prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Tillsammans tillhandahåller dessa aktiviteter ett gediget underlag för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggande och miljöekonomi. Slutsatser Tabell 11.31 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 714 Pris- och löneomräkning 13 Förslag 2000 1 727 Regeringen anser att skall bidra till målet om att statsfinanserna och statens egendom förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, bl a genom prognoser och analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . De beräknade anslagen är i fasta priser lika stora, vilket i löpande priser innebär 1 752 000 respektive . A13 Utvecklingsarbete Tabell 3.32 Anslagsutveckling Tusental kronor 30 000 2000 Förslag 17 570 2001 Beräknat 19 720 2002 Beräknat 17 370 Anslaget har ett stort anslagssparande . Anslagssparandet är planerat med anledning av genomförandet av det omfattande utvecklingsarbete som gäller statens budget, betalningar, redovisning m.m. Arbetet har presenterats i budgetpropositionen (prop.1997/98:1, volym 2, sid. 41) och i Årsredovisning för staten 1998 (skr. 1998/99:150, sid. 126). En redovisning av utvecklingsbehov och framtida utvecklingsinsatser ges i volym 1, avsnitt 9, Ekonomisk styrning. Genomförandet av regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram har fördröjts vilket också påverkar anslagssparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation har arbetet med det s.k. VESTA- projektet (Verktyg för Ekonomistyrning i Staten) fortsatt. Projektet behandlar både principiella frågeställningar rörande ekonomisk styrning i staten och de informationsteknologiska verktyg som krävs för att styrningen skall bli effektiv och ändamålsenlig. har ett omfattande arbete lagts ned på att utveckla en modell för budgetering. För att ge ett underlag för en bred och öppen diskussion har ett antal promemorior presenterats. Då beslutsprocessen vad gäller den framtida utvecklingen av budgetprocessen visat sig ta än beräknat, har några av de planerade tunga systemtekniska investeringarna skjutits . Detta förklarar till stor del det relativt stora anslagssparandet. För att förbättra tillgången till och möjligheterna att analysera information avseende statens finanser har den systemtekniska infrastrukturen för ett s.k. datalager upphandlats. Systemet, som är under införande, kommer i sin första version att innehålla budget, prognos och utfallsinformation i statsbudgettermer. I senare versioner kommer systemet även att innehålla redovisnings-, betalnings-, omvärlds- och resultatinformation. har vidare tagits fram ett system för dokumenthantering avsett att stödja i första hand arbete i budgetprocessen. Den av regeringen aviserade översynen av mål och målstrukturer har påbörjats och kommer att genomföras (prop. 1998/99:1, volym 1, s. 150). Den s.k. två- årsöversynen omfattar samtliga utgiftsområden och berör alla departement. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med representanter från samtliga departement som har till uppgift att utveckla resultatstyrningen inom ramen för översynen. Vissa kostnader för två-årsöversynen bekostas från anslaget. Förutom till och två-årsöversynen används anslaget till kompetensutveckling inom avseende den reformerade budgetprocessen. Regeringen bedömer att kunskaperna har ökat men att fortlöpande insatser behövs. har uppdrag lämnats till SCB att ta fram underlag avseende förmögenhetsfördelningen samt den offentliga konsumtionen. Materialet skall användas för regeringens fördelningspolitiska analyser. SCB skall publicera resultatet beträffande förmögenhetsfördelningen senast . SCB har också fått i uppdrag att ta fram statistik avseende andelen sysselsatta i åldern 20 samt beräkna och publicera hur många personer som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag. bekostas från anslaget bl.a framtagandet av en antologi om tillväxtfrågor, arbete med en longitudinell simuleringsmodell och ett projekt om världsmarknadstillväxtens betydelse för svensk export. Anslaget används även för chefsutveckling enligt regeringens chefsprogram för myndighetschefer m.fl. (prop. 1997/98:136 s. 49 ff.) och till utbildningsinsatser för styrelser med fullt ansvar. Så gott som samtliga myndighetschefer och nya styrelser med fullt ansvar har utnyttjat regeringens utbildnings- och utvecklingsinsatser. En utvärdering av chefsprogrammet som genomfördes visar att chefsprogrammet är väl avvägt och att tidigare chefserfarenhet är viktigt både för att kunna vara myndighetschef och för att kunna utnyttja chefsprogrammet på bästa sätt. Utbildningsinsatserna för styrelseledamöter har också utvärderats . Bland annat framkom att utbildningarna bör innehålla ett ökat inslag av förvaltningskunskap. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen har för ett bemyndigande från att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst för genomförande. Regeringen kommer inte att behöva utnyttja bemyndigandet under innevarande år. Bedömningen är dock att ett sådant bemyndigande behövs för . Slutsatser Användningen av anslaget kommer även att domineras av . Inom ramen för regeringens arbete med att utveckla den statliga förvaltningen kommer åtgärder att vidtas för att åstadkomma en förbättrad och förstärkt styrning samt för att stödja myndigheternas arbete med att förbättra kvaliteten i deras arbete bl. a. genom att använda ny informationsteknik. Anslaget minskas på grund av omfördelning av medel inom utgiftsområdet. A14 : Garantiverksamhet Tabell 3.33 Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Utfall -28 127 1 1 2000 Förslag 1 1 Överskott som förs till inkomsttitel. verksamhet är delvis hänförlig till verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning, delvis till verksamhetsområde B Det finansiella systemet. Inom verksamhetsområde A redovisas resultatet för garantiverksamhet, kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet. Resultatet för upplåning och statsskuldsförvaltning redovisas inom verksamhetsområde B (avsnitt 4). beslutade (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att, från , införa en ny garantimodell för staten. Den nya modellen innebär i korthet att garantier skall prissättas enligt försäkringsmässiga principer, dvs. risken för ett infriande skall beräknas i varje garanti. Avgiften för garantin skall täcka den beräknade risken samt administrativa kostnader. Kostnaderna över en längre tidsperiod skall täckas av garantiverksamhetens intäkter. En för låg avgift utgör en statlig subvention och skall enligt den nya garantimodellen belasta ett anslag. Avgifter, återvinningar och eventuella subventionsmedel från anslag sätts in på räntekonto i . På så sätt byggs en reserv upp, vilken belastas vid infrianden. En övergripande beskrivning av statens totala garantigivning 1998 inklusive återfinns i regeringens skrivelse (skr. 1998/99:150) Årsredovisning för staten. förvaltar även garantier som utfärdats innan den nya garantimodellen togs i bruk. Dessa utgörs dels av äldre garantier som utfärdats av , dels av garantier utfärdade av andra myndigheter och som överfördes till . Kostnaderna för garantier utfärdade av andra myndigheter belastar anslag inom respektive utgiftsområde. Kostnader för de garantier som utfärdat inom det garantisystem som gällde belastar anslaget A14 garantiverksamhet. Anslaget får användas för att täcka eventuella förluster till följd av dessa garantier. Anslaget får även användas för eventuella förluster som uppkommer i samband med utlåning med kreditrisk. Slutligen skall förvaltningskostnader förknippade med dessa garantier och lån belasta anslaget. Till anslaget förs verksamhetens intäkter, huvudsakligen influtna avgifter och återvunna medel. Överskottet i verksamheten förs mot inkomsttitel på statsbudgeten. garantiverksamhet skall genom bevakning, indrivning och annan hantering tillse att statens risk i samband med garantier begränsas, att statens rätt med anledning av garantier tryggas och att uppföljning och redovisning sker. Den nya garantimodellen bidrar till ett effektivt utnyttjande av statens resurser. skall även tillse att myndigheternas låneverksamhet bedrivs på ett effektivt sätt. Regeringens överväganden Resultatbedömning totala garantiåtaganden uppgick /99 till , vilket i stort sett var detsamma som året innan. ökade garantiåtaganden till infrastrukturprojekt med . Garantier inom området finansiering och fastigheter minskade med . Det ekonomiska resultatet av garantiverksamhet framgår av följande tabell. Redovisade intäkter och kostnader är periodiserade. Tabell 3.34 Resultat av RGK:s garantiverksamhet budgetåren 1993/94 - 1998. 1993/94 1994/95 1995/96 1997 1998 Intäkter 466 1 344 366 294 155 - varav äldre garantier 466 1 344 366 181 28 nya garantier - - - 113 127 Kostnader 81 1 020 51 9 16 - varav äldre garantier 81 1 020 51 9 10 nya garantier - - - 0 6 Resultat 385 324 315 285 139 Resultatet minskade med . Detta förklaras främst av en minskning av intäkter som i huvudsak beror på lägre avgiftsintäkter från grundfond vilken minskat i storlek. Dessutom har avgifterna för pensionsgarantier sänkts. De ökade kostnaderna hänför sig till uppbyggnaden av det nya garantisystemet. lån med kreditrisk ökade med genom ökad utlåning till (). /99 uppgick utlåningen med kreditrisk till totalt ca . Slutsatser garantiportfölj består av ett mindre antal stora engagemang. Det ekonomiska resultatet kan därför inte förväntas ligga nära noll för varje enskilt år. Resultatet är direkt beroende av att avgifterna rätt avspeglar den risk som garantierna representerar. Om avgifterna motsvarar de förväntade kostnaderna bör kostnader och intäkter i enlighet med målet balanseras . Det årliga resultatet ger därför begränsad information om måluppfyllelse. Fokus bör istället ligga på en bedömning av formerna och metoderna för riskvärdering och prissättning. Mot bakgrund av att arbetet med utveckling av värderingsmodell inte är slutfört och att ytterligare erfarenheter bör vinnas anser regeringen att det finns skäl till att avvakta med en djupare utvärdering av värderingsmodell. Förutom att nya garantier beläggs med en korrekt avgift är det angeläget att gamla garantier värderas och att, om det är möjligt med hänsyn till befintliga avtal, en korrekt avgift debiteras och/eller kostnaden belastas anslag inom berört utgiftsområde. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är väsentligt att det utvecklingsarbete som genomförs av riskvärderingsmetoder och den inventering av gamla garantier som pågår fortskrider och om möjligt forceras. Tabell 3.35 Budget för den avgiftsbelagda garantiverksamheten, nya garantier Intäkter Kostnader Resultat 1 Utfall 1998 127 6 121 Prognos 1999 115 8 107 Budget 2000 128 7 121 1 Reserveras på räntekonto för täckning av infrianden. 11.6 kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet Kassahållningsverksamheten skall inom denna verksamhet verka för att betalningar till och från staten sker på ett kostnadseffektivt sätt. Genom daglig uppföljning av statens checkräkning skall statens räntekostnader till följd av felaktigheter och förseningar minimeras. Vidare skall genom förslag och initiativ till strukturella åtgärder bidra till att förbättra statens kassahållning. övertog ansvaret för statens betalningssystem från RRV. Avsikten med överföringen av betalningsfunktionen var att uppnå en effektivare upplåning, låneförvaltning och likviditetsförvaltning. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser noterades inga felaktiga betalningar. Regeringen bedömer att dagliga uppföljningar av de större in- och utbetalningarna på statsverkets checkräkning har medfört att myndigheterna förbättrat sina betalningsrutiner. strukturella insatser inom kassahållningsområdet koncentrerades i huvudsak på övertagandet av betalningssystemet från RRV. Enligt regeringens bedömning skedde överförandet av betalningssystemet utan problem och den därpå följande driften har fungerat utan anmärkning. Övertagandet av statens betalningssystem har medfört att tillgång till information förbättrats vilket förväntas leda till lägre finansieringskostnader. Effektiviteten i kassahållningen hos andra myndigheter bör också förbättras genom att de får möjlighet att vända sig till en och samma myndighet för att hantera finansiering, lividitetsförvaltning och betalningsförmedling. In- och utlåningsverksamheten skall inom denna verksamhet erbjuda statliga myndigheter och vissa statliga bolag långivnings- och placeringstjänster med god kvalitet och service som motsvarar kundernas efterfrågan. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad. ökade inlåningen med till totalt . Ökningen var främst en följd av att insättningarna i det nya pensionssystemet ökat samt att ökat behållningen på sitt konto. Utlåningen ökade med och uppgick till . Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Regeringen bedömer att in- och utlåningsverksamhet i huvudsak bedrivits i enlighet med det uppsatta målet att ge andra statliga myndigheter lån och placeringsmöjligheter till så goda villkor som möjligt utan att myndigheternas verksamheter subventioneras. genomför en stickprovsenkät till in- och utlåningskunderna vad gäller kundernas uppfattning om verksamheten. undersökning visar att kunderna, i likhet , har en positiv uppfattning om verksamheten. Service, produkt- och tjänsteutbud samt handläggningstiden har rönt en ökad uppskattning jämfört med föregående år. Verksamheten medförde ett överskott på , vilket innebar en minskning med jämfört med föregående år. Det minskade överskottet förklaras huvudsakligen av att avgifterna för utlåning till () sänktes . I enlighet med målet skall de avgifter som tas ut enbart täcka verksamhetens kostnader. Emellertid har verksamheten under de föregående budgetåren gett upphov till överskott. Som nämnts minskade dock överskottet i verksamheten . Som framgår av nedanstående budget beräknas balans uppstå 1999. Enligt budgetunderlag beräknas och de därpå följande åren överskott åter uppstå. Regeringen förutsätter dock att tillser att verksamhetens intäkter och kostnader balanseras över tiden. Tabell 3.36 Budget för in- och utlåningsverksamheten Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1998 18 222 15 299 2 923 Prognos 1999 20 100 20 100 0 Budget 2000 21 600 18 177 3 483 11.7 Kontrollfunktionen i staten anslaget, som finns uppfört på statsbudgeten med , betalas bidrag till projekt som syftar till att stärka kontrollen av medelsförvaltningen i staten. Regeringens bedömning För den offentliga sektorns legitimitet är det av fundamental betydelse att de skatter som beslutat om inbetalas och att bidrag av olika slag endast utbetalas till dem som är berättigade samt att utbetalning då sker till rätt belopp. Kontrollen av statliga medel utgör ett prioriterat område för regeringens arbete. ekonomiska vårproposition anförde regeringen att förstärkningar av kontrollfunktionen i staten bedömdes som nödvändiga. I samma proposition aviserades även en avsikt att föreslå att särskilda resurser skulle avsättas för att möjliggöra en sådan förstärkning. Mot denna bakgrund har i syfte att stärka kontrollfunktionen i staten anvisat för kontrollinsatser . Från anslaget skall även finansieras vissa insatser för bekämpning av ekobrottslighet. Berörda departement och myndigheter är ansvariga för att de statliga medlen inom deras områden hanteras på ett korrekt och effektivt sätt. De ansvarar även för genomförandet av de projekt och verkställande av de åtgärder som regeringen beslutar. Härav följer att de åtgärder som vidtagits eller planeras inom respektive departements ansvarsområde i första hand redovisas under berört utgiftsområde i denna proposition. a. Statskontoret visat har olika myndigheter nått varierande resultat i utvecklingen av sin internkontroll. Avgörande för resultatet av medelskontrollen är inte i första hand hur mycket resurser som avsätts utan hur kontrollen genomförs. De av särskilt anvisade kontrollresurserna ger regeringen en möjlighet att stimulera myndigheternas utvecklingsarbete genom att stödja utvecklingsprojekt. Resurserna ger också möjlighet att genomföra kartläggnings- och metodutvecklingsprojekt som ger förutsättningar för en förbättrad styrning och underlag för regeländringar. De ska däremot inte användas till att finansiera aktiviteter som myndigheterna redan erhåller medel för och kan självklart endast stödja en mindre del av det arbete som krävs inom statsförvaltningen för att förbättra hanteringen av statliga medel. Myndigheter och andra institutioner har erbjudits möjlighet att ansöka om projektbidrag för projekt som syftar till att stärka kontrollfunktionen i staten. Projekt som blivit aktuella för bidrag ur anslaget har det gemensamt att de rör sig inom områden där betydande risker finns för icke avsedd medelshantering vilket kan leda till betydande kostnader för staten. Hit hör bl.a. projekt som rör de individrelaterade bidragssystemen, projekt av sektorsövergripande karaktär samt projekt med inriktning mot kontroll av EU-medel. har till 1999 sammanlagt ett 40-tal projekt beviljats bidrag, uppgående till totalt . Det totala antalet ansökningar för de tre åren är ca 200 stycken. Bland de större projektbidragen finns bidrag till () för ett projekt med syftet att säkerställa god kvalitet i försäkringskassornas ärendehandläggning. har beviljats medel till sin ordinarie verksamhet och för sitt arbete att införa nya arbetsmetoder i klarerings- och kontrollverksamheten. Sektorsövergripande insatser har prioriterats. Ett exempel på detta är ett projekt som ska utveckla kontrollrutiner vid utbetalning av bidrag från , (), arbetslöshetskassorna och försäkringskassorna. Projektet syftar till att utveckla system, metoder och rutiner för att uppnå en rationell, snabb och säker hantering av ärenden om stöd, bidrag och ersättningar. Projektet syftar även till att förbättra beslutsunderlaget och att förhindra att oförenliga utbetalningar sker från två eller flera bidrags- och stödsystem. Efter begäran från dessa myndigheter har regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare som ska se över de rättsliga förutsättningarna för ett utökat informationsutbyte mellan dem. Andra myndigheter som erhållit projektbidrag är bl.a. (), (), () och . Av de projekt som beviljats bidrag 1999 är flertalet fortsättning på projekt eller 1998. I inbjudan att söka medel betonades att 1999 är som projektmedel kommer att beviljas och därför kommer i första hand väl avgränsade projekt att beviljas bidrag. Projekt som har fått bidrag eller 1998 välkomnades att ansöka om ytterligare medel om tidigare erfarenheter av projektet avses utnyttjas för att fördjupa och ytterligare konkretisera det fortsatta arbetet, exempelvis genom utarbetande av förslag till åtgärder för att komma till rätta med uppmärksammade problem. Sammanfattningsvis har tre olika typer av projekt fått bidrag. Majoriteten är projekt som rör en eller flera myndigheters arbete. Resultatet av sådana projekt blir förändringar i arbetssätt och rutiner som leder till effektiviseringar, bättre kontroll av hanteringen av statliga medel och Tabell 3.37 Beviljade kontrollprojekt per område 1997 1998 1999 Arbetslöshet 100 5 990 0 Bidrag till kommuner 0 1 200 0 Djurhälsa 0 0 1 000 Folkbokföring 3 000 2 760 2 761 Företagsstöd 2 000 0 0 Hantering av EU-medel 15 366 22 937 12 988 Informationsutbyte FK, CSN och A-kassa 5 000 1 250 2 010 Myndigheters interna arbete 4 100 0 1 950 Skatter och statliga fordringar 2 850 2 325 3 915 Socialförsäkring 25 000 30 125 17 137 Svart arbete 3 900 0 0 3 100 3 000 3 510 Utbildning 0 1 970 0 Utvärdering 0 0 2 000 Övrigt 705 300 500 7 000 30 000 30 000 Totalt 72 121 101 947 77 771 ofta även bättre service till medborgare och företag. Några projekt syftar i första hand till att direkt förändra regelverk och deras resultat är ett direkt beslutsunderlag till regeringen. Flera projekt innehåller även komponenter som syftar till att ta fram sådana beslutsunderlag. Den sista kategorin projekt syftar till att ta fram mer allmänna underlag för regeringens arbete med att stärka kontrollfunktionen i staten. Flertalet av RRV:s projekt är av denna karaktär och här kan nämnas att RRV fått medel för att upprepa det arbete som på regeringens uppdrag genomfördes med att kartlägga behovet att stärka kontrollen inom olika bidragssystem. Syftet är att ge regeringen en nulägesbild och visa vilka åtgärder som vidtagits . har totalt ett tjugotal projekt slutredovisats. Följande projekt har avslutats sedan Budgetpropositionen för . RFV har avslutat den andra delen av projektet ersättning. Syftet med projektet har varit att genomföra aktiviteter på nationell nivå och på varje enskild försäkringskassa för att minimera risken för fel, missbruk eller fusk i socialförsäkringen. Försäkringskassorna har tilldelats medel för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll, samverkan med polis, åklagare, lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter. Projektet har en viktig del i att procentandelen fel i handläggningen har minskat och att kunder ger den ett högre betyg. En rapporteringsrutin för fel och misstänkt fusk och en värderingstabell har tagits fram. Rutinen har tagits i drift så det är för tidigt att kunna redovisa några resultat. En preliminär beräkning visar dock att projektet har inneburit minskade försäkringsutgifter om 1998. Projektet har beviljats ytterligare medel för . har avslutat ett projekt. Bosättningskontroll inom folkbokföringen, har bestått av fyra olika delprojekt på olika platser i landet med syfte att undersöka olika metoder för urval av kontrollobjekt. Projektet visar att den högsta träffsäkerheten uppnås i kontroller som sker efter adressunderrättelser från andra myndigheter. RSV överväger att utveckla ADB- stöd för hantering av adressinformation från andra myndigheter. Genom projektet har 1 400 personer fått ändrade folkbokföringsuppgifter och den direkta ekonomiska effekten av projektet är besparingar på . Regeringen överväger att tilldela projektet ytterligare medel för att ta fram underlag till beslut om ökat informationssamarbete mellan RSV och . Projektet är i det närmaste slutfört. RSV har lämnat en lägesrapport där det bl.a. framgår att revision kommer att ha gjorts hos ca en fjärdedel av alla registrerade upplagshavare när projektet avslutas. Iakttagelser har gjorts som lett fram till bl.a. kompletterande information till upplagshavare och initiativ till vissa ändringar i lagstiftning och myndighetsföreskrifter. Slutrapport kommer att lämnas . Det arbete som bedrivs med ytterligare projektmedel som tilldelats kommer att redovisas separat. Tullen har slutfört den tredje delen i sitt arbete med Riskanalysbaserade arbetsmetoder. Syftet med projektet har varit att utveckla och införa riskanalysbaserade arbetsmetoder. I detta har ingått att införa en förenklad klareringsmodell för import och export med automatklareringar och ett riskanalysbaserat kontrollurval. Resultatet av projektet är att av alla ärenden automatklareras. 104 företag har tillfrågats om sina synpunkter på förändringen. Ingen allvarlig kritik har framkommit och hanteringen uppfattas ha snabbats upp. Tullen har beviljats medel för att fortsätta projektet och ytterligare effektivisera kontrollen och servicen till näringslivet. () har redovisat tre projekt. Syftet med projektet av inkomstskatter och hushållstransfereringar har varit att göra en bred kartläggning av kontrollens utformning inom olika myndighetsområden som ett underlag för regeringens och myndigheternas långsiktiga arbete med att motverka fel och fusk i välfärdssystemen. Inom olika myndighetsområden har förutsättningar och insatser för att motverka fel och fusk kartlagts. Projektet visar att såväl kunskaperna om fel och fusk som kontrollinsatserna är bristfälliga och betonar att problemen med fel i hanteringen av välfärdssystemen behöver ägnas stor och kontinuerlig uppmärksamhet.