prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — De regionala tillväxtavtalen utgör inget avtal i juridisk mening utan är en överenskommelse mellan regionala och centrala aktörer om att gemensamt arbeta med ett antal prioriterade områden i avsikt att skapa tillväxt i regionen. Det offentliga utbildningssystemet är och bör vara en viktig aktör i detta sammanhang med en tyngdpunkt på vuxenutbildning och högre utbildning. Flera av avtalen innehåller förslag och synpunkter som rör regelförenklingar. Vidare framförs förslag till hur personer med ett gediget yrkeskunnande men låg formell utbildning enklare skall kunna delta i fortbildning och vidareutbildning inom de ordinarie utbildningssystemen och kunna tillgodoräkna sig detta som en formell merit. Ökade insatser på områden som avser validering av yrkeskunskap och yrkeskompetens efterlyses. Arbetet med avtalsutkasten har också fokuserat på frågor om hur den högre utbildningen kan göras tillgänglig för fler människor genom utveckling av IT- baserad utbildning, distansutbildning och genom utveckling av pedagogik för yrkesverksamma. Förslag som syftar till ökad utbildning i entreprenörskap är också vanliga i avtalstexterna. De regionala tillväxtavtalen utgör en viktig källa för information och goda idéer om hur det offentliga utbildningssystemets roll kan utvecklas så att det främjar tillväxten i landets olika regioner. Medel inom ramen för och den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, kommer inte att kunna disponeras inom ramen för tillväxtavtalen. Däremot kan verksamheterna betraktas som viktiga resurser i det regionala tillväxtkapitalet och ett verktyg för tillväxt i ett regionalt perspektiv. De regionala tillväxtavtalen utgör också ett nytt tillskott i den ordinarie dialogen mellan högskolor och regioner och mellan högskolor och . De delar av högskolans verksamhet i tillväxtavtalen som finansieras över anslag hanteras av respektive lärosäte och dess styrelse. 6.3 Forsknings- och utbildningssamarbete inom EU deltog aktivt i det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling inom EU men kunde inte påverka programmets inriktning. I förberedelserna för det femte ramprogrammet för forskning och utveckling, som gäller åren 1999 2002, deltog aktivt och har också kunnat påverka inriktningen inte minst när det gäller valet av sakområden. Programmet behandlas utförligare i avsnittet Nationella och internationella forskningsresurser. EU:s utbildningsprogram för skola och högre utbildning och för yrkesutbildning, som båda startade , avslutas i sin första etapp . Europeiska kommissionen föreslog dock 1998 en förlängning av programmen och beslöt ministerrådet att en andra etapp av skall genomföras 2006 med en total budget om . Förhandlingarna om ett för ministerrådet och gemensamt beslut om en andra etapp också av beräknas vara avslutade . De nya programmen skall som de nuvarande ge stöd till nätverk och partnerskap mellan utbildningsanordnare, gemensamma projekt samt rörlighet och utbyten. Genomförandebestämmelserna har dock förenklats väsentligt och ansvaret för verksamhetsbeslut i större utsträckning lagts på medlemsländerna. Programmen har också fått en enklare och enhetligare struktur och verksamheter skall fortsättningsvis kunna genomföras även över programgränserna, något som fäst stor vikt vid. vänder sig till alla berörda inom hela yrkesutbildningsområdet och skall särskilt utveckla kvalitet, förnyelse och den europeiska dimensionen i yrkesutbildningar på alla nivåer. Merparten av programmedlen fördelas i lika delar på praktik - och utbytesprojekt respektive pilotprojekt. har starkt bidragit till att alla verksamheter i den andra programetappen kommer att vara öppna för alla åldersgrupper. skall särskilt bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet och vänder sig i första hand till elever, studenter och andra studerande, lärare och utbildningsanordnare. Budgeten för den innevarande femårsperioden är . I den andra etappen av ges vuxenutbildning, inom ramen för den nya åtgärden , vars utformning haft stort inflytande över, status av eget insatsområde vid sidan av de nuvarande huvudverksamheterna, för högre utbildning och Comenius för skolan. kommer som att få drygt hälften av programmedlen medan skola och vuxenutbildning förväntas få en större budgetandel än i innevarande program, bl.a. på grund av att det nuvarande språkprogrammet Lingua till största delen integreras med Comenius. Därutöver utgår stöd till övergripande åtgärder som utveckling av distansundervisning och användning av informations- och kommunikationsteknik samt informations- och erfarenhetsutbyte. godkände i den gemensamma ståndpunkt om kommissionens förslag till förlängning av som antogs en budget för perioden 2006 om , medan i sitt yttrande över ståndpunkten förordat ett totalt belopp om 2 500 miljoner. och omfattas båda av och har i och med avtal som träffades öppnats för samtliga associerade, öst- och centraleuropeiska länder samt . I den andra etappen av programmen kommer även och att medverka. Tabell 6.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Förskola, skola och vuxenutbildning 5 543 6 902 6 829 7 003 9 106 10 004 Universitet och högskolor 19 307 19 500 20 071 22 712 24 657 26 045 Vissa centrala myndigheter 476 453 542 487 479 487 Nationella och internationella forskningsresurer 2 330 2 219 2 557 2 310 2 325 2 365 Gemensamma ändamål 54 56 87 61 61 55 Totalt för utgiftsområde 16 27 737 29 130 30 086 32 573 36 628 38 956 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag. UTBILDNINGSVÄSENDE (Uppgifter avseende eller /98) Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om inte annat anges. 1) Andelen kvinnor avser tjänstgörande lärare (ej heltidstjänster). 2) avser antal elever /98. 3) Exklusive förskoleklass som infördes och redovisas fr.o.m. /99. Kostnadsuppgifterna är preliminära (bedömningar utifrån urval och delvis obearbetat material). Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca . Utbildningar som inte finns med i uppställningen är bl.a.: , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning (varav personalutbildning omfattade uppskattningsvis 100 000 helårsekvivalenter ). Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett generellt statsbidrag via utgiftsområde 25. Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17. 7 Förskola, skola och vuxenutbildning 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslag till myndigheter för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola, vuxenutbildning samt utveckling och forskning inom skolområdet, särskilda stödinsatser för elever med funktionshinder, de statliga skolorna (sameskolorna, specialskolorna och statens skolor för vuxna) samt Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Vidare finns anslag för viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften av kompletterande skolor m.m. samt till svensk undervisning i utlandet. I området ingår också den särskilda vuxenutbildningssatsningen och försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY). Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen, som har ansvaret inom den offentliga verksamheten för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnomsorg), förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, särskola, vuxenutbildning, särvux och svenskundervisning för invandrare. Det generella statsbidraget från staten till kommunerna bidrar till att täcka en del av kostnaderna för verksamheten. Därtill kommer särskilda riktade statsbidrag för främst och försöksverksamheten med KY. Resterande kostnader täcks till övervägande del av kommunala skattemedel. Kostnaderna för nämnda verksamheter utgör nära hälften av de totala nettokostnaderna i kommunerna. Statsbidraget redovisas inom utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommunerna. 7.2 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 5 543 6 902 6 829 7 003 9 106 10 004 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Förskoleverksamheten, i form av förskola och familjedaghem, omfattade vid slutet av 1998 av alla barn i åldern 1 . Detta innebär i princip full behovstäckning i enlighet med nu gällande lagstiftning. Förutom de som var inskrivna i var så gott som samtliga sexåringar inskrivna i förskoleklass. Skolbarnsomsorgen omfattade av alla barn i åldern 6 . I åldersgruppen 10 var andelen inskrivna barn . har antalet barn i förskolan minskat medan totalkostnaden ökat något. Sammantaget innebär detta enligt Statens skolverks preliminära bedömning av kostnadsutfallet för en ökning av kostnaden per inskrivet barn. Jämförelser försvåras av att verksamhetsformerna har ändrats i och med inrättandet av den nya skolformen förskoleklass. Antalet barn i fritidshem har ökat , vilket till stor del beror på att antalet sexåringar som är inskrivna i fritidshem ökat. Kostnaden per inskrivet barn i fritidshem har likaså ökat. I familjedaghemmen har antalet barn fortsatt att minska . Även den totala kostnaden och kostnaden per inskrivet barn har minskat. Enligt preliminära uppgifter från har kostnaderna per elev i exklusive lokalkostnader ökat jämfört med medan kostnaderna inklusive lokalkostnader minskat. När det gäller undervisningskostnaderna har dessa beräknats öka något i likhet med utfallet för jämfört med . Ökningen förklaras huvudsakligen av löneökningar. På grund av översyn av av uppgifter rörande kostnaderna i syfte att nå en överensstämmelse med det s.k. räkenskapssammandragets (RS) uppgifter, är det emellertid svårt att dra någon entydig slutsats om kostnadsutvecklingen totalt och per elev. Förändringarna är särskilt märkbara vad gäller kostnadsuppgifterna för lokaler. Ytterligare analyser kommer att göras i den slutliga redovisningen Jämförelsetal för huvudmän. De nya behörighetskraven för tillträde till gymnasieskolans nationella program som gäller fr.o.m. intagningen tydliggör kunskapsmålen i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik och ställer krav på skolan när det gäller att sätta in resurser och åtgärder för de elever som inte får godkänt i något ämne. En procent av eleverna slutade år 9 utan slutbetyg och av eleverna uppnådde behörighet till nationellt gymnasieprogram. saknade betyg i de behörighetsgivande ämnena. Av de elever som avslutade gymnasieskolan /98 var det som fick slutbetyg. I gymnasieskolan har kostnaden per elev enligt preliminära uppgifter ökat något . Liksom för har definitionen av kostnad för lokaler förändrats jämfört med föregående års insamling. Kostnaden per elev exklusive lokaler bedöms ha ökat mer än den totala kostnaden (inklusive lokaler). Undervisningskostnaden beräknas ha stigit jämfört med utfallet för . Förändringen förklaras främst av löneökningar. Antalet studerande i den kommunala vuxenutbildningen, grundläggande och gymnasial vuxenutbildning, inbegripet har ökat kraftigt. Under /98 uppgick antalet studerande till 316 698 vilket innebär en ökning jämfört med föregående år. Det totala antalet lärare inom komvux var under /98 12 919. Genom bedrivs vuxenutbildning i landets samtliga kommuner. Kostnaden per heltidsstuderande i den kommunala vuxenutbildningen har minskat enligt preliminära uppgifter från . En förklaring till minskningen är vissa stordriftsfördelar. Förändringar omfattar förskoleverksamheten i huvudsak barn enbart i åldern 1 . Sexåringarna går huvudsakligen i förskoleklass och vid behov av omsorg även i fritidshem. av sexåringarna är inskrivna i skolan. Förskolan har en egen läroplan (Lpfö 98). Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) omfattar fr.o.m. /99 också förskoleklass och fritidshem. genomfördes nationella kvalitetsgranskningar. Tre områden har studerats: rektorsuppdraget, undervisningen för elever i behov av särskilt stöd samt läs- och skrivprocesserna i undervisningen. Ett 70-tal skolor i ett femtontal kommuner har besökts för att kunna ge svar på frågeställningarna enligt regeringsuppdraget till (U1997/444/S). Nya uppdrag har lämnats : en likvärdig och rättvis betygssättning, det kommunala ansvaret för helheten i utbildningen med fokus på övergångar och skolbyten samt kvaliteten i utbildning som anordnas på entreprenad. Redovisning skall ske (U1999/2319/S). En omfattande reformering av vuxenutbildningen pågår. fortsätter med i stort sett samma platsvolym som byggts upp . Den kvalificerade yrkesutbildningen har utökats enligt tidigare riksdagsbeslut. - att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnomsorg) - att öka måluppfyllelsen i förskola, skola och vuxenutbildning genom insatser för kvalitet och likvärdighet, bl.a. genom ökad undervisningstid på program med yrkesämnen i gymnasieskolan - att förbättra lärarförsörjningen, att öka andelen forskarutbildade lärare, att stärka skolledarrollen och att satsa på kompetensutveckling främst av förskollärare och lärare och att ge ett bättre stöd i specialpedagogiska frågor - att göra insatser för att förbättra förutsättningar och resultat för elever med utländsk bakgrund i alla skolformer - att förstärka vägledningen i skola och vuxenutbildning - att nå särskilt prioriterade målgrupper i , bl.a. genom stöd till uppsökande verksamhet och stöd till vuxenpedagogisk utveckling - att utveckla former för validering av vuxnas icke formella kunskaper - att fastställa riktlinjer för den framtida vuxenutbildningen efter - att utveckla den eftergymnasiala yrkesutbildningen. 7.3 Resultatbedömning Regeringen har i skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1998/99:97) redovisat hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats på ett positivt sätt . Vidare har regeringen i skrivelsen Samverkan, ansvar och utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) gett sin syn på utvecklingen inom området . 7.3.1 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg I kommunerna råder i enlighet med gällande lagstiftning i princip balans mellan tillgång och efterfrågan av förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg. Enstaka kommuner kan dock fortfarande ha mer eller mindre tillfälliga problem att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnomsorg utan oskäligt dröjsmål. Kommunerna har olika regler för tillgång till förskoleverksamhet vid arbetslöshet. I av kommunerna behåller förskolebarn sin plats om någon av föräldrarna blir arbetslös. I resterande kommuner mister barnet platsen direkt eller . I av kommunerna ställs inga krav på förvärvsarbete eller studier för att barn skall erhålla en plats inom verksamheten. Personalens utbildningsnivå har höjts inom samtliga verksamhetsformer. Andelen högskoleutbildade förskollärare och fritidspedagoger är . har i en rapport till regeringen om planer och prioriteringar för sitt arbete med förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen redovisat ett antal områden som verket bedömer särskilt bör uppmärksammas . Det gäller bl.a. tillgång till förskola bland olika grupper i befolkningen, de yngsta barnen, barn i behov av särskilt stöd och barn med utländsk bakgrund, kvaliteten i fritidshem samt genomförandet av förskolans läroplan. Förskolans läroplan preciserar vilka krav staten ställer på verksamheten och därmed vilka krav barn och föräldrar kan ställa på förskolan. Läroplanen gör förskolan mer tillgänglig för utvärdering och kvalitetsredovisning utifrån nationellt fastlagda mål och riktlinjer. Det finns anledning att uppmärksamma behovet och för- delningen av kommunala resurser för kompetensutveckling i förskolan. Antalet barn har ökat kraftigt inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg både till följd av ett ökat barnafödande och hög kvinnlig förvärvsfrekvens. Trots detta har antalet årsarbetare minskat inom förskoleverksamheten. I fritidshemmen har antalet årsarbetare stigit, dock inte lika snabbt som antalet inskrivna barn. Barngruppernas storlek har därmed ökat, vilket resulterat i att de totala kostnaderna i fasta priser för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i det närmaste var lika stora som trots att drygt 180 000 fler barn fick plats . Den andel av kommunernas kostnad för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som finansieras genom föräldraavgifter var . Skillnaden mellan och inom kommungrupperna är stora, från i glesbygdskommuner till i förortskommuner. Kommunernas tids- och inkomstrelaterade avgifter inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen leder till marginaleffekter och minskar det ekonomiska utbytet av arbete, vilket motverkar en ökning av sysselsättningen. Avgifterna riskerar även att leda till att barn inte får del av den pedagogiska verksamheten i förskola och fritidshem. 7.3.2 Skolan I ett internationellt perspektiv står sig den svenska skolans resultat väl, vilket bl.a. redovisats i utvecklingsplanen. De goda resultat som t.ex. eleverna nått vid de nationella proven i engelska överensstämmer med de resultat som redovisas i en internationell studie som genomfördes på ett urval 15-åriga elever (i engelska. En jämförelse mellan tre EU-länder: , och . Det finns också positiva resultat från en internationell studie om kunskaper i matematik och fysik hos samtliga elever i gymnasieskolans avgångsklasser , Third Internationel Mathematics and Science Study, TIMSS. I studien deltog 21 länder, varav åtta uppfyllde de centralt fastställda kriterierna för deltagande och urval. har i undersökningen tillsammans med och en tätposition både i matematik och fysik. Vad gäller resultatet i matematik för elever med teknisk eller naturvetenskaplig inriktning ligger de svenska eleverna i mitten av den grupp om åtta länder som genomfört studien korrekt. I fysik presterade eleverna från och de bästa resultaten. I många undersökningar ges en positiv bild av barnens och ungdomarnas hälsa och välbefinnande. Liksom i andra länder varierar dock studieresultaten i hög grad mellan olika skolor. måste även i fortsättningen ha en tätposition internationellt och vidmakthålla en god utbildningsstandard. Både i och i gymnasieskolan finns för många elever som inte når målen, trots de ansträngningar som görs lokalt i kommuner och på skolor. Liksom i många andra länder finns problem med bristande studieresultat och dålig måluppfyllelse. Utbildningssystemet måste därför fortsätta att utvecklas. Stat och kommun har därvid ett gemensamt ansvar. Regeringens insatser måste således fortsätta att fokuseras på åtgärder som förbättrar resultaten och måluppfyllelsen och som ökar kvaliteten. Varje kommun och skola skall värdera resultaten och genomföra konkreta förbättringar i enlighet med förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. I en granskning av den kommunala styrningen (Skola i utveckling en temabild av 1998) konstaterar att det inom kommunerna finns stora brister i den lokala uppföljningen, utvärderingen och egenkontrollen. Den kommunala styrningen av skolan har enligt granskningen inte hittat rätt tillvägagångssätt och skolan saknar också former för uppföljning och utvärdering av det egna arbetet. Enligt rapporten riktar dock skolorna nu en allt större uppmärksamhet mot uppföljning och utvärdering. Ett intensivt utvecklingsarbete har kommit i gång på flera håll och den kommunala organisationen har i allmänhet stabiliserats efter många organisatoriska förändringar. Regeringen har inrättat och gett i uppdrag att utarbeta Allmänna råd för kvalitetsredovisning i kommunerna. Dessutom har direktiv lämnats till en skollagsöversyn. Förskoleklassen /99 gick knappt 114 000 barn i förskoleklass. av dessa var femåringar och övriga var sexåringar. Förutom de som var inskrivna i skolan var så gott som samtliga sexåringar inskrivna i förskoleklass. Antalet sexåringar som är inskrivna 1 har minskat . Minskningen bör ses i ljuset av att förskoleklassen införts som egen skolform och i hög utsträckning integrerats med . av barnen går i förskoleklass som är lokalmässigt förlagd till skolans lokaler. Antalet barn i fritidshem har ökat kraftigt, vilket delvis förklaras av att antalet sexåringar som tas emot i fritidshem har ökat i samband med förskoleklassens införande. har i samband med en första avrapportering av integrationen mellan förskoleklass och skola (Dnr 98:2144) konstaterat att variationerna är stora när det gäller organisation av och innehåll i integrationen både mellan och inom kommuner. Verket skall följa utvecklingen i kommunerna fram bl.a. genom fallstudier och fördjupade studier. studier skall, enligt regleringsbrevet , fördjupas vad gäller integrationens betydelse för arbetsformerna och möjligheterna att stimulera utveckling och lärande. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun bygger på decentralisering och målstyrning. Kommunerna har dessutom decentraliserat allt fler beslut till de enskilda skolorna. Resurserna till skolorna fördelas dels schablonmässigt utifrån elevantal, dels efter behov. beskriver i sin rapport och skola i siffror att av eleverna uppnådde behörighet till nationella program, vilket visar på ett gott resultat för den svenska . Enligt preliminära siffror (Kvalitetsutvecklingen i svensk barnomsorg och skola 1999, rapport från ) var andelen något lägre , nämligen . Betygen är oförändrade, möjligen något sämre än . I svenska har , i engelska , i matematik och i svenska som andraspråk av de betygsatta inte nått målen. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland elever som inte nått målen. Även om det är för tidigt att avgöra om förändringarna visar på en trend eller en tillfällig variation finner regeringen detta oroande. har på regeringens uppdrag genomfört granskningar av kvaliteten i skolan med avseende på bl.a. undervisningen för elever i behov av särskilt stöd. Granskningen visar att området är prioriterat i kommunernas skolplaner och i skolornas verksamhet. Även i budgetskrivningarna prioriterar de flesta kommunerna elever i behov av särskilt stöd. Granskningen visar också att stödundervisningen behöver en bättre pedagogisk ledning samt att uppföljningen och utvärderingen behöver förbättras. Detsamma gäller för kvaliteten på åtgärdsprogrammen. Lärartätheten i har minskat . På grund av minskade resurser har kommunerna försökt hålla tillbaka kostnaderna för undervisningen, särskilt inom modersmålsundervisning, svenska som andraspråk och specialundervisning. uppgick lärartätheten till 9,1 lärare per 100 elever vilket kan jämföras med 7,6 lärare per 100 elever , vilket bl.a. medfört en utveckling mot större grupper och klasser. I syfte att kartlägga om kommunerna fattat särskilda beslut med anledning av de höjda generella statsbidragen inom skolans verksamhet gjorde en undersökning . Undersökningen visar att av de 190 kommuner av totalt 280 svarande som fattat särskilda beslut i fullmäktige och/eller på nämndnivå, hade fattat beslut om en eller flera åtgärder som kan härledas till intentionerna ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) inom skolverksamheten. Den övervägande delen satsningar är inriktade på elever i behov av särskilt stöd och personalförstärkningar. genomförde en fördjupad analys av kommunernas och landstingens ekonomiska utveckling. Totalt svarade 227 kommuner. Nio av tio kommuner uppgav bl.a. att kostnadsvolym kommer att öka eller vara oförändrad jämfört med . är den verksamhet som enligt enkätsvaren i störst utsträckning får utökade resurser. Den huvudsakliga orsaken till volymförändringarna anges vara den demografiska förändringen. har presenterat den första stora svenska undersökningen om sambandet mellan resurser och resultat på skolnivå en studie av landets grundskolor med elever 9 (nr 170).