prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Utveckling av metoder för resultatinformation ingår således i den nya budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A5 Bidrag till WHO för . beräknas anslaget till vardera året. A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen A6 Bidrag till WHO-en- heten för rapportering av läkemedelsbiverkningar Tusental kronor 1 591 2000 Förslag 1 591 2001 Beräknat 1 591 2002 Beräknat 1 591 Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Bidrag lämnas till driften av de operativa de- larna av verksamheten vid Världshälsoorganisa- tionens (WHO) enhet för läkemedelsbiverk- ningar (), som genom ett avtal mellan WHO och regeringen fördes över till . Verksamheten be- drivs av stiftelsen . Regeringens överväganden Resultatinformation WHO-programmet har fortsatt att utvecklas och har på ett förtjänstfullt sätt svarat upp mot den ökande efterfrågan av dess tjänster. En fortsatt uppdragsverksamhet fordras för att centret fortlöpande skall kunna erbjuda den kva- litet och kompetens som krävs för att upprätt- hålla en internationell koordineringsfunktion. Efter regeringens bemyndigande tillsatte chefen för en särskild utredare med uppdrag att förutsätt- ningslöst se över de organisatoriska aspekterna av verksamheten vid WHO-enheten för rappor- tering av läkemedelsbiverkningar. Översynen skulle särskilt inriktas på frågor som hänger samman med avtalet mellan svenska staten och WHO och svenska statens finansiella stöd till verksamheten. Utredaren skall redovisa sitt upp- drag . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A5 Bidrag till WHO-enheten för rappor- tering av läkemedelsbiverkningar för . beräknas anslaget till vardera året. A7 Bidrag till Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen A7 Bidrag till Tusental kronor 16 008 2000 Förslag 16 701 2001 Beräknat 17 032 1 2002 Beräknat 17 393 2 1 Motsvarar 16 701 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 16 701 tkr prisnivå. () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. På högskolan bedrivs vidare- och efterutbildning av personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt näraliggande områden. De utgifter som belastar anslaget är andel av kostnaderna för NHV. Nordiska mi- nisterrådet fastställer dels en total eko- nomisk ram för högskolans verksamhet, dels en garantinivå för finansieringen. Utgifter för verk- samheten inom garantinivån fördelas mellan de nordiska länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. Efter verksamhetsårets slut görs en slutlig avräkning i förhållande till antalet utnyttjade studentplatser . Nordiska ministerrådets budget för kommer att fastställas först . beräknas ett totalt anslag till NHV om ca varav andel beräknas uppgå till ca . Dessutom tillkommer en utgift om som avser avräkning för . Medelsbehovet för beräknas därför uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation NHV spelar en viktig roll för det stora behov av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens som finns i de nordiska länderna. dispo- nerar av utbildningsplatserna vid NHV. I är intresset för utbildningen stort och av de svenskar som söker kan endast ca en tredjedel beredas plats. Regeringen har genom ett särskilt beslut tagit i anspråk av det ackumulerade anslagssparandet för NHV till an- nat ändamål. Resterande anslagssparande får tas i anspråk . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A7 Bidrag till Nordiska hälsovårdshög- skolan för . beräknas anslaget till 17 032 000 respektive . 2000 Förslag 110 999 2001 Beräknat 114 852 1 2002 Beräknat 117 029 2 1 Motsvarar 112 799 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 112 799 tkr prisnivå. () skall bidra till att uppfylla målet för verksamhetsområdet genom att med förebyggande insatser främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolk- ningen. FHI är en nationell utvecklingsmyndig- het vars uppgift är att förebygga sjukdom och annan ohälsa och att främja en god hälsa för alla. Institutet skall särskilt inrikta insatserna mot de faktorer som påverkar hälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsatta för hälsorisker. Regeringens överväganden har förstärkt sin profil på analys- och utredningsområdet och ökat intensiteten i sitt arbete med de internatio- nella frågorna. Arbetet med att utveckla natio- nella hälsopolitiska handlingsprogram med be- toning på att minska social ojämlikhet i hälsa har inletts på flera av institutets verksamhetsområ- den. har FHI bl.a. tagit fram hand- lingsplaner när det gäller tobaks- och skadepre- vention. FHI har utvecklat arbetssättet att bedriva häl- sofrämjande insatser utifrån ett arenaperspektiv. Det hälsofrämjande arbetssättet innebär att för- utsättningar ges för att förstärka de faktorer som ökar människors möjligheter att bibehålla och utveckla en god hälsa. FHI har bl.a. arbetat vida- re med satsningen på hälsofrämjande skolor. Myndighetens projekt om kvinnors hälsa utgår bl.a. från hälso- och sjukvården som arbetsplats för många kortutbildade kvinnor. Satsningar har även inletts för att utveckla folkhälsoarbetet bland äldre och invandrare. För att få bättre genomslag för olika insatser har arbetet i allt större utsträckning inriktats mot specifika målgrupper. En stor och viktig insats inom allergiområdet genomfördes . är en omfattande informa- tionskampanj som rör frågor om hälsoeffekter till följd av exponering inomhus i icke-industri- ella miljöer. Vad gäller stödet till att utveckla folkhälso- arbete på lokal och regional nivå har detta bl.a. bestått i att bidra till att öka folkhälsokompeten- sen hos strategiska aktörer och att stötta utveck- lingen av lokala folkhälsoprogram. Strategiskt stöd har bl.a. getts till bildandet av allergikom- mittéer och allergianpassade kommuner. Allergi- kommittéer finns nu i 105 av landets kommuner, varav 30 är allergianpassade kommuner. FHI:s insatser för att främja säkerhet och förebygga Tabell 4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 36 454 23 666 44 166 35 666 17 166 Nya förpliktelser 9 220 39 000 10 000 Infriade förpliktelser1 22 099 18 500 18 500 18 500 17 166 Utestående förpliktelser 23 666 44 166 35 666 17 166 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 108 000 108 000 108 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. skador bygger på ett tvärsektoriellt engagemang på lokal-, läns- och central nivå och en samver- kan mellan myndigheter, vetenskapliga institu- tioner, kommuner och landsting samt frivilligor- ganisationer. Inom det lokala skadeförebyggande arbetet utvecklas modellen En trygg och säker kommun. finns tio kommuner som aktivt arbetar efter denna modell. Inom det förebyg- gande hiv/aids-arbetet är ungdomar en viktig målgrupp. En ambition för FHI:s arbete är att försöka förbättra skolans sex- och samlevnadsunder- visning. FHI:s internationella engagemang har ökat inte minst till följd av deltagandet i EU:s olika folkhälsoprogram. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser FHI finansierar olika forsknings- och ut- vecklingsprojekt inom folkhälsoområdet. För flertalet av projekten upprättas fleråriga samar- betsavtal med olika forskningsinstitutioner. Detta innebär att FHI tar på sig ekonomiska för- pliktelser för kommande budgetår. För att möj- liggöra för FHI att ikläda sig sådana ekonomiska förpliktelser föreslår regeringen att FHI ges ett efter ändamålet anpassat bemyndigande. Det föreslagna bemyndigandet 2002 framgår av tabell ovan. Slutsatser FHI:s verksamhet utvecklas i enlighet med de riktlinjer som redovisades i den fördjupade an- slagsframställningen för åren 1997 1999. Rege- ringen anser att institutet ytterligare bör sträva efter att förstärka sin roll som och metodutvecklare. I linje med detta ligger att institutet skall stimulera och stötta andra aktörer att bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. I detta ar- bete bör inte minst de frivilliga organisationernas kompetens och engagemang tas tillvara. Ekono- miskt stöd till de frivilliga organisationernas ar- bete bör ges fortsatt hög prioritet. Vidare bör FHI i högre grad utnyttja möjligheten att låta fler av institutets aktiviteter utvärderas av extern kompetens. Det är regeringens uppfattning att FHI ytterligare bör sträva efter att fokusera in- satserna på att minska skillnaderna i ohälsa mel- lan olika grupper i samhället. I propositionen Vissa alkoholfrågor, m.m. (prop. 1998/99:134) som regeringen överläm- nade till framhålls att en or- ganisationskommitté skall se över FHI:s verk- samhet. Utgångspunkten är att FHI skall om- bildas till en myndighet med mer stabsliknande uppgifter samt att myndigheten kan komma att få utvidgade uppgifter inom alkohol- och narkotikaområdet. Kommitténs uppdrag är att mer i detalj tydliggöra mål och uppgifter samt lämna förslag till organisation av den nya myn- dighetens verksamhet. Den ombildade myndig- heten beräknas kunna vara i funktion . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtals- försäkringarna. Anslaget har tillförts . Vidare har engångsvis överförts till Uo4, Rättsmedicinal- verket. Tabell 4.15 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 109 047 Pris- och löneomräkning 2 560 Justering av 3 192 Omfördelning inom UO9 3 800 Förslag 110 999 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget för . beräknas anslaget till 114 852 000 respektive . respektive 2002 har anslaget minskats med på grund av finansiering av åtgärder på handikappområdet. 121 000 2000 Förslag 131 224 2001 Beräknat 133 309 1 2002 Beräknat 135 507 2 1 Motsvarar 131 224 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 131 224 tkr prisnivå. () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att medverka till att skyddet mot smittsamma sjuk- domar upprätthålls och förstärks. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att SMI hade ett anslags- överskridande på ca , varav ca var relaterade till flyttningen av SMI:s verksamhet till område (KI-området) . Dessa flyttkostnader bestod i huvudsak av ökade hyres- och kapitalkostnader och direktinvesteringar. Resterande överskridande på ca avser kostnader i den löpande verksam- heten. Tidigare års ackumulerade anslagsspa- rande har utnyttjats för att täcka underskottet. Anslagssparandet är en följd av att många tjäns- ter var obesatta under SMI:s uppbyggnadsfas. Vid utgången av kvarstod ca av det ackumulerade anslagssparandet. Med anledning av verksamhetsöverskridan- dena har SMI vidtagit åtgärder för att minska kostnaderna i den löpan- de verksamheten. Personalstyrkan har minskats med tio personer, enheternas materialbudgetar har minskats och vissa service- funktioner har lagts ut på entreprenad. Åtgär- derna får dock inte full effekt . En- ligt prognosen för beräknas SMI få ett underskott på ca . Med anled- ning av det fortsatt befarade underskottet i verk- samheten har SMI gjort en grundlig verksam- hetsöversyn för att ge underlag till nödvändiga prioriteringar i verksamheten utifrån kommande års anslag. Byggstarten för det nya huset för försöks- djursverksamhet har försenats. Enligt nuvarande planer beräknas byggandet av det nya djurhuset kunna påbörjas och vara klart för inflyttning . Förseningen beror på att byggprojektet inrymmer svåra avvägningar som skall samrådas med bl.a. de myndigheter som utövar djurskyddstillsyn. Regeringens överväganden Resultatinformation Uppställda mål 1998 har kunnat uppnås relativt väl och beslutade planer i huvudsak kunnat följas, trots störningar, främst på grund av flytten till nya lokaler samt nedskär- ningar med anledning av SMI:s ekonomiska situation. har ett gynnsamt läge i beträffande antibiotikaresistens. Den svenska modellen för övervakning av antibiotikaresistens och strategier för minskad och rationell an- vändning av antibiotika har vunnit ge- hör och uppskattning inom många EU-länder. SMI deltar aktivt i detta arbete i referensgruppen för antibiotikafrågor (RAF) och i det nationella . Samarbetet och kontakterna inom smitt- skyddsområdet har utvecklats såväl nationellt som internationellt. SMI-dagarna, som främst riktar sig till kliniska mikrobiologer, smitt- skyddsläkare, infektionsläkare och laboratorie- personal, blir alltmer uppmärksammade och har blivit ett forum för smittskyddsfrågor. SMI har ett väl fungerande kontaktnät och samarbete med smittskyddsläkarna och smittskyddsorgani- sationen. Detta styrks bl.a. av en utredning som tagits fram av Statskontoret kring den nationella smittskyddsorganisationen. Statskontorets ut- redning visar att samarbetet i smittskyddsfrågor fungerar väl. Enligt utredningen finns det emellertid ett ökat behov av nationellt stöd. Även SMI har gjort en verksamhetsanalys, grundad bl.a. på samtal med den samlade profes- sionen i landet inom smittskyddsområdet. Analysen visar att myndigheten utför sina myn- dighetsuppgifter väl men att det finns önskemål om ytterligare insatser från SMI:s sida inom en rad områden . I ett samarbete mellan , Försva- rets forskningsanstalt (FOA), Statens veteri- närmedicinska anstalt (SVA) och SMI pågår ut- arbetande av ett program för beredskap mot allvarlig smitta med utgångspunkt från bl.a. SMI:s nya säkerhetslaboratorium med möjlig- heter att hantera smittämnen som kräver högsta säkerhetsnivå. SMI kommer genom det nya säkerhetslaboratoriet att få en komplett diagnos- tisk beredskap för allvarlig smitta. Forskningsinsatser, bl.a. inom områden som HIV, malaria och antibiotikaresistens, har väckt internationell uppmärksamhet och forskare vid SMI har nämnts bland de mest framgångsrika i världen. Drygt hälften av forsk- nings- och utvecklingsprojekten vid SMI finansi- eras helt eller delvis med externa anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.17 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter 1 Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1998 15 852 18 079 2 227 (varav tjänsteexport) () Prognos 1999 16 000 19 500 3 500 (varav tjänsteexport) () Budget 2000 16 500 18 500 2 000 (varav tjänsteexport) () SMI bedriver uppdragsverksamhet dels inom speciell diagnostik, dels inom djurhuset (försöksdjursverksamhet). Försöksdjursverksamheten har både externa och interna kunder. Inom parentes anges den procentuella andelen av de totala intäkterna som kommer från SMI. SMI bedriver uppdragsverksamhet inom för- söksdjursverksamheten (djurhuset) och den spe- ciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter som ger full kost- nadstäckning. För försöksdjursverksamheten har SMI medgivits undantag från 5 § avgiftsför- ordningen (1992:191). Inkomsterna disponeras av SMI. Försöksdjursverksamheten redovisade ett un- derskott på ca för och prognosen för visar på ett under- skott om ca . Underskotten beror på ökade kostnader för drift och underhåll av fastigheten och inköp av djur som omfattningen av verksamheten minskat och in- täkterna är för låga. Eftersom det är svårt att höja priserna nämnvärt och därmed uppnå full kost- nadstäckning kan problemet med underskott i denna verksamhet komma att kvarstå även fram- över. I samband med övertagandet av driften av djurhuset från för (SBL-AV) räknades dock myndighetens raman- slag upp med . Medlen var bl.a. avsedda att täcka vissa kostnader till följd av re- noveringar av nuvarande djurhus. Dessa planer har dock fått ändras eftersom de krav som ställs på djurhållningen medför att ett nytt djurhus måste byggas. Mot bakgrund av att det är svårt att uppnå full kostnadstäckning inom denna verksamhet har regeringen ansett att resurstill- skottet bör ligga kvar på myndigheten för att bl.a. täcka underskott samt andra extra ordinära kostnader relaterade till djurhuset. Målet full kostnadstäckning har inte kunnat uppfyllas för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken. Den speciella diagnosti- ken redovisade ett underskott på ca och prognosen för pekar på ett underskott om ca . Underskotten i verksamheten beror bl.a. på ökade kostnader till följd av ackreditering av verksamheten. Avgifterna har dock höjts fr.o.m. . Slutsatser SMI flyttar enligt nuvarande planer in i den nya säkerhetslaboratoriebyggnaden hösten samt i det nya djurhuset hösten . Med anledning av detta kommer SMI:s hyreskostna- der att öka ytterligare de kommande två åren. Regeringen anser att SMI:s anslag för bör höjas med för att klara ökade hyreskostnader till följd av inflyttning i den nya säkerhetslaboratoriebyggnaden samt ökade ka- pitalkostnader till följd av investeringarna i de allmänna lokalerna, i vilka myndigheten flyttade in hösten , samt kommande investeringar i djurhuset. Myndigheten har också hemställt om an- slagsmedel för fortsatt verksamhet när det gäller övervakning av antibiotikaresistens i det natio- nella . har erhållit en skrivelse från och med förslag om att anvisa re- surser ur de s.k. Dagmarmedlen till centralt STRAMA-arbete. Frågan behandlas inom ramen för överläggningarna mellan staten och om särskild ersättning till hälso- och sjukvården gällande . Vidare har myndigheten hemställt om an- slagsmedel för smittskyddsarbete rörande vård- relaterade infektioner och kretsloppsfrågor. Re- geringen gör bedömningen att myndighetens önskemål om ytterligare medel på dessa områden inte kan tillgodoses. Med anledning av att SMI under innevarande år beräknas gå med ett underskott på grund av oförutsedda kostnader och att gjorda neddragningar inte får full effekt har regeringen på tilläggsbudget för före- slagit att myndigheten skall tillföras från anslaget A12 . Regeringen kommer noga att följa den ekonomiska utvecklingen inom myndigheten samt effekterna av de om- prioriteringar som har gjorts och som ytterligare kan komma att behöva göras för att klara verksamheten inom given resursram. Regeringen avser att uppdra åt SMI att redovisa vilka åtgärder som krävs för att få myndighetens ekonomi i balans samt att redovisa vilka konsekvenser åtgärderna får för verksam- heten. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.18 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 108 750 Pris- och löneomräkning 2 399 Justering 1999 1 000 Ramförstärning VÅP 15 000 Justering av 6 075 Förslag 131 224 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget för . beräknas anslaget till 133 309 000 respektive . A10 Tabell 4.19 för psyko- social medicin Tusental kronor 11 150 2000 Förslag 13 059 2001 Beräknat 13 260 1 2002 Beräknat 13 471 2 1 Motsvarar 13 059 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 13 059 tkr prisnivå. En jämförelse mellan anslag och utfall för bud- visar att utfallet översteg anslaget med . Utgiftsprognosen för beräknas till vilket inne- bär att anslagssparandet, vid utgången av uppgående till , förväntas vara förbrukat vid utgången av . Regeringens överväganden Resultatinformation () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att särskilt uppmärksamma och bidra med kunskap som minskar de psykosociala risk- situationerna i samhället. Myndighetens verksamhet utgörs av såväl grundforskning som tillämpad forskning och är inriktad på kunskaps- och informationssprid- ning. Institutets verksamhet har särskilt kon- centrerats på psykologiska och psykofysiologiska långtidsmekanismer som orsaksbakgrund till sambandet mellan hälsa och psykosocial livsmiljö. Forskningen har inriktats på bak- grundsfaktorer som psykosociala konsekvenser till följd av arbetslöshet, internationalisering av arbetslivet och nya fysiska riskfaktorer som kan samverka med psykosociala när det gäller hälso- effekter. IPM:s verksamhet uppvisar en hög vetenskap- lig kvalitet. Institutet anlitas flitigt som granskare av artiklar i internationella vetenskapliga tid- skrifter och som producent och rådgivare i annan typ av kunskapsspridning. beräknas de externa medlen för forskningsuppdrag uppgå till vilket kan jämföras med utfallet för som var . Av IPM:s årsredovisning för framgår att målen för IPM:s verksamhet i allt väsentligt har kunnat infrias. Budget för bidragsverksamhet Tabell 4.20 Bidragsverksamhet Tusental kronor Bidragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1998 8 521 8 521 0 Prognos 1999 8 000 8 000 0 Prognos 2000 8 300 8 300 0 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att IPM:s årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. RRV har dock i en sär- skild revisionsrapport till IPM uttalat sig om vissa brister i myndighetens ekonomiadministra tiva rutiner och återrapportering i årsredovis ningen. IPM har inlett ett arbete syftande till att förstärka ekonomiadministration och myndig- heten har i ESV:s värdering av de ekonomi- administrativa rutinerna givits värdet fullt tillfredsställande. Regeringen anser dock att arbetet med att förstärka ekonomisadministra- tionen vid myndigheten bör prioriteras . Slutsatser IPM har inkommit med en kompletterande an- slagsframställan angående en ny verksamhet som har bedrivits i projektform , Barn och trauma. Regeringen är inte beredd att anslå ytterligare medel för verksamheten utan be- dömer att denna får finansieras inom ramen för beräknat anslag. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.21 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 11 110 Pris- och löneomräkning 533 Justering av 1 416 Förslag 13 059 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A10 för . beräknas anslaget till 13 260 000 respektive . A11 av medicinsk metodik Tabell 4.22 Anslagsutveckling A11 av medicinsk metodik Tusental kronor 33 896 2000 Förslag 35 662 2001 Beräknat 36 259 1 2002 Beräknat 36 892 2 1 Motsvarar 35 662 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 35 662 tkr prisnivå. av medicinsk metodik (SBU) skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att verka för ett ratio- nellt utnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården genom att utvärdera och sprida kunskap om befintlig och ny medicinsk metodik. Beredningens arbete skall vara inriktat på utvär- dering i vid mening och belysa de samlade medi- cinska, ekonomiska, sociala och etiska konse- kvenserna av såväl etablerade som nya metoder. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar att hela anslagssparandet har förbru- kats. Anslagskrediten har emellertid inte utnytt- jats. Enligt utgiftsprognosen för kommer SBU att förbruka hela anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation I regel utgår SBU i sina utvärderingar från stora folkhälsoproblem som har betydande sociala och livskvalitetsmässiga aspekter för den enskilde och omfattande ekonomiska implikationer för samhället. Sammanlagt har SBU drivit 23 utvärderingsprojekt, exklusive de psy- kiatriska projekten. Fyra stora psykiatriska ut- värderingsprojekt pågår. har fem projekt avslutats. Även har SBU prioriterat upp- giften att på ett effektivare sätt sprida kunskap om sitt arbete och utvärderingsresultat. Sam- arbetet med olika regioner och landsting har ut- vecklats vidare. finns ett etablerat sam- arbete med 14 landsting (13 st ) och det finns 24 SBU-informatörer som arbetar med att sprida resultaten i SBU:s rapporter. Sammanlagt har sex regionala konferenser anordnats. Till dessa kommer de sammanlagt 120 informa- tionsaktiviteter som SBU-informatörerna an- ordnat i sina respektive landsting. SBU har vidare fortsatt sitt arbete som sekre- tariat för det internationella .