enhet. Konsolidering av staten sker genom sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultaträkningar ur myndigheternas årsredovisningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndigheternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal. Dessa redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Omklassificeringar av poster Vissa typer av transaktioner omklassificeras i statens årsredovisning i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men som transferering i myndighetens årsredovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är föreskrivna. Detta medför att resultat- och/eller balansräkningen måste omklassificeras innan konsolidering görs. Förändrade redovisningsprinciper Till följd av ESV:s ändrade föreskrifter till förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. har uppställningsformen för balansräkningen ändrats och redovisas 1999 i omvänd likviditetsordning jämfört med tidigare. Den nya uppställningsformen innebär även att skulder inte längre delas upp på långfristiga respektive kortfristiga. Dessutom infördes balansposten fonder 1999. Där redovisas vissa medel som är avsedda att användas för transfereringsändamål och som inte uppfyller definitionen på skuld och/eller avsättning. Dessa medel redovisades tidigare hos myndigheterna som skuld eller under kapital som särskild avsättning. Enligt de nya bestämmelserna redovisas årets avsättning alternativt upplösning av fonder under en särskild post i resultaträkningen. Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar underlaget till årsredovisning för staten. Jämförelsetalen har i allt väsentligt justerats i enlighet med de ändrade redovisnings- principerna. Justeringarna har bl.a. inneburit att Avsättning till/upplösning av fonder redovisas med och att årets underskott 1998 har justerats med till -. Balansräkningens omslutning har justerats med till . Fonder redovisas med och statens nettoförmögenhet har justerats med till -. Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet har enligt riksdagsbeslut överförts från Allmänna pensionsfonden till 1999. har också beslutat att ytterligare skall överföras 2000 och 2001. Syftet med överföringarna är att reducera den ökning av statens lånebehov som det nya ålderspensionssystemet annars leder till. I enlighet med regeringsbeslut har återredovisat de överförda medlen som en kassamässig korrigering som har debiterats postgirokonto och krediterats statsverkets checkräkning. I den konsoliderade årsredovisningen för staten återfinns de 45 miljarderna som ett kapitaltillskott som ej redovisas över resultaträkningen. I balansräkningen ingår de i nettoförmögenheten. Se not 39. Värderingsprinciper Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med bokföringsförordningen (1979:1212). Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser av väsentligare art kommenteras i not till aktuell post. Omsättningstillgångar Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av bolagens justerade egna kapital och ackumulerade vinster, reducerat med utbetalda utdelningar, har tagits upp i myndigheternas redovisning. Kapitalandelsmetoden har använts för både intresse- och dotterföretag eftersom myndigheterna inte upprättar någon koncernredovisning. ingår dock med aktiernas anskaffningsvärde. I bilaga 1.4 redovisas det bokförda värdet (kapitalandelsvärdet) för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för aktierna i denna bilaga. 2 Noter Noter till resultaträkningen (1 12) Not 1 Skatter m.m. Miljoner kronor 1999 1998 Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt 248 868 235 575 Mervärdesskatt 162 611 153 251 Skatter m.m. fysiska personer 150 617 126 946 Skatter juridiska personer 91 570 87 737 Övriga skatter på varor och tjänster och tullavgifter 74 665 74 126 Utjämningsavg. kommuner och landsting 20 525 21 265 inlevererade överskott 7 600 9 300 Fordonsskatt 6 403 6 339 Ofördelbara skatter m.m. 4 713 6 407 Stämpelskatt 4 294 3 768 Betalningsdifferenser skattekonto -8 497 15 091 Övrigt 6 789 2 448 Summa 770 158 742 253 Totalt ökade skatter m.m. med 1999 jämfört med . Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt ökade med . Det förklaras främst av att lönesumman ökat. Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt redovisas av . Mervärdesskatten ökade med . Den viktigaste orsaken till ökningen är ökad privat konsumtion och till viss del ökade bygginvesteringar. Mervärdesskatt redovisas av och . Fysiska personers inkomstskatter ökade med . Ökningen beror på högre sysselsättning, ökad lönesumma och ökade kapitalinkomster hänförliga till realisationsvinster. Skatt på juridiska personer ökade med . Skatt på fysiska och juridiska personer redovisas av . inlevererade överskott redovisas av Kammarkollegiet. Fullmäktige i fastställde riktlinjer för bokslutsdispositioner och inleverans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- och nedskrivning av kronans värde eller av växelkurseffekter som en följd av växelkursregim med flytande krona. För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner ligga till grund för beräkningen av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto. Betalningsdifferenser skattekonto är skillnaden mellan debiterade skatter och betalda belopp. var inbetalningarna mindre än debiteringarna. var inbetalningarna större än debiteringarna. Skillnaden är således en minskning på . Förändringen beror på att en del av slutavräkningen av inkomstskatter som debiteras betalas först . Betalningsdifferenser redovisas av . Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Miljoner kronor 1999 1998 Offentligrättslig verksamhet 2 270 2 198 772 804 581 564 561 543 3 094 2 854 1 094 1 071 2 128 2 142 Övriga 3 016 3 160 Summa offentlig verksamhet 13 517 13 335 836 783 832 567 810 690 964 290 1 484 1 409 96 102 11 014 11 183 Övriga 6 951 6 245 Summa uppdragsverksamhet 22 987 21 268 2 984 2 974 1 624 1 561 1 432 1 104 1 084 789 Övriga 2 937 3 464 Summa andra ersättningar 10 062 9 892 Summa 46 566 44 495 I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade dessa avgifter och andra ersättningar med . Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och förordning. Man kan säga att en offentligrättslig avgift i regel tas ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning av sådana produkter som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar än avgifter är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls, t.ex. försäljning av statligt aktieinnehav. De avgiftsintäkter som hänförs till offentligrättslig verksamhet ökade med . redovisar garantiavgifter inom insättningsgarantisystemet som skall skydda insättningar om ett kreditinstitut går i konkurs. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordonstillverkare, yrkesförare och andra förare. Detta avser exempelvis avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. Affärsverkens verksamhet har klassificerats som offentligrättslig enligt följande. infrastrukturintäkter har hänförts till offentligrättsliga avgifter och omfattar bl.a. landningsavgifter och passageraravgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Svenska kraftnäts intäkter kommer från försäljning av överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Totalt redovisar omkring 100 myndigheter offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter. Några exempel är (), () samt (). CSN tar t.ex. ut avgift vid beviljning av studiestöd och återbetalning av studielån. PTS redovisar avgifter för tillsyn och tillståndsärenden inom tele-, post- och radioverksamhet. Vidare redovisar PRV avgiftsintäkter vid patent-, bolags- och varumärkesregistreringar. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet ökade med . Drygt 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. svarar bl.a. för att de som behöver vård vid särskilt ungdomshem enligt lagen om vård av missbrukare bereds vård. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens ramanslag skall finansieras med avgifter från kommuner. stödjer svensk exportindustri genom att erbjuda företagen garantier som bland annat skyddar mot risken att göra kundförluster utomlands. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. uppdragsverksamhet omfattar projekteringsverksamhet, anläggnings-, underhålls- och driftproduktion samt färjeverksamhet. Dessutom ingår trafikrelaterad informationsförsörjning, utbildningsverksamhet och annan uppdragsverksamhet. tillhandahåller också informationsuttag från bilregistret mot avgift. uppdragsverksamhet omfattar drift- och underhållstjänster samt nybyggnad av järnvägsanläggningar. Vidare bedrivs konsultverksamhet avseende bl.a. projektering, byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m. hyr även ut data- och teleförbindelser till externa kunder samt förmedlar elförsäljning. Intäkterna i uppdragsverksamhet består framför allt av avgifter vid bilparkeringar på samtliga av affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaler och avgifter från s.k. ground handling, vilket inkluderar ramp- och expeditionstjänster, biljettkontor, flygplansstädning och flygplanstankning. intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Inom konsultverksamheten bedrivs till viss del även tjänsteexport. Sjömätningsuppdragen finansieras till största delen av de offentligrättsliga farledsavgifterna men även av externa kunder som beställer arbeten. Statens järnvägars (SJ) intäkter består i huvudsak av biljett- och godsavgifter. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. . Avgifter tas ut vid försäljning av landskaps- och fastighetsinformation samt genom att tillhandahålla lantmäteriservice på uppdragsbasis. Vidare tar ut avgift för administration av ålderspension/ATP. Bland gruppen övriga finns också många universitet och högskolor som får extern finansiering genom att bedriva utbildning och uppdragsforskning. De andra ersättningar som redovisas omfattar bl.a. finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Avgiften syftar till att finansiera utbetalda arbetslöshetsersättningar och för finansiering av ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag. intäkter av andra ersättningar består bl.a. av intäkter från försäljning av aktiebolaget och utdelning från Nordbanken. I posten Övriga under andra ersättningar ingår bl.a. från kärnkraftsindustrin som betalas till kärnavfallfondens styrelse. Avgifterna betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Not 3 Intäkter av bidrag Miljoner kronor 1999 1998 AP-fondsmedel 30 074 32 603 EU-bidrag 9 296 9 320 Bidrag till universitet och högskolor 3 866 3 675 Assistansersättning från kommuner 1 541 1 308 Underhållsstöd 1 695 1 595 Bidrag till övriga myndigheter 2 691 1 358 Summa 49 163 49 859 AP-fondsmedel är en nettopost som utgörs av skillnaden mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ålderspensioner, och de inbetalda pensionsavgifter som överförts till AP-fonden. Ålderspensionssystemet finansieras i första hand med ålderspensionsavgifter från arbetsgivare samt allmänna pensionsavgifter. Räcker inte avgifterna till, täcks underskottet av medel från AP-fondens avkastning. blev detta underskott . Posten AP-fondsmedel, som visar hur stor del av utbetalda pensioner som inte täcks av inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter, har minskat med jämfört med föregående år med anledning av de förändringar i avgiftsuttag och AP-fondens kostnadsansvar som gjorts i samband med omläggningen av det allmänna pensionssystemet. AP-fondmedel redovisas av inklusive försäkringskassorna. EU-bidraget utgörs bl.a. av arealersättning, exportbidrag och djurbidrag och utbetalas till inom ramen för jordbruksfondens garantisektion (). Inom ramen för utbetalas också struktur- och regionalstöd från jordbruksfondens utvecklingssektion till (), bidrag från socialfonden till (), bidrag från regionalfonden till () och bidrag från fonden för fiskets utveckling till (). () och () har fått bidrag till transeuropeiska nätverk. Övriga bidrag från EU har utbetalats till ytterligare några myndigheter med mindre belopp. Underhållsbidrag och Assistansersättning från kommuner redovisas av inklusive försäkringskassorna. Not 4 Transfereringar och bidrag Miljoner kronor 1999 1998 Socialförsäkring Ersättning vid ålderdom pensioner inkl. ATP 169 489 164 858 Ersättning vid sjukdom och handikapp förtidspension, vårdbidrag 80 738 71 484 Stöd till barnfamiljer 43 827 43 993 Läkemedelsförmåner 14 200 12 862 Summa 308 254 293 197 Arbetsmarknad Arbetslöshetsersättning 34 400 34 138 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 29 815 29 384 Bidrag till 4 262 4 456 Lönegarantier m.m. 815 2 136 Summa 69 292 70 114 Bistånd och invandring Bidrag via SIDA m.fl. 8 524 7 739 Internationella organisationer 3 570 3 719 Invandringsbidrag till kommuner 2 750 2 715 Summa 14 844 14 173 Övrigt Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting 99 182 96 171 Varav utjämningsbidrag 20 526 21 265 Avsättning till premiereserven 23 528 11 366 Ränta på premiereserven 2 264 2 028 Studiestöd och avskrivningar lånefordringar 22 380 18 283 avgift till EU m.m. 21 067 21 210 Stöd till jordbruket 8 364 8 558 Räntebidrag m.m. 7 367 10 814 Bidrag inom skolväsendet 4 241 4 029 Bidrag till folkbildningen 2 494 2 418 Bidrag till näringslivet m.m. via 2 465 1 873 Bidrag till investeringar i infrastruktur 1 599 1 480 Bidrag till enskilda och kommunala högskoleutbildningar 1 474 1 461 Kreditgarantier vid bostadsbyggande 1 259 2 580 Bidrag till kulturverksamhet 1 172 1 166 Övrigt 15 324 11 639 Summa 214 180 195 076 Total summa 606 570 572 560 Transfereringar och bidrag ökade totalt med . Av ökningen förklaras av ökning av avsättningen till premiereserven och av ökning för ersättning vid sjukdom. Med socialförsäkring avses inklusive försäkringskassornas definition av densamma vilket innebär att utöver ålderspensionssystemet ingår bl.a. stöd till barnfamiljer, sjukpenning och förtidspensioner. Inom socialförsäkring ökade transfereringarna netto med . Ersättningen vid sjukdom ökade med . En av de mest markanta förändringarna var att den genomsnittliga dagsjukpenningen dessutom ökat mer än motsvarande genomsnittliga lönenivå. Slutsatsen måste bli att det blivit en ökad andel mer inkomststarka grupper bland de sjukskrivna. Dessutom har antalet ersatta sjukpenningdagar ökat kraftigt bl.a. som följd av att långtidssjukskrivningarna ökat. Stöd till barnfamiljer sjönk något bl.a. till följd av det sjunkande födelsetalet och därmed minskande antal barnbidragsberättigade. Även bostadsbidrag till barnfamiljer fortsätter att sjunka p.g.a det nya bidragssystemet som infördes . Utbetalda pensioner ökade med p.g.a. att antalet ATP- pensionärer blir fler och att den genomsnittliga ATP-pensionen blir allt högre. Arbetsmarknadsstödet minskade med nästan vilket förklaras av att arbetslösheten sjunkit och att utbetalade lönegarantier minskat. Bistånd och invandring visar på en ökning med vilket främst utgörs av bidrag från SIDA för insatser relaterade till stormen i samt Kosovo-biståndet. Transfereringarna under rubriken övrigt ökade med . Som nämnts ovan förklaras av ökningen av premiereserven. Ökningen beror på förändrade avgiftssatser samt införandet av den statliga ålderspensionsavgiften. Premiereserven har överförts från till . Avskrivningar och reservationer av lånefordringar hos har ökat med . Detta beror på de regler som finns om återbetalningens storlek i förhållande till inkomsten och som gör att avskrivning sker , vilket i vissa fall medför att skulden inte till fullo blir betald. I avgift till EU m.m. ingår förutom nettoavgiften på även några andra bidrag som ger till EU. Räntebidragen minskade med beroende på lägre räntenivåer och neddragning av bidragen. Posten övrigt som uppgår till är summan av ett stort antal övriga bidrag som utbetalas av , Länsstyrelserna, Bostadsdelegationen, Rymdstyrelsen, med flera. Not 5 Avsättning till/upplösning av fonder m.m. för transfereringsändamål Miljoner kronor 1999 1998 2 301 2 184 1 369 381 182 - 126 101 inklusive försäkringskassorna 26 5 373 Övriga myndigheter 4 6 Summa 4 008 8 045 avvecklades delpensionsfonden och arbetsskadefonden. Arbetsskadefonden hade ett underskott på . Delpensionsfonden hade ett fondkapital på . Nettot av dessa förklarar upplösningen 1998 av de fonder som redovisades av . Fonderna redovisas i balansräkningen, not 40. Not 6 Kostnader för personal Miljoner kronor 1999 1998 Försvarsmakten 11 683 11 098 Polisväsendet 8 305 8 186 inklusive försäkringskassorna 4 540 4 209 4 422 4 473 3 791 3 860 2 695 3 037 2 683 2 720 2 470 2 254 2 465 2 487 2 344 2 424 2 165 2 137 1 916 1 824 1 687 1 566 1 348 1 291 1 328 1 185 1 320 1 285 1 291 1 165 1 209 1 145 lantbruks universitet 1 146 1 052 1 116 1 065 4 080 4 043 1 942 1 637 825 566 154 132 Övriga myndigheter 21 467 20 093 Statens tjänstepensioner m.m. 7 430 6 395 Elimineringar av arbetsgivaravgifter, löneskatt m.m. -22 907 -22 783 Summa 72 915 68 546 Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten. Kostnaderna ingår i myndighetsvärdena men har eliminerats för att komma fram till summan för statens kostnader för personal. Statens löne- och pensionsverk (SPV) redovisar statens tjänstepensioner enligt nya redovisningsprinciper. SPV har inte justerat jämförelsevärdena för nya redovisningsprinciper eftersom helt nya principer tillämpas 1999. Någon justering har inte heller gjorts i denna årsredovisning. Statens kostnader för personal ökade med , om man bortser från ökningen av statens tjänstepensioner. Detta förklaras delvis av att ett antal myndigheter haft relativt kraftiga ökningar beroende på olika faktorer. Försvars- maktens ökning beror bl.a. på att en hög avsättning för pensionsförpliktelser har gjorts. Det rörliga lönetillägget har dessutom ökat jämfört med föregående år, vilket bl.a. beror på större övertidsuttag. Ökningen vid inklusive försäkringskassorna förklaras av att ett stort antal personer anställts främst för att arbeta med det nya pensionssystemet. Vidare har kostnaderna för pensionsavsättningar ökat. ökning förklaras huvudsakligen av en ökad personalvolym. universitets ökning beror huvudsakligen på kostnader av engångskaraktär för pensionsavtal m.m. har genomfört omstruktureringar m.m. vilket medfört ökade kostnader för personal. ökade personalkostnader förklaras av att löneökningen belastat 1999. ökade lönekostnader beror på höjda löner och fler anställda.