prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Nettoskulden, som är nettot av den offentliga sektorns samtliga finansiella tillgångar och skulder, sjunker i takt med de finansiella överskotten och de värdeförändringar som sker på tillgångar och skulder. beräknas nettoskulden vara borta och vändas till en positiv finansiell nettoställning för den offentliga sektorn. De finansiella tillgångarna, som till största delen finns i pensionssystemet, kommer då att vara större än skulderna. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har det finansiella sparandet reviderats upp med 2000, med 2001 och med 2002. Uppjusteringen beror till större delen på högre skatteinkomster och lägre ränteutgifter än vad som beräknades i budgetpropositionen. De offentliga utgifterna exklusive räntor har också reviderats upp. Tabell 4.21 Den offentliga sektorns finanser 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 1 188 1 210 1 244 1 292 1 343 Procent av BNP 60,2 58,1 56,7 56,6 56,6 Skatter och avgifter 1 Procent av BNP 52,9 51,2 50,4 50,6 50,6 Kapitalinkomster 70 68 60 58 61 Övriga inkomster 74 76 78 80 83 Utgifter 1 151 1 151 1 173 1 211 1 237 Procent av BNP 58,4 55,3 53,4 53,1 52,2 Transfereringar 464 465 473 485 492 Konsumtion och investeringar 582 599 622 648 673 Ränteutgifter 105 87 77 77 71 Finansiellt sparande offentlig sektor 37 59 71 82 106 Procent av BNP 1,9 2,8 3,2 3,6 4,5 Saldoutrymme 27 36 59 Procent av BNP 1,2 1,6 2,5 Finansiellt sparande enligt mål 10 42 44 46 47 Procent av BNP 0,5 2,0 2,0 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 224 73 14 -39 -91 Procent av BNP 11,4 3,5 0,6 -1,7 -3,8 Konsoliderad bruttoskuld 1 292 1 199 1 153 1 130 1 124 Procent av BNP 65,5 57,6 52,5 49,5 47,4 5 Uppföljning av 1999, prognos och tilläggs- budget 5 Uppföljning av 1999, prognos och tilläggsbudget 5.1 Inledning För redovisas ett preliminärt utfall i avsnitt 5.2. En detaljerad redovisning av det slutliga utfallet för kommer att ges i en skrivelse till . En uppföljning av det preliminära utfallet för inkomsterna återfinns i avsnitt 6.6. I avsnitt 5.3 redovisas en första utgiftsprognosen , inklusive utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. En andra prognos kommer att redovisas i budgetpropositionen . Inkomstberäkningarna redovisas i avsnitt 6.4. Förslag till tilläggsbudget redovisas i avsnitt 5.4. 5.2 Statsbudgetens preliminära utfall 5.2.1 Budgetsaldo 1999 Statsbudgetens saldo är detsamma som statens lånebehov (med motsatt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten amorterar på statsskulden. I tabell 5.1 redovisas det preliminära utfallet för statsbudgeten och en jämförelse görs med anvisade belopp i statsbudgeten. Budgetsaldot uppgick till . I stats- budgeten beräknades budgetsaldot till . Utfallet blev därmed bättre än beräknat. Jämfört med utfallet har statsbudgetens saldo förbättrats med . Det stora budgetöverskottet beror till stor del på engångseffekter i form av överföringar från AP- fonden, , och inbetalningar av premiepensionsmedel till , . Justerat för dessa större engångseffekter uppgick statsbudgetens saldo till . Statsbudgetens inkomster beräknades i statsbudgeten till . Det preliminära utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Ökningen förklaras främst av högre skatte- inkomster, som preliminärt blev högre än beräknat, se vidare avsnitt 6.6. Det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter blev . Det är lägre än budgeterat. Orsaken är främst att nettoutlåning blev lägre än beräknat, varav den största delen förklaras av att starten av det nya premiepensionssystemet försenades. Därmed genomfördes inte den budgeterade överföringen på till . Dessutom gjordes en extra överföring från AP- fonden till för att korrigera för att Premiepensionssystemet tillfördes för lite medel 1997. Tabell 5.1 Statsbudgetens preliminära utfall Preli- minärt utfall Diff utfall stats- budget Inkomster 696,4 696,4 724,5 28,1 Varav skatte- inkomster 630,6 630,6 672,4 41,9 Utgifter: 680,4 8,6 688,9 642,6 -37,8 Varav utgifter exkl. stats- skuldsräntor 613,81 8,6 622,4 615,4 1,5 Varav stats- skuldsräntor 84,6 0,0 84,6 89,9 5,3 Varav riks- gäldskontor- ets nettoutlå- ning m.m.2 -18,0 0,0 -18,0 -62,7 -44,7 Budgetsaldo 16,0 -8,6 7,5 82,0 66,0 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 2 Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5.2.2 Takbegränsade utgifter Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 25 samt 27. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i de utgifter som utgiftstaket omfattar. I de takbegränsade utgifterna ingår också ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. fastställde utgiftstaket för staten för till . Med anledning av riksdagsbeslutet om sänkt fastighetsskatt sänktes utgiftstaket med (bet. 1997/98:FiU20) till . I budgetpropositionen gjordes en teknisk justering av utgiftstaket till följd av ålderspensionsreformen med , vilket innebar att utgiftstaket höjdes till . I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna till (se tabell 5.2). Budgeteringsmarginalen beräknades uppgå till . ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att utgiftstaket för staten var hotat. Främsta orsaken var att utgifterna för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 förväntades bli högre än anvisade medel på statsbudgeten. Regeringen beslutade därför om ett antal utgiftsbegränsande åtgärder för att undvika ett överskridande. Sammantaget beräknades dessa åtgärder reducera utgifterna med ca . Efter dessa åtgärder beräknades budgeteringsmarginalen uppgå till . I budgetpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen till . Det preliminära utfallet för de takbegränsade utgifterna blev . Det innebär att budgeteringsmarginalen uppgick till , vilket är lägre än vad som ursprungligen beräknades i budgetpropositionen . Statens utgifter exklusive statsskuldsräntor beräknas bli högre än vad som budgeterades i statsbudgeten. Det preliminära utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten är högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Som andel av BNP uppgick de takbegränsade utgifterna preliminärt till , vilket är högre än 1998. Justerat för tekniska förändringar (ålderspensionsreformen) är däremot de takbegränsade utgifterna som andel av BNP lägre jämfört med . Jämfört med ökade de takbegränsade utgifterna med , varav ca p.g.a. ålderspensionsreformen. Tabell 5.2 Takbegränsade utgifter Stats- budgeten Preliminärt utfall Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 613,81 615,4 1,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135,8 136,1 0,3 Takbegränsade utgifter 749,7 751,5 1,8 Budgeteringsmarginal 3,3 1,5 -1,8 Utgiftstak för staten 753,0 753,0 0,0 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5.2.3 Statsbudgetens preliminära utgifter Som framgår av tabell 5.1 uppgick det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter till . Avvikelserna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten redovisas i tabell 5.4. En större förbrukning än anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Det preliminära utfallet för de 27 utgifts- områdena är högre än budgeterat. För utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor blev utfallet högre än budgeterat. För tre utgiftsområden där större delen av utgifterna består av transferingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, blev det preliminära utfallet sammanlagt högre än anvisat på statsbudgeten. Fyra utgiftsområden redovisar utfall som underskrider budgeterade belopp i statsbudgeten med mer än : utgiftsområde 15 Studiestöd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tillsammans redovisar dessa utgiftsområden ett preliminärt utfall som är lägre än anvisat på statsbudgeten. Nedan kommenteras de större avvikelserna mellan anvisade belopp i statsbudgeten och det preliminära utfallet. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslaget Biståndsverksamhet, vars utfall blev högre än anvisat. Förklaringen är att regeringen beslutade om ökade utbetalningar från anslaget för att uppnå målet om ett biståndsutfall på av brutto- nationalinkomsten. Den högre förbrukningen inom utgiftsområdet ryms inom tillgängliga medel, då reservationer från tidigare budgetår har nyttjats. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen, vars utfall blev högre än anvisat. Förklaringen till det högre utfallet är främst att slutregleringen av utbetalningen till landstingen avseende 1998 blev högre än väntat. På tilläggs- budget tillfördes anslaget läkemedelsförmåner och dessutom höjdes anslagskrediten. Vid utgången av 1999 hade anslagskrediten utnyttjats med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslaget Sjukpenning och rehabilitering, vars utfall blev högre än anvisat. Anslaget tillfördes i budgetpropositionen på tilläggsbudget. Därutöver har anslagskrediten höjts till maximala och regeringsbeslut har tagits om medgivet över- skridande på . Utgifterna för sjukförsäkringen har ökat kraftigt . Antalet ersatta nettosjukdagar (hela sjukdagar) blev högre än 1998 och medelersättningen per dag ökade med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslagen Föräldraförsäkring och Underhållsstöd, vars utfall blev 0,8 respektive högre än anvisat. Förklaringen till ökningen av föräldraförsäkringen är bl.a. att fäder, som i genomsnitt har en högre ersättningsnivå, ökade sitt uttag av föräldraledighet. De högre utgifterna för underhållsstödet beror bl.a. på att antagandet om de bidragsskyldigas totala antal barn var för lågt. Den högre förbrukningen inom utgiftsområdet finansierades delvis genom utnyttjande av gällande anslagskrediter och därutöver tilldelades underhållsstödet på tilläggsbudget. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är hänförliga till anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning, vars utfall blev högre än anvisat. Därmed har anslagskrediten utnyttjats med . En förklaring till den högre förbrukningen är att utgifterna har underskattats för de personer som räknas som sysselsatta i SCB:s arbetskraftsundersökning, men uppbär arbetslöshetsersättning, t.ex. deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utfallet för anslaget blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten och 1,3 miljarder högre än totalt anvisade medel. Den högre förbrukningen ryms inom tillgängliga medel, då anslagskrediten för anslaget höjdes . hade anslagskrediten utnyttjats med . Utgiftsområde 15 Studiestöd I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev lägre än budgeterat. De lägre utgifterna är framför allt hänförliga till anslagen Studiemedel m.m. och Vuxenstudiestöd m.m., vars utfall blev 1,5 respektive lägre än anvisat. Den lägre förbrukningen inom utgiftsområdet förklaras av att studiemedelsanslaget minskade p.g.a. en redovisningsteknisk förändring som innebar att avräkningsreglerna för gjorts mer enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas efter förändringen endast kassamässig avräkning. Förändringen medför att ca anslagsavräknas 2000 i stället . Anslaget Vuxenstudiestöd m.m. minskade till följd av en lägre efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget. Den minskade efterfrågan beror främst på att regelverket ändrats så att bidraget nu bara kan uppbäras , i stället för som tidigare , men även det förbättrade läget på arbetsmarknaden har haft betydelse. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev lägre än budgeterat. De lägre utgifterna är framför allt hänförliga till anslagen : Garanti- verksamhet och Bostadsbidrag, vars utfall blev 1,8 respektive lägre än anvisat. Orsaken till den kraftiga minskningen av det förstnämnda anslaget är att myndigheten haft lägre tillströmning av skadeärenden än förväntat. Utgifterna för bostadsbidragen har minskat främst till följd av högre prognos för hushållens inkomster. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till äldreanslaget Regionalpolitiska åtgärder från statsbudgeten 1998, vars utfall blev . Utgifterna täcks av anslagssparande . Utgiftsområde 21 Energi I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev lägre än budgeterat. De lägre utgifterna är framför allt hänförliga till verksamhetsområdet och utveckling av energisystem, vars utfall blev lägre än anvisat. Förklaringarna är de utgiftsbegränsningar och besparingar som regeringen vidtog ekonomiska vårproposition samt en lägre utbetalningstakt än förväntat. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet och är därmed det största utgiftsområdet på statsbudgeten. Det preliminära utfallet blev lägre än budgeterat. De lägre utgifterna är hänförliga till anslagen Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting och Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, vars utfall blev 0,7 respektive lägre än anvisat. Detta förklaras av att slutliga beräkning av utjämningsbidragen blev lägre än budgeterat och att vissa ärenden avseende bidrag till särskilda insatser inte hann färdigbehandlas . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndigande som gett regeringen utnyttjats. En viktig förklaring till de högre utgifterna är att överkurser vid emission blev mindre än budgeterat. Överkurser uppkommer vid emission av statsobligationer med högre kupongränta än aktuell marknadsränta. Överkurserna blev lägre än budgeterat p.g.a. lägre emissionsvolymer och högre räntenivåer än beräknat. Större valutavinster än beräknat reducerade dock en del av ökningen av ränteutgifterna. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev lägre än budgeterat. De lägre utgifterna beror framför allt på en tilläggs- och ändringsbudget från Europeiska kommissionen där BNI-avgiften minskades med anledning av överskottet i EU-budgeten 1998 och där också avgiftsbaser och växelkurser uppdaterades, vilket minskade den BNI-baserade EU-avgiften. Denna prognosjustering under löpande år föregriper och minskar den utfallsjustering som normalt sker efter avslutat budgetår. Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten beräknades minskningen av anslagsbehållningarna till . Denna förbrukning redovisades i den särskilda posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av det preliminära utfallet ingår förbrukningen av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Det preliminära utfallet visar att anslagsbehållningarna minskade med 1999, se tabell 5.3. Tabell 5.3 Minskning av anslagsbehållningar 1999 Ingående reservation och ramöverföringsbelopp 1999 01 01 37,6 Anvisat i statsbudget -7,9 Utfall -584,5 Indragningar p.g.a. överstigande maximalt anslagssparande -1,0 Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 1999 12 31 30,3 Förändring av anslagsbehållningar -7,3 1 Avseende ram-och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor. Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. Det preliminära utfallet för () nettoutlåning inklusive den kassamässiga korrigeringen uppgick till -62,(minustecknet innebär en nettoinlåning). Utfallet för RGK:s nettoutlåning m.m. blev därmed hela lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Den stora skillnaden beror främst på att de beräknade premiepensionsmedel, motsvarande , som skulle ha betalts ut till senarelades till 2000. Tabell 5.4 Statsbudgetens utgifter Preliminärt utfall Differens utfall statsbudget UO 1 4,2 0,0 4,2 4,5 0,4 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,7 0,0 1,7 1,5 -0,2 UO 3 och uppbörd 5,8 0,0 5,8 6,0 0,1 UO 4 Rättsväsendet 21,9 0,0 21,9 22,3 0,3 UO 5 och internationell samverkan 2,9 0,0 2,9 2,9 0,0 UO 6 Totalförsvar 44,1 0,1 44,2 44,3 0,2 UO 7 Internationellt bistånd 11,9 0,0 11,9 12,4 0,5 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,3 0,3 4,6 4,4 0,1 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,0 0,2 24,3 24,5 0,5 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80,5 7,5 88,0 88,5 8,0 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34,3 0,1 34,4 34,5 0,1 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 39,9 0,5 40,4 41,2 1,3 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33,8 0,1 33,9 35,4 1,7 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48,3 -0,3 48,0 48,8 0,5 UO 15 Studiestöd 22,4 -0,1 22,4 19,7 -2,8 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 29,0 0,1 29,1 29,1 0,1 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,5 0,0 7,5 7,6 0,1 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20,5 0,0 20,5 17,2 -3,3 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2,7 0,0 2,8 3,7 1,0 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,5 0,0 1,6 1,6 0,1 UO 21 Energi 1,7 0,0 1,7 1,1 -0,6 UO 22 Kommunikationer 25,5 0,0 25,5 25,6 0,1 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 12,0 0,0 12,0 11,9 0,0 UO 24 Näringsliv 2,9 0,0 2,9 3,3 0,4 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 103,6 0,0 103,5 102,5 -1,0 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 84,6 0,0 84,6 89,9 5,3 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21,9 0,0 21,9 20,9 -1,0 Minskning av anslagsbehållningar 5,0 0,0 5,0 0,0 -5,0 Summa utgiftsområden 698,4 8,6 706,9 705,2 6,9 nettoutlåning m.m. -18,0 -18,0 -62,7 -44,7 Summa statsbudgetens utgifter 680,4 688,9 642,6 -37,8 5.3 Utgiftsprognos I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till (se tabell 5.5). Aktuell prognos för statsbudgetens saldo uppgår till , dvs. en förbättring med . Det förbättrade budgetsaldot förklaras av att inkomsterna ökar med , ökar dock utgifterna med . Inkomsternas ökning beror till största delen på att fysiska personers inkomstskatt beräknas bli ca högre och att mervärdesskatten beräknas bli ca högre jämfört med beräkningen i statsbudgeten (se kapitel 6.4 för en mer detaljerad redovisning av inkomstprognoser ). Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor beräknas till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning och läkemedel som ökar, som utgifterna för bl.a. arbetsmarknadspolitiska program och vuxenstudiestöd minskar. Aktuell beräkning av statsskuldsräntorna uppgår till . Upprevideringen i förhållande till beräkningen i statsbudgeten på , beror huvudsakligen på höjt ränteantagande, lägre beräknade överkurser vid emission och högre kursförluster. De högre kursförlusterna beror på att () nu beräknas genomföra en större förtidsinlösen av lån jämfört med vad som antogs i beräkningen i budgetpropositionen. Prognosen för nettoutlåning m.m. uppgår till -3,, vilket innebär större inlåning än utlåning. I jämförelse med statsbudgeten innebär den aktuella prognosen för RGK:s nettoutlåning att budgetsaldot försämras med . Försämringen beror till största delen på ett beräknat underskott, uppgående till , i det kommunala momssystemet. Dessutom beräknas nettot av utbetalningar och inbetalningar av premiepensionsmedel, öka utlåningen med . Tabell 5.5 Statsbudgetens saldo Differens Inkomster 782,3 809,6 27,3 Utgifter 699,8 714,1 14,3 Varav utgifter exkl. statsskuldsräntor 623,51 624,2 0,7 Varav statsskuldsräntor 81,8 93,4 11,6 Varav riksgäldskonto rets nettoutlåning m.m.2 -5,5 -3,5 2,0 Budgetsaldo 82,5 95,5 13,0 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar med . 2 Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP- fonden till RGK. Prognos för takbegränsade utgifter Det av beslutade utgiftstaket på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen under innevarande budgetår. Kontinuerlig utgiftsuppföljning och granskning av prognoser är nödvändig för att kunna vidta korrigerande åtgärder. Tabell 5.6 Takbegränsade utgifter Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 623,51 624,2 0,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 140,0 139,9 -0,1 Takbegränsade utgifter 763,5 764,1 0,6 Budgeteringsmarginal 1,5 0,9 -0,6 Utgiftstak för staten 765,0 765,0 0,0 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar med . De takbegränsade utgifterna beräknades i statsbudgeten till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . I den nu aktuella prognosen uppgår de takbegränsade utgifterna till . Budgeteringsmarginalen beräknas därmed till . Budgeteringsmarginalens minskning förklaras till största delen av kraftigt ökade utgifter för sjukförsäkringen. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . var motsvarande andel av BNP preliminärt . För att möjliggöra en rättvisande jämförelse över tiden bör emellertid utgifterna justeras för de tekniska förändringar som höjde utgiftstaket med . Efter en sådan korrigering blir de takbegränsade utgifternas andel av BNP 1999 i stället , dvs. högre än 2000. Jämfört med 1999 ökar nu de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten med , varav förklaras av tekniska justeringar. Realt minskar de takbegränsade utgifterna med jämfört med . 5.3.1 Utgiftsbegränsande åtgärder 2000 Utgiftstaket är ett allvarligt budgetpolitiskt åtagande för regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas, skall regeringen för att undvika detta enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I budgetpropositionen meddelade regeringen att den förberedde ett antal åtgärder för att begränsa utgifterna . utgiftsprognoser visade att utgiftstaket för staten riskerade att överskridas 2000 till följd av att framför allt utgifterna för sjukpenning och avgiften till EU steg mer än vad som tidigare beräknats. Mot bakgrund av detta beslutade därför regeringen att senarelägga utgifter uppgående till , avseende arealersättning . Vidare redovisade regeringen i budgetpropositionen att ett antal utgiftsområden skulle komma att beröras av utgiftsbegränsningar. I budgetpropositionen preciserades emellertid inte närmare de vidtagna åtgärdernas omfattning. Regeringen har bestämt att begränsningsbelopp skall införas på sammanlagt sex utgiftsområden.