prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Myndigheterna har ett självständigt ansvar för att driva arbetet för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. En jämn könsfördelning bör eftersträvas vid rekrytering och befordran av medarbetare. I arbetet med att säkerställa moderna arbetsformer inom rättsväsendet bör det vara en självklarhet för myndighetsledningarna att se till att strukturer och förhållningssätt bidrar till att skapa jämställdhet mellan män och kvinnor. En viktig uppgift är exempelvis att verka för att andelen kvinnor som söker befordrade tjänster inom rättsväsendet ökar. En annan självklarhet är att medarbetare i rättsväsendet inte skall utsättas för sexuella trakasserier. Även i fortsättningen skall arbetet med att motverka våld mot kvinnor vara ett prioriterat område för rättsväsendet. Insatserna bör också inriktas på att förbättra skyddet för vittnen och målsäganden. Regeringen vill också framhålla vikten av att arbetet med att påverka de intagnas syn på jämställdhet mellan kvinnor och män fortsätter. Brottsförebyggande arbete och polisverksamhet i människors närmiljö utvecklas vidare En majoritet av de brott som begås drabbar enskilda i deras närmiljö. Det handlar om t.ex. skadegörelse, stölder av och ur bilar, bostadsinbrott, cykelstölder och butiksstölder. Det handlar också om gatulangning av narkotika, försäljning av illegal sprit till unga samt våld och hot på allmänna platser. Sådan brottslighet påverkar i hög grad upplevelsen av trygghet och livskvaliteten. Arbetet både inom rättsväsendet och i rättsväsendets samverkan med andra samhällsområden, organisationer, näringsliv och enskilda för att bekämpa och förebygga denna brottslighet vidareutvecklas . *Närpolisreformen skall fullföljas och utvecklas Polisverksamheten i närpolisområdena har till huvuduppgift att bekämpa den nämnda brottsligheten. Närpolisreformen skall fullföljas och utvecklas. Regeringen har gjort bedömningen att det finns organisatoriska och resursmässiga förutsättningar för att polisverksamheten i närpolis-områdena skall kunna utgöra basen i polisverksamheten som det finns utrymme för att utveckla innehållet ytterligare. Alla verksamheter i närpolisområdena förebyggande av brott, utredande av brott, utryckningsverksamhet m.m. skall samordnas och integreras så att resurserna på bästa sätt anpassas till områdets behov utifrån ett problemorienterat arbetssätt. Med den utgångspunkten är det rimligt att en större andel av polisområdenas resurser än avsätts för verksamheten i närpolis-områdena. En förutsättning för detta är att de lokalt organiserade polisresurserna samordnas. Erfarenheter och resultat från de försöksverksamheter som pågår i några polismyndigheter avses användas som grund för fortsatt utvecklingsarbete. En stor del av utredningsverksamheten utförs numera inom närpolisområdena. och Riksåklagaren har startat flera gemensamma projekt för att utveckla och effektivisera brottsutredningsverksamheten. Flera av dem rör närpolisens och åklagarnas samverkan i utredningar av s.k. vardagsbrottslighet. Det har redan visat sig att genomströmningstiderna kunnat förkortas på flera ställen i landet. Formerna för samverkan mellan polis och åklagare skall utvecklas ytterligare både när det gäller enskilda brottsutredningar och när det gäller prioritering, planering och utbildning. *Stödet till det lokala brottsförebyggande arbetet skall öka Utgångspunkten för ett effektivt förebyggande arbete och för regeringens insatser är att alla goda krafter mobiliseras i kampen mot brottsligheten. Rättsväsendet skall på bästa sätt tillvarata det engagemang i frågor som rör brott och trygghet som finns hos enskilda, organisationer, näringsliv m.fl. på olika nivåer och inom olika områden. arbete (KBA), som tillsattes i samband med presentationen av det nationella brottsförebyggande programmet och som avslutade sitt arbete , har verkat i denna anda. Som en följd av bl. a. KBA:s insatser har antalet lokala brottsförebyggande råd ökat till omkring 130. Insatserna för att dels utöka den verksamhet som redan bedrivs, dels uppmuntra de kommuner som inte etablerat något organ för brottsförebyggande arbete att göra detta, ökar . För det krävs inte bara ekonomiskt stöd i ett uppbyggnadsskede. Det krävs också stöd när det gäller kunskap om brottsligheten och om olika åtgärders effektivitet samt organisatoriskt stöd och möjligheter att utbyta erfarenheter på lokal, regional och nationell nivå. BRÅ har här en central roll efter att ha övertagit KBA:s uppgifter från . Olika möjligheter för att vidareutveckla det brottsförebyggande arbetet på såväl regional som nationell nivå och för att öka medvetenheten hos beslutsfattare inom alla samhällsområden om betydelsen av att förebygga brott och inte öka tillfällena till brott, övervägs inom . *Det förebyggande arbetet i storstäderna utvecklas Arbetet för att förebygga och bekämpa brottslighet skall i ökad utsträckning ta hänsyn till att en oproportionerligt stor andel av brotten begås i storstäderna. Koncentrationen av människor, näringsliv och nöjen till dessa områden medför att såväl avancerad brottslighet som vardagsbrottslighet och ordningsstörningar är vanligare i storstadsområden än i övriga landet. Ökningen av brottsligheten är också större här än i andra regioner, även om hänsyn tas till skillnader i befolkningstillväxten. KBA har konstaterat att det har varit särskilt svårt att mobilisera invånare och kommundelar i sådana områden i ett aktivt brottsförebyggande arbete. Det arbete som påbörjats av BRÅ för att engagera storstadskommuner i brottsförebyggande aktiviteter är därför av stor vikt. Det är också viktigt att regeringen, i det arbete som pågår för att träffa lokala utvecklingsavtal med de i storstadspropositionen definierade utsatta bostadsområdena, verkar för att det skall finnas ett aktivt och av kommunen understött arbete för att förebygga brott och öka tryggheten. I budgetpropositionen för konstaterade regeringen att den engångsvisa förstärkningen om till polisen skulle tillfalla polismyndigheterna i storstadsregionerna. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen av rättsväsendets arbete för att bekämpa och förebygga brott i dessa områden. *Stödet till och skyddet för brottsoffer och vittnen ökar Att stärka stödet till och skyddet för den som utsatts för brott är en angelägen fråga för regeringen. Den som utsatts för brott skall bemötas professionellt av de myndigheter han eller hon kommer i kontakt med och få tillräckligt stöd och skydd. Regeringen avser att till lämna en proposition med förslag om bl.a. bättre stöd till och bemötande av brottsoffer hos polis, åklagare, domstolar, hälso- och sjukvården och . De ideella organisationerna spelar en viktig roll för den som utsatts för brott. Förbättrat stöd till och utvecklat samarbete mellan myndigheter och de ideella krafterna är angeläget. Statligt finansierade försöksverksamheter med detta syfte pågår i och Brottsofferjourernas Riksförbunds regi. Den genomförda höjningen av avgiften till brottsofferfonden skapar utrymme för ett ökat stöd till bl.a. brottsofferjourerna. Att vittnen till brott skall kunna känna sig trygga att anmäla och redogöra för vad de bevittnat är av avgörande betydelse för en rättsstat. Stödet till den som vittnar i domstol utökas bl.a. genom den växande verksamheten med vittnesstöd. och bedriver en försöksverksamhet med samordning av vittnesstöd i . Ytterligare förstärkningar behövs av insatserna för skydd av vittnespersoner (brottsoffer, vittnen och medansvariga). Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samråd med Riksåklagaren och utarbeta ett nationellt handlingsprogram för att samordna skyddet för vittnespersoner. Handlingsprogrammet skall avse skydd mot hot och andra övergrepp med anledning av deras medverkan i brottsutredning eller rättegång. Förslag till förbättrade eller nya metoder för att öka vittnespersoners trygghet skall också tas fram. *Kriminalvårdens insatser för att förebygga återfall i brott breddas En stor del av den brottslighet som försämrar livskvaliteten för enskilda och villkoren för näringslivet, begås av en mindre grupp brottslingar som ständigt återfaller. En av de viktigaste uppgifterna för rättsväsendet i stort och för kriminalvården är därför att minska dessas brottsaktivitet och risk att återfalla i brott. Inom kriminalvården erbjuds många olika möjligheter till sysselsättning och behandling. Det är naturligtvis av betydelse att verksamheten anpassas så att kriminalvårdens klienter är rustade för de krav som samhället ställer vid frigivningen. BRÅ har på regeringens uppdrag kartlagt frigivningssituationen för personer som avtjänat fängelsestraff. Kartläggningen bekräftar att de intagnas frigivningssituation ofta är svår. BRÅ har pekat på olika hinder för bästa möjliga förberedelser inför intagnas frigivning från anstalt, bl.a. den otydliga ansvarsfördelningen mellan myndigheterna, den bristande motivationen hos den intagne och bristande resurser i kommunerna. Bostads- och arbetslöshet liksom missbruksproblem ökar självfallet risken för att den frigivne skall återfalla i brott. Arbetet med att förbättra situationen vid frigivning kommer att vara en prioriterad fråga . Verkställigheten av fängelsestraffet skall redan från början inriktas på att motverka återfall i brott bl. a. genom att utbildning och arbete betonas. Det är också viktigt att anstaltstiden redan från början utnyttjas för att förstärka de intagnas sociala kompetens så att förutsättningarna för att de skall anpassa sig till ett liv utan kriminalitet förbättras. Kriminalvården skall tillsammans med den intagne planera de åtgärder som behöver vidtas efter frigivning. Kriminalvården kan inte ensam ta ansvar för frigivningssituationen. Det krävs ett väl utvecklat samarbete mellan kriminalvården och andra myndigheter och organisationer. BRÅ har i sin kartläggning pekat på att det bör vara en central uppgift för de lokala brottsförebyggande råden att samverka med kriminalvården för att förbättra situationen för frigivna. Kampen mot ekonomisk brottslighet och miljöbrott fortsätter och ges bättre förutsättningar *Ekobrottslighet Den ekonomiska brottsligheten berör stora samhälleliga värden och drabbar det allmänna, näringslivet och enskilda personer. Under har det utvecklats många former av komplicerad och samhällsfarlig ekonomisk kriminalitet. Ofta begås sådana brott inom ramen för en näringsverksamhet. Det finns även samband mellan ekonomisk brottslighet och annan grov organiserad brottslighet. Den ekonomiska brottsligheten har blivit alltmer gränsöverskridande och drar ofta nytta av skillnader i nationell lagstiftning och av myndigheternas svårigheter att samarbeta effektivt över gränserna. Dessutom är det möjligt att med hjälp av modern informationsteknik göra snabba transaktioner oberoende av nationsgränser. Statsmakterna har väsentligt förstärkt insatserna mot denna allvarliga kriminalitet. Utvecklingen av myndighetssamarbete, arbetsmetoder och kompetens utgör några av hörnstenarna i regeringens strategi mot ekonomisk brottslighet (skr. 1994/95:217). Utöver detta innebär strategin bl.a. att statsmakterna skall arbeta fram ny och bättre lagstiftning. Det pågår ett 70-tal projekt på området. Internationellt samarbete är en viktigt förutsättning för att bekämpa den gränsöverskridande ekonomiska brottsligheten. EU-medlemskapet ger nya möjligheter till sådant samarbete. Det skall dock inte begränsas till enbart EU. Det samarbete som sker med länderna runt mot organiserad brottslighet är också betydelsefullt och kommer framför allt att inriktas på samverkan med de länder i vårt närområde som ansöker om medlemskap i . *Utvecklingen av verksamhet fortsätter En ledstjärna i arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten skall vara att ingripa mot och avbryta brottsliga förfaranden i ett så tidigt skede som möjligt och att i övrigt befrämja det brottsförebyggande arbetet. , som inrättades och började verka , har en central roll i ekobrottsbekämpningen. Uppbyggnaden av fullföljs under budgetåret. I regeringens årliga skrivelse till redovisas läget i och internationellt i fråga om den ekonomiska brottsligheten. avses successivt fr.o.m. ta över EU-bedrägeridelegationens ansvar för att samordna skyddet för gemenskapernas finansiella intressen. Det gäller frågor om oegentligheter med EU-medel i och åtgärder för att hindra och beivra sådant fusk. avses dessutom vara kontaktmyndighet till bedrägeribekämpningsbyrå. *En ny organisation för att bekämpa miljöbrott införs Miljöbrotten utgör en särskild form av ekonomisk brottslighet. Regeringen presenterade i förra årets ekobrottsskrivelse till (skr. 1998/99:25) en samlad strategi för att förebygga och bekämpa miljöbrott. I strategin slås fast att miljöbrottsligheten i samhället skall minskas genom åtgärder som innebär en effektivisering i fråga om att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra sådan brottslighet. trädde i kraft. utgör en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning för hållbar utveckling. I finns nu de centrala bestämmelserna om miljöbrott och andra straffrättsliga regler inom miljöområdet samlade. Regeringens mål är att effektivisera kampen mot miljöbrottsligheten. Riksåklagaren har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till effektivare utredning av miljöbrott (Riksåklagarens , ). I en skrivelse till regeringen har Riksåklagaren vidare preciserat förslaget om hur en miljöbrottsorganisation kan utformas. Regeringen ansluter sig till Riksåklagarens förslag och har uppdragit åt Riksåklagaren att förbereda inrättandet av en ny och flexibel organisation för miljöbrottsbekämpningen. Under satsas därför ytterligare medel på införandet av en ny organisation för bekämpningen av miljöbrott. Inom åklagar- och polisväsendet skall det finnas åklagare och poliser med hög kompetens inom området. Riksåklagaren samordnar miljöbrottsbekämpningen. Riksåklagaren avser att i samarbete med ta fram planer för utbildning och annan kompetensutveckling liksom för samverkan när det gäller miljöbrottsbekämpningen. BRÅ tillfördes i budgetpropositionen för resurser för att bygga upp och initiera forskning om ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott. Arbetet fortsätter och ökar i omfattning . Det är angeläget att effektiva åtgärder kan vidtas mot olagliga oljeutsläpp. betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158), som överlämnades till regeringen , innehåller ett antal förslag som kan bidra till ett effektivare rättsligt förfarande inom detta område. Utredningens betänkande är under beredning i och en proposition kan väntas . Kampen mot den mest allvarliga brottsligheten skall stå i fokus när det gäller inriktningen av myndigheternas verksamhet All brottslighet skall bekämpas. Denna utgångspunkt är självklar och nödvändig för att respekten för lagstiftningen skall kunna upprätthållas. Samhället skall stå fast vid de värderingar som ligger till grund för att vissa förfaranden är straffbelagda. Rättsväsendet skall ha beredskap att ingripa mot brott på det sätt som är föreskrivet i lagstiftningen. De samlade resurserna inom rättsväsendets ram skall användas på ett medvetet sätt, med utgångspunkt i en helhetssyn när det gäller vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå de kriminalpolitiska målen. Det innebär att bekämpning av allvarlig brottslighet och annan brottslighet som leder till stor skada eller fara i många fall ges en förhållandevis stor del av de samlade resurserna. Till denna typ av brott hör våldsbrottslighet, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott. Andra exempel på brottslighet som även fortsättningsvis ägnas särskild uppmärksamhet när det gäller fördelning av tillgängliga resurser är grov organiserad brottslighet och brott som riktar sig mot särskilt utsatta personer eller grupper. Frågan om att införa möjligheter till hemlig avlyssning, s.k. buggning, kommer att övervägas med sikte på att lämna förslag till om detta. Givetvis får integritetsaspekterna central betydelse vid dessa överväganden. I sammanhanget bör nämnas att regeringen står i begrepp att besluta om direktiv till en utredning som skall följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen. Utredningen skall även göra en särskild analys av konsekvenserna från integritetssynpunkt av lagstiftningen på området. De mycket allvarliga brott som begåtts mot polismän och journalister aktualiserar enligt regeringens bedömning frågan om särskild uppmärksamhet på fortsatt kunskapsuppbyggnad och utvecklingsarbete inom rätts-väsendet. Samtliga myndigheter inom rättsväsendet skall därför fortsätta att ägna stor kraft åt att samla kunskap om denna typ av brottslighet och att använda den för att effektivare förebygga eller klara upp direkt samhällsfarlig kriminalitet. bör den utökade kunskapsuppbyggnaden och det utökade samarbetet mellan myndigheterna leda till en effektivare bekämpning av den grövre kriminaliteten. *Våldsbrott Regeringen gör den bedömningen att utvecklingen när det gäller den anmälda våldsbrottsligheten är oroande. Antalet anmälda våldsbrott ökade kraftigt under den första delen av . Ökningen dämpades senare något och minskade . har dock de anmälda våldsbrotten återigen ökat med några procent. Det är möjligt att den statistiska ökningen inte motsvaras av någon faktisk ökning av våldsbrottsligheten. Det förefaller troligt att ökade insatser för att bekämpa våldsbrottsligheten också leder till att fler våldsbrott anmäls även när det gäller våldet på allmänna platser. Inte desto mindre är våldsbrottsligheten i landet av alldeles för stor omfattning. Särskild uppmärksamhet skall därför även i fortsättningen ägnas åt kampen mot våldsbrotten. För att motverka våld i städernas citykärnor, i anslutning till krogar och nöjesetablissemang, i gatumiljön eller annars på allmän plats är polisens resursanvändning och arbetssätt av avgörande betydelse. har vidtagit åtgärder för att anpassa polisens arbetssätt till syftet att motverka våld på allmänna platser och de flesta polismyndigheter har genomfört särskilda insatser mot gatuvåld. Fortsatta sådana åtgärder är nödvändiga för att polisens insatser mot våld på allmän plats skall kunna bli ännu mer kraftfulla. *Våld mot kvinnor En stor del av våldet i samhället begås i bostäder mot personer som har en nära relation till gärningsmannen. Ofta är det en kvinna eller ett barn som är offret. För att bekämpa våldsbrottslighet av detta slag är behovet av myndighetssamarbete och samverkan med frivilligorganisationerna uppenbart. Inte minst när det gäller övergrepp mot barn är också en skyndsam handläggning nödvändig. gav regeringen flera myndigheter inom rättsväsendet i uppdrag att vidta olika typer av åtgärder för att förebygga våld mot kvinnor och för att kvinnor som utsatts skall få ett bättre bemötande. beslutade enligt regeringens förslag om ny och skärpt lagstiftning. För att dessa åtgärder skall få genomslag krävs ett långsiktigt och metodiskt arbete, byggt på kunskap. De redovisningar av myndighetsuppdragen, som myndigheterna regelbundet skall lämna till regeringen, kommer att användas som underlag i det fortsatta arbetet, liksom den uppföljning av den nya lagstiftningen som BRÅ genomför. Regeringen har lämnat propositionen 1998/99:145 Ändring av fridskränkningsbrotten. I den föreslås ett klarläggande av att det inte skall finnas något formellt krav på tidigare domar eller liknande för att någon skall kunna dömas för grov frids- eller grov kvinnofridskränkning. påbörjas på regeringens uppdrag en utvärdering av olika behandlingsmetoder för män som dömts för våld mot kvinnor. Skyddet för hotade kvinnor och barn skalll öka ytterligare. deltar vidare i det internationella samarbetet och erfarenhetsutbytet kring frågor om våld mot kvinnor. Ett annat område där regeringen avser att driva utvecklingen vidare är kampen mot sexualbrotten. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om sexualbrott. Skyddet för den sexuella integriteten skall göras så heltäckande som möjligt. Uppdraget skall redovisas . *Brott mot barn skall efterlevas och övergrepp mot barn med kraft bekämpas. I har den polisanmälda misshandeln mot barn mer än fyrdubblats . Det är mot den bakgrunden som regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utreda frågan om barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . Det är regeringens målsättning att utredningens arbete skall bidra till att skapa bättre förutsättningar för att förhindra att barn misshandlas, för en bättre samverkan mellan de verksamheter som skall utreda och åtgärda barnmisshandel, för förbättrad kunskap hos berörda yrkesgrupper och för bättre möjligheter till stöd och hjälp till berörda. Det internationella samarbetet när det gäller att bekämpa spridningen av barnpornografi har väsentligt förbättrats , såväl när det gäller enskilda fall som när det gäller kartläggning av problembilden och ett problemorienterat arbetssätt. Trots sträng lagstiftning har barnpornografi fått en allt större global spridning via Internet. Det internationella samarbetet på området är därför betydelsefullt och vidareutvecklas framför allt genom insatser inom polis-och åklagarväsendet. Regeringen har överlämnat ett förslag till (prop. 1998/99:133) som innebär att det införs en möjlighet att förordna en särskild företrädare för barn i vissa fall. Syftet är att stärka barnets rätt, förebygga fortsatt brottslighet och underlätta utredning och lagföring i fall där en vårdnadshavare eller annan närstående misstänks för brott mot ett barn. Enligt de offerundersökningar som regelbundet genomförs av är unga personer i mening barn en av de grupper som löper störst risk att utsättas för våld och hot på offentliga platser. Andra självdeklarations- och offerundersökningar bekräftar bilden att många unga riskerar att utsättas för brott i olika miljöer. Regeringen gör bedömningen att det finns möjligheter att genom utvecklade insatser på detta område förebygga både utsatthet för brott och framtida brottslighet. *Grov organiserad mc-brottslighet I liksom i andra nordiska länder har under en grov organiserad brottslighet med anknytning till vissa motorcykelklubbar vuxit fram. Brottsligheten har bl.a. tagit sig uttryck i särskilt allvarliga våldsdåd som inte bara drabbat rivaliserande klubbar utan också andra i samhället. På grundval av regeringens förslag i proposition 1997/98:181 Ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar, m.m. har det beslutats om lagändringar som ökar möjligheterna att ingripa mot vissa mc-klubbar. Bl.a. blir det lättare att genomföra husrannsakan i lokaler som används av kriminella och inkassoverksamheten ges en starkare reglering. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som har i uppdrag att överväga om det bör bli straffbart att aktivt delta i en organisation som sysslar med brottslig verksamhet. Brottslighet av detta slag ges även fortsättningsvis stor uppmärksamhet i brottsbekämpningen. Den kunskapsöversikt om kriminella mc-gäng som publicerades av BRÅ (Mc-brott, 1999:6) utgör, liksom de redovisade åtgärderna, ett led i en fortsatt utveckling av arbetet för att bekämpa denna typ av brottslighet. Det problemorienterade arbetssätt som tillämpats av framför allt polisens kriminalunderrättelseverksamhet vidareutvecklas. *Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag Respekten för alla människors lika värde är grundläggande i en demokrati. Diskriminering och brottsliga angrepp mot personer på grund av deras ursprung eller sexuella läggning innebär ett angrepp på denna respekt. Rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska yttringar skall förebyggas och bemötas med kraftfulla åtgärder. Samarbetet med Säkerhetspolisen och den öppna polisen på detta område har varit positivt och utvecklas vidare. Regeringen bedömer att det därutöver behöver vidtas ytterligare åtgärder inom rättsväsendet när det gäller sådana brott.