prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 7 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd 9 3.1 Omfattning 9 3.2 Utgiftsutveckling 9 3.3 Resultatbedömning 10 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 10 3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 11 3.3.4 Regeringens slutsatser 12 3.4 Anslag 12 A1 Studiehjälp m.m. 12 A2 Studiemedel m.m. 13 A3 Vuxenstudiestöd m.m. 14 A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 16 A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 17 A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar 17 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 18 Anslagsbelopp 5 3.1 Utgiftsutvecklingen 9 3.2 Antal studiestödstagare totalt och per kön 9 3.3 Antal studerande och utbetalade belopp 1998 11 3.4 Anslagsutvecklingen A1 12 3.5 Anslagsutvecklingen A2 13 3.6 Anslagsutvecklingen A3 14 3.7 Anslagsutvecklingen A4 16 3.8 Anslagsutvecklingen A5 17 3.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser A5 17 3.10 Anslagsutvecklingen A6 17 3.11 Anslagsutvecklingen A7 18 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för studielån om (avsnitt 3.4, anslag A2 Studiemedel m.m.), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, beställa produktion av som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . (avsnitt 3.4), 4. för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Studiehjälp m.m. ramanslag 2 397 807 A2 Studiemedel m.m. ramanslag 9 806 499 A3 Vuxenstudiestöd m.m. ramanslag 8 195 998 A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ramanslag 67 242 A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ramanslag 23 935 A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar ramanslag 69 642 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ramanslag 420 324 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349) dels att 3 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:1215) om ändring i nämnda lag skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6 § Studiebidrag lämnas med . Studiebidrag lämnas med . Till den som i annat fall än som avses i punkten 2 har påbörjat en forskarutbildning före lämnas studiemedel enligt äldre föreskrifter för forskarutbildning som bedrivs . Denna lag träder i kraft . 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd 3.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader för förvaltningen av studie- stöden, som sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m. för studerande inom främst gymnasieskolan, dels studiemedel i form av studiebidrag och dels medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare anslås medel för olika former av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i studiestödsberättigande utbildningar och deras val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i studiestödsförordningen (1973:418) samt i CSN:s tillämpningsföreskrifter. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 21 919 22 355 19 820 20 981 24 533 24 833 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Tabell 3.2 Antal studiestödstagare totalt och per kön Studiestöd Antal studie- stödsragare Varav kvinnor Varav män Studiehjälp 390 000 191 000 199 000 Studiemedel 412 000 235 700 176 300 -gymnasial nivå 113 800 67 100 46 700 -eftergymnasial nivå 298 200 170 000 128 200 Vuxenstudiestöd 180 000 127 000 52 000 -Särskilt utbildningsbidra g 124 495 90 400 34 095 -Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 25 171 17 323 7 848 -Särskilt vuxenstudiestöd 19 449 14 208 5 241 -NT-svux1 8 800 3 900 4 900 -Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 200 1 100 100 Källa: () 1 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Under fick nästan en miljon personer någon form av studiestöd. Möjligheten till studielån i de olika systemen har utnyttjats av omkring 362 000 personer. Antalet låntagare uppgick till drygt 1,3 miljoner personer. har det totala antalet studiestödstagare ökat . Detta beror på de pågående satsningarna inom både den gymnasiala vuxenutbildningens område och inom högskoleområdet. Även utgiftsutvecklingen präglas av dessa stora utbildningssatsningar. Speciellt har efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget varit stor. Prognosen 1999 är ca lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken till minskningen är att arbetslösa ansökt om studiestöd i mindre omfattning än beräknat, vilket innebär att anslagna medel för det särskilda utbildningsbidraget och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa inte kommer att förbrukas helt. I övrigt beror den lägre prognosen på en redovisningsteknisk förändring som innebär att avräkningsprinciperna för CSN avseende anslaget A2 Studiemedel m.m. gjorts mer enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas efter förändringen enbart en kassamässig avräkningsprincip. Förändringen innebär att ca avräknas i stället för . Förändringar till kunde arbetslösa få det särskilda utbildningsbidraget . Denna möjlighet upphörde , vilket innebär att särskilt utbildningsbidrag nu lämnas . Mål Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för detta område uppnås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen samt ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper inom befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Prioriteringar Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas att regeringen avser att föreslå en höjning av det allmänna barnbidraget med per barn och månad i två steg . Med anledning av detta har regeringen beräknat resurser för en höjning av studiebidraget i studiehjälpen med motsvarande belopp . kommer i stort att ligga kvar på samma nivå som fram till och med . Som en följd av detta kommer också studiestödsvolymen i stort att ligga kvar på samma nivå som innevarande år. Anslaget till vuxenstudiestödet nedjusteras dock med för på grund av en minskad efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget till följd av att det från inte längre utbetalas mer än . Dessutom gör regeringen bedömningen att efterfrågan minskar p.g.a. en sjunkande arbetslöshet. Skulle det visa sig att efterfrågan överstiger prognosen för finns det på anslaget beräknade anslagssparande från innevarande budgetår på till regeringens förfogande. Därutöver minskas anslaget också med som kan hänföras till en redovisningsteknisk förändring. Medel har avsatts för ett reformerat studiestödssystem med början . Resurser har också avsatts för ett ökat antal studiestöd som svarar mot utbyggnaden inom högskolan. 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Studiestöden bidrar till att de utbildningspolitiska målen kan nås. Studiefinansieringssystemet har bidragit till att utbyggnaden av den eftergymnasiala utbildningen och vuxenutbildningen har kunnat fortgå. Stöden har bidragit till ett högt deltagande i alla former av utbildning. 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området har utbetalats i studiebidrag till studerande i gymnasieskolan, utbetalats i bidrag till vuxenstuderande på grund- eller gymnasial nivå och till studenter på eftergymnasial nivå. har lånats ut i form av studielån. 3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Tabell 3.3 Antal studerande och utbetalade belopp 1998 Anslagsnamn/anslagspost Antal studerande belopp (mkr) bidrag Utbetalda belopp (mkr) lån Studiehjälp m.m. 390 500 2 154 0 Studiemedel m.m. 411 500 4 914 10 507 - gymnasial nivå 113 800 1 086 2 171 -högskolenivå 266 300 3 497 7 150 -utlandsstudier 31 400 331 1 186 Vuxenstudiestöd m.m. 180 300 9 587 289 -Korttidsstudiestöd och internatbidrag 5 916 33 0 -Svux1 21 7003 741 165 -Svuxa2 28 800 681 124 -Särskilt utbildningsbidrag 123 300 7 647 0 -Timersättning vid särvux 200 8 0 -Stipendier för basår till ungdomar 370 4 0 Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 400 35 5 NT-svux4 8800 481 123 Källa: () 1 Särskilt vuxenstudiestöd 2 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 3 Varav 938 erhöll svux för högskolestudier (YTH) 4 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Studiehjälpen Antalet studerande som fått studiehjälp är i stort sett oförändrat mot . Antalet studerande som fick det behovsprövade extra tillägget minskade i förhållande till föregående år. Studiemedel De senaste årens utbildningssatsningar på gymnasieskole- och högskolenivå har inneburit att antalet studerande och antalet studiemedelstagare ökat kraftigt . Det totala antalet studerande som fick studiemedel steg under det budgetåret. Den största ökningen bland studiemedelstagarna har skett på gymnasial nivå. Även antalet studenter som läser en utomlands har ökat från 27 700 till 31 400 studenter . av studiemedelstagarna på högskolenivå är kvinnor. av studiemedelstagarna inom högskolan är . Efterfrågan har minskat något under innevarande budgetår. Vuxenstudiestöden Regeringens satsning på och det särskilda utbildningsbidraget som startade har även under lett till en stor ökning av antalet studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå. Inom vuxenstudiestödsområdet har antalet studerande med studiestöd ökat jämfört med , vilket främst beror på att det särskilda utbildningsbidraget har utbetalats till drygt 123 300 personer. Syftet med det särskilda utbildningsbidraget är att rekrytera arbetslösa som saknar treårig gymnasiekompetens till vuxenutbildning. Det särskilda utbildningsbidraget är också öppet för en mindre andel anställda som ersätts på arbetsplatsen med en långtidsarbetslös. Som ett resultat av tillkomsten av det något förmånligare stödet, särskilt utbildningsbidrag, har antalet studerande med särskilt vuxenstudie- stöd för arbetslösa (svuxa) minskat med och antalet studiestödstagare med särskilt vuxen- studiestöd (svux) minskat . För studier vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar fick 8 800 studerande särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) , vilket är en ökning . Innevarande budgetår har efterfrågan på särskilt utbildningsbidrag minskat. Det är framförallt arbetslösa som ansökt om stödet i mindre omfattning än beräknat. Däremot är efterfrågan från arbetstagare större . Utvecklingen bör ses i ljuset av att det särskilda utbildningsbidraget från kan utbetalas mer än samt det förbättrade läget på arbetsmarknaden med en sjunkande öppen arbetslöshet och en ökande sysselsättning. Återbetalning Drygt 1,3 miljoner personer har studielån. Låntagarnas skuld till CSN hade ett sammanlagt värde av ca 114,2 mdkr, varav lån beviljade utgjorde 68,9 mdkr. Vid utgången av beräknas skuldstocken för lån tagna vara 91,1 mdkr, varav 11,6 mdkr är nyupplåning för kommande budgetår. Föregående år fick ca 290 000 låntagare anstånd med sin återbetalning. Av de anstånd som beviljades för lån tagna beviljades till studenter som fortsätter studera. I det nuvarande lånesystemet finns det risk för en ökning av de framtida avskrivningarna. Avskrivningarnas exakta omfattning är dock svår att förutsäga. Av CSN:s årsredovisning framgår att om antaganden görs om en god ekonomisk utveckling bedömer myndigheten att de osäkra fordringarna främst finns för lån . De osäkra fordringarna beräknas, beroende på vilka antaganden som görs för den ekonomiska utvecklingen, att uppgå till av nuvarande skuldstock. 3.3.4 Regeringens slutsatser Studiestödssystemen har fungerat relativt väl som rekryteringsinstrument till de utbildningar som utbildningsväsendet erbjuder. Det finns dock brister i systemen, vilket bl.a. har beskrivits i betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Regeringen kommer att lämna förslag om ett reformerat studiestödssystem som avses träda i kraft . Mot bakgrund av det som nämnts beräknas kostnaden för området under till . 3.4 Anslag A1 Studiehjälp m.m. Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen A1 Tusental kronor 2 130 000 2000 Förslag 2 397 807 2001 Beräknat 2 696 483 2002 Beräknat 2 737 310 De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare bekostas från anslaget - enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) - ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Utgifterna på området är främst beroende av antalet 16 20 åringar som studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer. En jämförelse mellan anvisade medel för och utfall visar ett underskott på nästan beroende på att utflödet av studiebidrag blev större än beräknat. Regeringens överväganden Resultatinformation Studiebidrag Studiehjälp lämnas för den del av läsår under vilken den studerande bedriver studier. Studie- bidrag betalas i allmänhet ut . Studiebidraget utbetalades med under . Under betalades studiebidrag ut till ca 390 500 studerande. För beräknar regeringen att ca 400 000 elever kommer att få studiebidrag. Extra tillägg Extra tillägg beviljas med , eller beroende på familjens ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normalt . Under utbetalades extra tillägg till 26 200 studerande, en minskning i förhållande till föregående år. Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga resor för studerande utomlands Inackorderingstillägget beviljas i huvudsak till studerande utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst och högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan. Under fick 4 800 elever inackorderingstillägg. Kostnader för dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands beräknas till under . Regeringens förslag: Studiebidraget i studiehjälpen skall höjas från till fr.o.m. . Skälen till regeringens förslag: Under utgiftsområde 12 föreslår regeringen en höjning av det allmänna barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. . Som en följd av det föreslår regeringen även en höjning av studiebidraget med motsvarande belopp. Kostnaden för höjningen uppgår till . Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349). Enligt befolkningsstatistik beräknas antalet 16 20 åringar vara i stort sett oförändrat under kommande budgetår. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för för studiehjälpen till 2,4 mdkr. Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen A2 Tusental kronor 9 964 780 1 Utgifts- prognos 8 351 510 2000 Förslag 9 806 499 2001 Beräknat 11 461 152 2002 Beräknat 13 053 625 1 Varav 8 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Anslaget omfattar kostnader för dels studiemedel i form av studiebidrag, dels räntor och avskrivningar av studielån som ingår i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som ingått som en del i studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och belastningen är beroende bl.a. av antalet studerande och lånebenägenheten. Även faktorer som konjunkturläget, ränteutvecklingen och prisbasbeloppet styr utgifterna på området. Ränteutgifterna styrs också av den ingående fordran som staten har på låntagarna. Antalet låntagare har ökat kraftigt . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar ett underskott på . Prognosen visar att utgifterna kommer att bli ca lägre än vad som tidigare beräknats. Den främsta orsaken till minskningen är en redovisningsteknisk förändring som innebär att avräkningsprinciperna för CSN avseende anslaget A2 Studiemedel m.m. gjorts mer enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas efter förändringen enbart en kassamässig avräkningsprincip. Förändringen innebär att ca avräknas i stället för . Motsvarande belopp har förts bort som indragning. Övriga minskningar förklaras främst av en något lägre efterfrågan på studiemedel. Regeringens överväganden Resultatinformation fick drygt 411 500 studerande studiemedel. Detta är en ökning i förhållande till föregående år. Det maximala beloppet för studiemedel är , varav är bidrag. tycks inte antalet studiemedels- tagare öka i samma takt som antalet platser inom högskoleområdet men det finns en viss eftersläpning i systemet. Först under kommande budgetår förväntas utbyggnaden inom högskolan slå igenom helt på studiemedelsområdet. Enligt prognosen kommer antalet studerande som beviljas studiemedel för studier utomlands att öka. Regeringens förslag: Till den som påbörjat forskarutbildning före skall studiemedel få lämnas för forskarutbildning enligt de föreskrifter i studiestödslagen (1973:349) som gällde före . Detta skall dock endast gälla forskarutbildning som bedrivs , om inte doktoranden har fått studiemedel för forskarutbildning redan för tid före . Skälen för regeringens förslag: Skälen för regeringens förslag finns redovisade under utgiftsområde 16 (avsnitt 5.4.2). Förslaget medför en ny övergångsbestämmelse till lagen (1997:1215) om ändring i studiestödslagen (1973:349). kommer antalet platser vid universitet och högskolor att utökas med 88 000 permanenta platser. Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de satsningar riksdag och regering gör inom området. utökas antalet högskoleplatser med 20 000, vilket bedöms öka efterfrågan på studiemedel. kommer antalet högskoleplatser att utökas med ytterligare 10 000 platser. Vuxenutbildningen inom på grundskole- och gymnasieskolenivå kommer i stort att ligga kvar på samma nivå som 1999. Kostnaden för studiebidraget beräknas uppgå till . En stor del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till . CSN:s totala upplåning från beräknas bli ca 79,4 mdkr vid utgången av för studielån tagna . För beräknas ytterligare 11,7 mdkr lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet uppgår därmed till 91,1 mdkr för det kommande budgetåret. Anslaget beräknas totalt till 9,8 mdkr för . Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen A3 Tusental kronor 8 686 000 2000 Förslag 8 195 998 2001 Beräknat 9 966 587 2002 Beräknat 8 796 460 1 Varav -100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Beloppet kan komma att revideras senare De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux, särskilt utbildningsbidrag och stipendier för basår till ungdomar . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar att anslaget har underskridits med . Regeringens överväganden Resultatinformation Särskilt vuxenstudiestöd Särskilt vuxenstudiestöd kan beviljas för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå samt på högskolenivå för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH), specialpedagogexamen eller specialpedagogisk påbyggnadsutbildning och vissa utbildningar inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT- utbildningar). De två sist nämnda redovisas under anslag A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar och A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Svux är i första hand avsett för vuxenstuderande med kort tidigare utbildning som tar ledigt från sitt arbete för att studera. Under fick nära 22 000 personer svux. I förhållande var det en minskning med . Anledningen är främst att de studerande valt att utnyttja det särskilda utbildningsbidraget eftersom det är ett ekonomiskt mer fördelaktigt studiestöd. Efterfrågan på stödet har ökat under innevarande budgetår. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet studerande som fick svuxa under var nästan 29 000 personer, en minskning med i förhållande till föregående år. Detta beror som tidigare nämnts på att studerande i högre grad sökt särskilt utbildningsbidrag. Beslutet att arbetslösa skall ges möjlighet att fortsätta studera med svuxa ett andra år har inte medfört att efterfrågan på stödet ökat . Anledningen är främst att de studerande i stället valt att utnyttja det särskilda utbildningsbidraget även för eftersom det är ett ekonomiskt mer fördelaktigt studiestöd. Efterfrågan på svuxa har ökat under innevarande budgetår. En anledning till detta kan vara att möjligheten att få särskilt utbildningsbidrag ett andra år upphörde fr.o.m. . Särskilt utbildningsbidrag Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m. till arbetslösa för studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå. Bidraget motsvarar ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även anställda kan i begränsad utsträckning och under vissa förutsättningar få stödet. fick ca 123 300 personer det särskilda utbildningsbidraget varav var arbetslösa. Intresset för det särskilda utbildningsbidraget har varit stort och utbetalda medel uppgick till 7 . beräknas antalet studiestödstagare minska med ca 10 000 bl.a. till följd av att möjligheten att studera ett andra år med särskilt utbildningsbidrag upphört som andelen anställda fyllt sin kvot av stödet . I avsikt att åstadkomma en effektivare hantering av handläggningen av ansökningar om särskilt utbildningsbidrag och för att lösa vissa problem har en departementspromemoria remitterats. I promemorian föreslogs att kommunerna skulle få avgöra vilka som skulle få särskilt utbildningsbidrag. På grund av en splittrad remissopinion har regeringen valt att inte gå vidare med frågan. Korttidsstudiestöd och internatbidrag Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till .