prop · GN03148 · 2000-01-01 00:00:00 — Det övergripande målet för regeringens regelförenklingsarbete gentemot småföretag är att förbättra små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt för att åstadkomma en ökad sysselsättning och högre tillväxt. Ett konkret delmål är att tydligt minska regelverkens administrativa börda för småföretag. Regeringen kommer att följa upp arbetet och redovisa resultatet för . Regeringen avser att, tillsammans med ledande forskare och i direkt dialog med representanter för näringslivet, utveckla den ovan givna målformuleringen och även metoderna för uppföljning. Internationella erfarenheter samt resultatet av den kundundersökning som genomfördes av utgör viktiga utgångspunkter för den fortsatta diskussionen om mål, mått och medel. Den administrativa bördan bör främst mätas som nedlagda timmar och kronor i småföretagen. Ett annat intressant delmått på regelverkens effekt kan vara den uppgiftslämnarbörda som läggs på företag som en konsekvens av befintliga regelverk. Systemet med särskild konsekvensanalys sätter fokus på två i sammanhanget centrala faktorer, dels den resursbelastning som regler kan skapa för småföretag, dels de konkurrenssnedvridande effekterna som regler kan ha för dessa företag. I fråga om reglers belastning går det, enligt ovan, att ställa upp ett mer konkret delmål för arbetet för vilket det finns möjliga metoder att mäta måluppfyllelsen. Konkurrenssnedvridande effekter, däremot, kan ta sig mycket olika former och yttra sig på de mest skilda sätt. I många avseenden handlar det om en förlust av konkurrens-tryck vars skadeverkningar för ekonomin är osynliga. Fastän det är lika angeläget att genom systemet för särskild konsekvensanalys effektivt motverka onödiga konkurrenssnedvridningar är det därför svårt att precisera det ekonomiska värdet av detta i mer konkreta tal. Inom bedrivs sedan en följd av år ett omfattande arbete för regelförenkling och därmed sammanhängande frågor. Det handlar bl.a. om metoder för regelanalys, prövning av andra styrformer än förbuds- och kontrollregler, utveckling av checklistor och erfarenhetsutbyte för att förbättra kvaliteten på medlemsstaternas regelstyrningsbeslut. antog 1995 en särskild rekommendation till medlemsstaterna om regelstyrning. Bland de projekt som bedrivs i är en årlig djupgranskning av några medlemsstaters program för regelreformering. Regeringen avser att anmäla sitt intresse för en sådan oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet, , som komplement till de egna uppföljningar som regeringen avser att genomföra. Till grund för regelförenklingsarbetet ligger nu tidigare vidtagna åtgärder som innebär att tydliga krav riktas mot dem som beslutar om eller arbetar fram förslag till regler på olika nivåer (, myndigheter, kommittéer) att särskilt analysera reglers effekter för små företags villkor. Det grundläggande ansvaret för att så sker måste ligga på regelgivarna själva. SimpLex-enhetens verksamhet syftar bl.a. till att ge stöd och råd i detta arbete. 4.2 SimpLex-enheten SimpLex-enhetens verksamhet kan indelas och redovisas enligt följande. Stöd och råd SimpLex-enheten informerar och ger råd i arbetet med särskilda konsekvensanalyser enligt SimpLex-förordningen. Denna förordning riktar sig, som tidigare nämnts, till myndigheter. Regeringen kommer bl.a. att genomföra en tidigare planerad utbildning av cirka 160 regelskrivare och regelgivare (s.k. förändringsagenter) vid ett femtiotal myndigheter och verk. Syftet med utbildningen är att öka insikten om och förståelsen för små företags villkor samt om myndigheters möjligheter att minska den administrativa bördan för dessa. SimpLex-enheten kommer i ökad utsträckning att ha löpande kontakt med myndigheter samt även anordna ytterligare utbildningsinsatser för denna målgrupp. Den stödjande och rådgivande funktionen omfattar även arbetet i och utredningsväsendet. Även för dessa båda mål- grupper kommer särskilda insatser att genomföras så att enheten på ett effektivt sätt kan fungera som en stödresurs, dels internt inom i dess beslutsfattande, och dels i de analyser som görs inom utredningsväsendet. En annan viktig uppgift för SimpLex-enheten är att utveckla arbetsmetoder (checklistor, instruktioner m.m.) för analys av reglers konsekvenser för små företag. Granskning av förslag SimpLex-enheten har som uppgift att inom granska förslag med utgångspunkt i reglernas effekter för små företags villkor. Detta arbete pågår löpande och bygger på väl fungerande berednings- rutiner. Arbetet innebär granskning av de förslag till utredningsdirektiv samt av de förslag till nya eller förändrade regler m.m. som övervägs. Den granskande uppgiften omfattar i praktiken även arbetet med konsekvensanalyser gjorda inom utredningsväsendet samt av myndigheter och verk. Uppföljning Regeringen avser att för redovisa en sammanfattning av myndigheternas arbete enligt SimpLex-förordningen, användningen av konsekvensanalyser i utredningsväsendet samt regel-förenklingsarbete för småföretag. Aktiv identifiering av åtgärder En särskild grupp bestående av småföretagare samt småföretagsexperter är direkt knuten till SimpLex-enheten. Denna grupp (SimpLex-gruppen) har två uppgifter. För det första skall gruppen fungera som bollplank och experthjälp i SimpLex-enhetens arbete med regelförenklingsfrågor. SimpLex-gruppen kompletterar därmed den större referensgruppen Nybyggarna inom detta mer avgränsade men ändå mycket vida område. För det andra skall SimpLex-gruppen verka som aktiv diskussionspartner med såväl SimpLex-enheten som den politiska ledningen i sättandet av prioriteringar i regelförenklingsarbetet. SimpLex-gruppen kommer på detta sätt att påverka den aktiva identifieringen av vilka regler som bör förenklas. SimpLex-gruppen har därmed en operationell uppgift och kommer att engageras i det löpande arbetet. SimpLex-enheten har även funktionen av ett kontaktorgan för små företag i regelfrågor. Detta innebär att enheten uppmärksammas på problem direkt av småföretag, vilket även det kommer att påverka de prioriteringar som görs. 5 Slutsatser inför det fortsatta arbetet Myndigheterna skall enligt 4 § SimpLex-förordningen rapportera om sina praktiska erfarenheter och resultat till regeringen. De inkommande uppgifterna från myndigheterna har varit mycket varierande. En anledning är att många myndigheter inte har infört några föreskrifter eller allmänna råd som påverkar små företags villkor. Det bidrar till att många myndigheter inte har några erfarenheter och resultat att redovisa. De myndigheter som utfört särskilda konsekvensanalyser är få och därför har redovisningen blivit något knapphändig. Även om vissa myndigheter inte använt sig av den särskilda konsekvensanalysen som förenklings- instrument har man redovisat andra typer av insatser för att gå de små företagen till mötes. Exempel på detta är översyner av regelverk, kundundersökningar samt nätverk som inneburit ett aktivt deltagande av småföretag. Flera myndigheter har till regeringen på ett enkelt och tydligt sätt redovisat sina erfarenheter och resultat från sitt arbetet med de särskilda konsekvensanalyserna. I detta sammanhang kan rapporterna från , , , och nämnas. Rapporterna har bidragit med viktig information i det fortsatta regelförenklingsarbetet inom . Regeringen kommer att använda sig av myndigheternas uppgifter bl.a. vid prioriteringar av stödjande och rådgivande insatser i regelförenklingsarbetet gentemot myndigheterna. Mot bakgrund av att det funnits svårigheter att jämföra och analysera myndigheternas rapporter på ett mer kvalitativt sätt avser regeringen dessutom att inför nästa rapporteringstillfälle utveckla och förtydliga riktlinjerna gentemot myndigheterna. Tyngdpunkten i rapporterna ligger tydligt i de kvantitativa beskrivningarna såsom antalet nya och borttagna föreskrifter och allmänna råd. Ett större fokus på kvalitativa bedömningar krävs för att ge en bättre bild av effekterna av regelförenklingsarbetet. Utifrån rapporterna som redovisas i avsnitt 3.2 kan man tydligt utläsa de svårigheter som myndigheterna haft i samband med SimpLex- förordningen. Många myndigheters föreskrifter påverkas av EG-direktiv och förordningar som de har till uppgift att implementera och införliva i svenska föreskrifter och allmänna råd. Att utföra den särskilda konsekvensanalysen på dessa föreskrifter har av myndigheterna uppfattats som onödigt eftersom utrymmet för förenklingar som grundar sig på den särskilda konsekvensanalysen är begränsat. Anledningen är att innebörden av föreskrifterna måste överensstämma med gällande EG- direktiv och förordningar samt eventuellt andra internationella avtal som myndigheten måste följa. Detta begränsar enligt myndigheterna möjligheterna till förenklingar och förtydliganden. Det är därför av stor betydelse att konsekvensanalyser görs av berörda myndigheter redan under remissförfarandet beträffande kommande EG-direktiv och förordningar. De särskilda konsekvensanalyserna är sedan ett medel för myndigheterna att undvika gold-plating dvs. att en extra reglering sker utöver innehållet i direktivet vid implementering av ett EG-direktiv. Regeringen avser att genom en dialog med berörda myndigheter förtydliga hur SimpLex-förordningen skall tolkas och klargöra när konsekvensanalyser bör genomföras. Ett annat problem för myndigheterna har varit att de enligt verksförordningen och SimpLex-förordningen måste utföra två analyser när de vill införa en föreskrift eller ett allmänt råd som påverkar små företags villkor. Myndigheterna efterfrågar därför en möjlighet att kunna redovisa båda analyserna i ett och samma dokument. Regeringen ser inget hinder för detta. Förordningen skall vara ett komplement till verksförordningen i myndigheternas arbete med konsekvensanalyser. Frågeställningarna i SimpLex-förordningens checklista skall vara ett stöd för myndigheterna så att inte viktiga aspekter glöms bort. Vissa myndigheter har t.ex. rapporterat att man utför omfattande remitteringar för att få fram ett så bra underlag som möjligt. Ett sådant förfarande är utmärkt och i själva verket ett av de krav som ställs i SimpLex- förordningen. Åtgärden ersätter dock inte den av regeringen efterfrågade analysen och avrapporteringen. Den utbildning som SimpLex planerar är ett medel för att öka kunskapen och överbrygga de problem som myndigheterna upplever i samband med den särskilda konsekvensanalysen. I myndigheternas rapportering går även att utläsa den varierande användningen av tidsbegränsade regler, s.k. solnedgångsparagrafer, vilka ställer krav på kontinuerlig utvärdering och uppföljning. Regeringen avser att särskilt studera de gjorda erfarenheterna på detta område inför det fortsatta regelförenklingsarbetet. Sammanfattningsvis kan sägas att myndigheterna ligger olika långt framme när det gäller att analysera och bedöma reglers effekter för små företags villkor. För detta ändamål finns SimpLex-enheten tillgänglig som både stöd och rådgivare i fråga om myndigheternas arbete med den särskilda konsekvensanalysen. Enheten avser att mer aktivt ta kontakt med myndigheter för att fungera effektivt i denna roll. Detsamma gäller även det fortsatta stödjande och rådgivande arbetet gentemot utredningar och inom . För det interna arbetet i är ambitionen att SimpLex-enheten skall komma in i tidiga skeden i beredningsprocessen. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa prioriterade områden för regelförenkling med särskild inriktning på små företag. 1999 är under vilket SimpLex-förordningen har gällt. 1999 skall därför ses som ett övergångsår för både , övriga myndigheter och kommittéer. Genom ett nära samarbete med småföretagen och dess representanter samt tillgänglig expertis kommer regeringen att utveckla mål, mått och metoder för regelförenklingsarbetet. Som nämnts tidigare avser regeringen att ge en sammanfattande redovisning av regelförenklingsarbetet. Myndigheter som rapporterat enligt SimpLex-förordningen Alkoholinspektionen ASS Elsäkerhetsverket Jordbruksverket Kemikalieinspektionen Konkurrensverket Lantmäteriverket Luftfartsverket Läkemedelsverket Post- & PRV RSV SCB SWEDAC Överstyrelsen för civil beredskap Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:148 med regeringens redo- görelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning mot små företag.