prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett sådant undantag från reglerna i utsökningsbalken skall enligt vårt förslag dock inte hindra utmätning en- ligt vad som föreskrivs i 7 kap. samma balk. Liksom gäller skall den som genom brottslig gärning uppsåtligen har berövat annan livet eller medverkat till brottet inte vara berättigad till pension eller efterlevandestöd till barn efter den avlidne. Om den efter- levande genom vårdslöshet har orsakat den avlidnes död och dömts till ansvar för gärningen får efterlevandepensionen eller efterlevandestödet dras in eller sättas ned. Regeringen har i det föregående lämnat förslag till den efterlevande- pension eller efterlevandestöd som en efterlevande kan beviljas vid makes/ makas eller förälders död. I vissa fall inträffar emellertid att en person försvinner utan att det kan fastställas att han eller hon har avlidit. regleras detta genom att om någon försvinner under en resa eller under andra omständigheter försvinner, kan den efterlevande ändå ha rätt till efterlevandepension. Som villkor härför krävs dock att den efter- levande lämnar en förklaring på heder och samvete att denne inte vet om den försvunne är i livet. Regeringen föreslår att motsvarande bestäm- melse skall föras in i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. 14 Kostnader och finansiering 14.1 Inledning Regeringens förslag innebär främst att regelverket för efterlevandepen- sion anpassas till det reformerade ålderspensionssystemet. I vissa delar har regeringen också valt att föreslå förbättringar, exempelvis föreslås att utbetalningen av omställningspensionen förlängs från vid ikraftträdandet av de anpassade efterlevandepensionsbestämmelserna. Vidare har regeringen aviserat att utbetalningen av omställningspensio- nen förlängs med ytterligare till . I de kost- nadsberäkningar som gjorts har även den sistnämnda förlängningen av utbetalningstiden för omställningspension beaktats. Initialt ökar kostnaderna för efterlevandepensioneringen till följd av att de övergångsbestämmelser som föreslås är relativt generösa i de fall efterlevandepension utbetalas på grund av dödsfall som har inträffat . Sammantaget innebär emellertid regeringens förslag inte att kostnaderna för systemet ökar. Kostnaderna redovisas i avsnitt 14.2. I avsnitt 14.3 redovisas förslagen till finansiering av efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn. I det nämnda avsnittet framgår dels att den inkomstrelaterade efterlevandepensionen föreslås finansieras med en efterlevandepensionsavgift, dels att grundskyddet föreslås finansieras med skattemedel. 14.2 Kostnader Regeringens bedömning: Kostnaderna för utvecklandet av datasys- tem i samband med införandet av det anpassade efterlevandepensions- systemet beräknas uppgå till . Dessa kostnader kommer att finansieras via lån i . Kostnaderna för infor- mations- och utbildningsinsatser beräknas uppgå till . Dessa kostnader kommer att finansieras inom befintlig ram för admi- nistrationsanslaget. Utredningens bedömning: Stämmer inte med regeringens bedömning vad gäller de administrativa merkostnaderna. Utredningens bedömning var att merkostnaden för administrationen endast skulle bli av begränsad omfattning. Remissinstanserna: () delar inte utred- ningens uppfattning att förslagen endast leder till administrativa merkost- nader av begränsad omfattning utan bedömer att de nödvändiga föränd- ringar som krävs i verkets datasystem leder till en merkostnad om ca . Till detta skall läggas kostnader för information och utbild- ning om ca . Dessutom bedömer RFV att försäkringskassor- na måste tillföras ytterligare resurser motsvarande ca 25 årsarbetare för att täcka den löpande administrationen av regelverket. Detta på grund av regelverkets komplexitet. och ett flertal för- säkringskassor har framfört liknande åsikter. Skälen för regeringens bedömning: Administrationskostnaderna Det har framgått att det gällande regelverket för efterlevandepen- sioneringen är en av de mest komplexa delarna inom socialförsäkrings- området. Regeringen har i denna proposition eftersträvat att i möjligaste mån översätta detta regelverk på ett sådant sätt att den enskilda för- månstagaren som vid ikraftträdandet uppbär någon form av efterlevande- pension inte får sänkt pension efter omläggningen. Detta har bl.a. resulte- rat i omfattande övergångsbestämmelser. Dessa tillsammans med de nya reglerna ökar naturligtvis regelverkets komplexitet ytterligare. Detta har uppmärksammats av flera remissinstanser, bl.a. av RFV, som därvid an- fört att försäkringskassorna bör förstärkas personalmässigt. Även Lag- rådet har i sitt yttrande lyft fram komplexiteten i det här föreslagna regelverket. Vad gäller ökade resurser till försäkringskassorna kan det konstateras att även flera andra delar inom socialförsäkringsområdet är föremål för det anpassningsarbete som är nödvändigt till följd av in- förandet av det nya ålderspensionssystemet. Således bereds för närvaran- de de framtida reglerna för förtidspension, garantipension till personer som är födda eller tidigare och bostadstillägg till pensionärer. Först efter det att samtliga dessa delar har fått sin slutliga utformning är det, enligt regeringen, möjligt att bedöma frågan om ytterligare resursför- stärkning till administrationen hos försäkringskassorna. Den löpande förvaltningen av efterlevandepensionsförmånerna finan- sieras genom en efterlevandepensionsavgift. Regeringen föreslår i avsnitt 14.3 att efterlevandepensionsavgiften framöver endast skall finan- siera administrationskostnaderna för den inkomstrelaterade förmånen och att administrationen av de löpande utgifterna för grundskyddet skall finansieras med statsmedel. Vad gäller initialkostnaderna för systemutveckling, information och utbildning finner regeringen inte skäl till en annan bedömning än den som RFV har redovisat i sitt remissyttrande. Regeringens bedömning är således att förslagen i denna proposition medför ökade kostnader för systemutveckling om ca och för information och utbild- ning om ca . Av budgetpropositionen för , prop. 1999/2000:1, framgår att förberedelser för det reformerade ålderspen- sionssystemet samt planerade följdreformer i form av anläggningstill- gångar finansieras via lån i . Således bör förändringar- na i RFV:s datasystem finansieras via lån i . Vad gäller kostnaderna för utbildning och information är regeringens bedömning att sådana kostnader skall finansieras inom befintlig ram för administra- tionsanslaget. Utgiftsutvecklingen Nedan presenteras utgifterna för efterlevandepensioneringen enligt våra förslag och med beaktande av den aviserade förlängningen , från till , av utbetalningstiden av omställningpension. Efter- som många av förslagen kostnadsmässigt slår igenom med en viss efter- släpning presenteras utgifterna för såväl åren 2003, 2005 som för . Beräkningarna är baserade på befolk- ningsprognoser . I beräkningarna har inte beaktats reallöneut- veckling/ ekonomisk tillväxt. En ökning av reallönerna ökar utgifterna för de inkomstrelaterade förmånerna men minskar utgifterna för garantipensionen och efterlevandestödet till barn. Vidare gäller att avgiftsunderlaget/ skatteunderlaget ökar vid tillväxt. Det som har ansetts intressant är att i första hand få fram en jämförelse mellan nuvarande och föreslagna regler. Beräkningarna har gjorts med det för gällande prisbasbeloppet . Beräkningarna behäftas av en viss osäkerhet för den del som avser änkepensionerna med anledning av att något förslag till inkomstprövning inte lämnas i detta sammanhang. Förslag till inkomstprövning kommer i stället att lämnas i samband med att regeringen lämnar förslag till den framtida inkomstprövningen av bostadstillägget till pensionärer (). De inkomstrelaterade förmånerna till efterlevande baseras i det nu- varande systemet dels på den tilläggspension som den avlidne hunnit tjäna in före dödsfallet, dels på vissa antagandeberäkningar. Regeringen har i tidigare avsnitt föreslagit att kopplingen till ålderspensionssystemet bibehålls. Således kommer omställningspensionen och barnpensionen att baseras på ett beräkningsunderlag som kan sägas motsvara en fiktiv ålderspension som har beräknats för den avlidne enligt reformerade reg- ler. uppgår ålderspensionens andel av slutlönen, den s.k. kompen- sationsgraden, normalt till . I det reformerade ålderspensionssy- stemet kommer motsvarande kompensationsgrad för den inkomst- grundade ålderspensionen att variera beroende på den försäkrades för- värvsmönster m.m. Ett rimligt antagande i detta avseende är att kompensationsgraden i det reformerade ålderspensionssystemet i regel kommer att ligga . Vid beräkningarna nedan har vi utgått från antagandet att kompensationsgraden är . I tabell 14.1 redovisas bruttoutgifterna för efterlevandepensioner enligt nuvarande regler. Motsvarande uppgifter för de av oss föreslagna reg- lerna finns i tabell 14.2. Tabell 14.1 Bruttoutgifter enligt nuvarande regler. Förmån 2003 2005 2010 Barnpension 1 013 1 026 954 Omställningspension 344 382 452 Särskild efterlevandepension 5 6 8 Änkepension1 1 903 1 691 1 063 Summa 3 265 3 105 2 477 1 Exkl. utbetalning av tilläggspension i form av änkepension till kvinnor som fyllt . Det föreslås inte några förändringar beträffande dessa änkor. Bruttoutgifter- na för änkepension till änkor som fyllt är därför i princip desamma enligt nuvarande bestämmelser som med de föreslagna bestämmelserna. Bruttoutgifterna för beräknas till 11 300, 11 700 och . Tabell 14.2 Bruttoutgifter enligt föreslagna regler. Kompensationsgrad i det reformerade ålderspensionssystemet är . Förmån 2003 2005 2010 Barnpension inkl. Efterlevan- destöd till barn 908 Omställningspension 496 655 867 Särskild efterlevandepension enligtövergångsbestämmelser 0 Änkepension1 2 574 2 197 1 221 Summa 4 081 3 859 2 996 Skillnad jämfört med nuvaran- de regler 519 1 Exkl. utbetalning av änkepension till kvinnor som fyllt . Det föreslås inte några förändringar beträffande dessa änkor. Bruttoutgifterna för änkepension till änkor som fyllt är därför i princip desamma enligt nuvarande bestämmelser som med de föreslagna bestämmelserna. Bruttoutgifterna för åren 2003, 2005, och 2010 beräknas till 11 300, 11 700 och . Av tabellen 14.2 kan utläsas att bruttoutgifterna enligt de föreslagna reg- lerna är högre än motsvarande utgifter enligt nuvarande regler. Detta för- huvudsakligen med att regeringen har strävat efter att kompensera för att möjligheterna till särskilt grundavdrag för pensionärer () vid beskattningen inte längre kommer att finnas kvar. Som tidiga- re framgått ovan kommer nämligen efterlevandepensioner till vuxna efterlevande att beskattas som förvärvsinkomster, dvs. det skall inte finnas någon motsvarighet till SGA i det anpassade efterlevan- depensionssystemet. Istället föreslås en högre nivå för garantipensionen än den gällande nivån för folkpension och pensionstillskott för per- soner som uppbär någon form av efterlevandepension. Som vidare framgår av tabell 14.1 och 14.2 utgör utgifterna för änke- pension den dominerande delen av de sammantagna utgifterna både i det nya och det nuvarande systemet. Det framgår också att utgifterna för änkepensionering minskar kraftigt . Detta har bl.a. sin grund i att änkepension inte längre beviljas i samma omfattning som tidigare till följd av övergångsbestämmelsernas utformning. Härtill kommer att än- kepension som utges enligt mer förmånliga bestämmelser till kvinnor födda och tidigare, avvecklas snabbare än änkepension enligt mindre förmånliga regler till yngre kvinnor. skulle endast kvin- nor som är födda eller därefter kunna erhålla folkpension i form av änkepension med stöd av övergångsbestämmelserna. Övriga ålders- kategorier har fyllt . Tabell 14.3 Nettoutgifter enligt nuvarande regler. Förmån 2003 2005 2010 Barnpension 922 934 868 Omställningspension 320 355 418 Särskild efterlevandepension 4 5 6 Änkepension1 1 736 1 540 970 Summa 2 982 2 834 2 262 1 Exkl. utbetalning av tilläggspension i form av änkepension till kvinnor som fyllt . Tabell 14.4 Nettoutgifter enligt föreslagna regler. Kompensationsgrad i det reformerade ålderspensionssystemet är . Förmån 2003 2005 2010 Barnpension inkl. Efterlevande- stöd till barn 836 Omställningspension 327 435 564 Särskild efterlevandepension enligt övergångsbestämmelser 0 Änkepension1 1 776 1 516 842 Summa 3 023 2 877 2 242 Skillnad jämfört med nuvarande regler 20 1 Exkl. utbetalning av änkepension till kvinnor som fyllt . Som tidigare nämnts innebär det förhållandet att möjligheterna till SGA vid beskattningen försvinner, att utgifterna för efterlevandepensione- ringen ökar men också att skatteinkomsterna ökar. Därför anser rege- ringen att det är mer relevant att jämförelserna mellan dagens system och våra förslag görs i termer av nettoutgifter. Nettoutgifterna enligt nu- varande regler presenteras i tabell 14.3. Nettoutgifterna beträffande de av oss föreslagna reglerna finns i tabell 14.4. Av tabell 14.4 framgår att nettoutgifterna för efterlevandepensione- ringen ökar något efter ikraftträdandet. Detta kan huvudsakligen förklaras med att den föreslagna garantipensionen för efterlevande vars make/maka avlidit före ikraftträdandet, ger i genomsnitt ett bättre nettoutfall för den pensionsberättigade än det nuvarande grundskyddet. De föreslagna förbättringarna vad gäller omställningspensionen medför ökade utgifter framförallt . Nettoutgifterna för omställningspension ökar med och jämfört med de gällande reglerna. En tredjedel av utgiftsökningen täcks av en motsvarande besparing inom änkepensioneringen. Denna omfördelning av utgifterna beror på att det för änkor födda eller senare i första hand skall beviljas reformerad efterlevandepension i form av omställningspension. Änkepension skall utges endast i de situationer då denna överstiger den reformerade efterlevandepensionen. Att perioden med omställningspension förlängs från 6 månader och, som ovan nämnts, aviseras höjas innebär således att den nämnda gruppen av änkor under ytterligare 4 alternativt 6 månader kommer att få omställningspension. Denna förmån betalas i stället för den änkepension som skulle ha utgetts enligt de nuvarande bestämmelserna. Utgiftsökningarna inom omställningspensioneringen balanseras delvis av sänkta utgifter för barnpensioneringen. Detta hänger samman med att en utgångspunkt för våra beräkningar har varit att kompensationsgraden i det reformerade ålderspensionssystemet är och i tilläggspensions- systemet . gäller att barnpensionen för ett barn utgör av en fiktiv ålderspension baserad på den avlidnes ATP-päng eller förtidspension som beräknas för den avlidne, här benämnt efterlevande- pensionsunderlag. För varje ytterligare barn är andelen . Rege- ringens förslag innebär att barnpensionen även i fortsättningen skall ut- göra resp. av efterlevandepensionsunderlaget när samtliga barn till den avlidne har fyllt . Skillnaden är att underlaget i det an- passade systemet beräknas på grundval av reglerna för det reformerade ålderspensionssystemet. Det bör påpekas att kompensationsgraden i det reformerade ålderspensionssystemet kommer att variera från person till person. För de efterlevande barn, vars barnpension beräknas på ett under- lag som motsvarar av den avlidnes slutlön, innebär inte våra förslag några försämringar jämfört med de gällande bestämmelserna. Är något av de efterlevande barnen uppgår barnpensio- nen till av efterlevandepensionsunderlaget vad gäller det första barnet och till av underlaget för varje ytterligare barn med barnpen- sion. När det gäller barnpension efter båda föräldrarna uppgår barnpen- sionen till av respektive förälders efterlevandepensionsunderlag. Vad gäller det första barnet och till av respektive underlag för varje ytterligare barn med barnpension. Någon försämring jämfört med dagens regler torde därför inte uppstå för dessa barn. Sammantaget innebär förslagen i denna proposition att utgifterna sett över är ungefär desamma som enligt gällande regler, vilket även framgår av tabell 14.4. 14.3 Finansiering Regeringens förslag: Utgifterna och administrationskostnaderna för inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension skall finansie- ras med efterlevandepensionsavgift enligt lagen (1981:691) om social- avgifter (). Utgifterna och administrationskostnaderna för garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt utgifterna och administrationskostnaderna för efterlevandestöd till barn skall finansieras med skattemedel. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: instämmer i utredningens förslag. i tillstyrker att efterlevandepensio- nen finansieras med arbetsgivaravgifter och att grundskyddet skattefinan- sieras. menar att det inte går att bedöma de redovisa- de kostnadsberäkningarna eftersom underlaget saknas. Verket framhåller att för att kunna bedöma den föreslagna avgiftsnivån om av avgiftsunderlaget vore det värdefullt med en känslighetsanalys av kost- nadsutvecklingen. Akademikers menar att avgifter och skatter i socialförsäkringssystemet skall vara direkt relate- rade till förmånerna och kan därför inte acceptera att efterlevandepen- sionsavgift tas ut på inkomster över förmånstaket. Moderatkvinnorna föreslår att efterlevandepensionsavgiften delas upp i en grundskydds- avgift och en tilläggsskyddsavgift och att de som väljer att lösa sitt efter- levandeskydd genom egna försäkringar bara skall behöva betala in grundskyddsavgiften. Skälen för regeringens förslag: Ett syfte med ålderspensionsreformen är att skapa ett administrativt och finansiellt avskilt system för de in- komstgrundade ålderspensionerna. Regeringens bedömning har därför varit att uppdelningen av finansieringen mellan AP-fonden och statsbud- geten bör vara en annan än vad som gäller för dagens pensionssystem. Mot denna bakgrund har kostnaderna för tilläggspension i form av för- tidspension och efterlevandepension flyttats över från AP-fonden till statsbudgeten fr.o.m. . Kostnaderna för dessa pen- sionsförmåner finansieras med socialavgifter. Socialavgifter betalas en- ligt lagen (1981:691) om socialavgifter (). Avgifterna tas ut i form av arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. Tilläggspensionen och folkpensionen från efterlevandepensioneringen finansieras genom efterlevandepensionsavgiften. Efterlevandepensions- avgiften skall även finansiera de allmänna försäkringskassornas förvalt- ningskostnader för efterlevandepensioner. Avgiften för har fast- ställts till av avgiftsunderlaget. Regeringen har, som tidigare framgått, föreslagits att efterlevandepen- sion skall bestå av en inkomstrelaterad del och ett grund- skydd. Den principiella utgångspunkten för finansiering av efterlevande- pensionerna bör, enligt regeringens uppfattning, vara att de inkomstrela- terade förmånerna skall finansieras genom en avgift och att förmåner inom grundskyddet skall finansieras med skattemedel. Denna finansie- ringsform ligger också i linje med strävan att avgifter som tas ut i form av egenavgift eller i form av socialavgift enligt skall finansiera enbart inkomstrelaterade förmåner. Mot denna bakgrund föreslår vi att enbart inkomstgrundad efterlevan- depension och änkepension inom den anpassade efterlevandepensione- ringen skall finansieras genom avgifter. Vi föreslår vidare att garantipen- sion till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepen- sion samt efterlevandestöd till barn skall finansieras av skattemedel. I propositionen Inkomstgrundad ålderspension, m.m. (prop. 1997/98:151) framhålls att skatteinnehållet i efterlevandepensionsavgiften blir högt i ett system där avgiftssatsen fastställs till en nivå som ger balans mellan de årliga avgiftsintäkterna och utgifterna för efterlevandepension. Skälet är att den nuvarande befolkningen inte kommer att få rätt till efter- levandepension i samma utsträckning som de som uppbär sådan pension. Ett alternativt synsätt skulle därför vara att efterlevande- pensionsavgiften bestäms utifrån vad som i genomsnitt är försäkrings- mässigt mest rättvist för dem som förvärvsarbetar, vilket skulle innebära en lägre avgift än vad som gäller för . Detta syn- sätt har emellertid avvisats av utredningen med motiveringen att efter- levandepensioneringen är en del i ett allmänt obligatoriskt socialför- säkringssystem där förmånerna finansieras genom avgifter eller genom skatt. Utredningen framför även att avgiften enligt nuvarande regler procen- tuellt sett är densamma oberoende av om den tas ut av t.ex. en gift man, som vid ett dödsfall kommer att kunna efterlämna änkepension enligt äldre regler, eller av en kvinna, som kan efterlämna enbart omställnings- pension , eller av en person som är ensamstående och inte har några barn och efter vilken ingen efterlevandepension alls således kan utges. Om systemet skulle vara försäkringsmässigt i för- hållande till den enskilde individen skulle det i dessa situationer tas ut olika stor avgift och avgiften skulle för den enskilde variera i förhållande till familjesituationen. Regeringen instämmer i vad som framförts av utredningen. i det nu beskrivna perspektivet saknas det skäl att efterlevandepensionsavgif- ten bestäms utifrån vad som i genomsnitt är försäkringsmässigt mest rätt- vist för dem som förvärvsarbetar. Av samma skäl avvisas Moderatkvinnornas förslag till en frivillig efterlevandepensionsavgift. En särskild fråga är hur avgiftsfinansieringen skall utformas. Det finns i detta avseende anledning att beakta formerna för finansieringen av den inkomstgrundade ålderspensioneringen. Intentionen är att denna till hälf- ten skall finansieras av en allmän pensionsavgift och till hälften av en ålderspensionsavgift som tas ut som arbetsgivaravgift eller egenavgift enligt . Den allmänna pensionsavgiften tas ut enbart på inkomster som inte överstiger det s.k. intjänandetaket och skall dras av vid beräk- ningen av den pensionsgrundande inkomsten. Vi anser inte att kopplingen mellan avgift och förmån är så uttalad inom efterlevandepensioneringen att det är lämpligt att på motsvarande sätt finansiera förmånerna med en allmän pensionsavgift. Utgångspunk- ten bör i stället vara att en avgift för finansiering av inkomstrelaterade efterlevandeförmåner tas ut i form av socialavgift. Detta innebär att av- giften tas ut även på den del av inkomstunderlaget som inte grundar rätt till efterlevandepension, dvs. även på inkomster över intjänandetaket. Socialavgifter betalas i huvudsak på lön. Statlig ålderspensionsavgift betalas fr.o.m. även för pensionsgrundande socialför- säkrings- och arbetsmarknadsersättningar. Detsamma gäller för pensions- grundande belopp som det kan tillgodoräknas pensionsrätt för. De in- komstgrundade efterlevandepensionsförmånerna beräknas visserligen på grundval av den pensionsrätt som har tillgodoräknats i ålderspensions- systemet, dvs. även på pensionsgrundande belopp. Ett på detta sätt bred- dat avgiftsunderlag är motiverat vad gäller ålderspensioner men inte vad gäller efterlevandepensioner eftersom den inkomstgrundade ålderspen- sionen mer kan ses som ett sparande medan efterlevandepensioneringen mer är en riskförsäkring. Regeringen föreslår således att efterlevandepensionsavgiften även efter ikraftträdandet skall beräknas på samma underlag som övriga socialav- gifter, dvs. inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvs- arbete. Som ovan nämnts avser den gällande avgiften om att täcka kostnaderna för såväl tilläggspensionen som de förmåner som kan hän- föras till grundskyddet. skall dock kostnaderna för garantipension till efterlevandepension till vuxna och efterlevandestöd till barn, enligt förslaget, finansieras med skattemedel, vilket kan komma att påverka storleken på avgiften. Vidare gäller att efterlevandepensionsavgiften med tiden kan sänkas till följd av minskade kostnader för änkepensioneringen . Av betydelse är i detta sammanhang även den framtida utformningen av inkomstprövningen av änkepensioner. Vi föreslår i denna proposition att den 30-delsberäknade folkpensionen skall utgöra en del av änkepen- sionen.