prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — -72 930 -5 519 Kommentarer till finansieringsanalysen Statens verksamhet Kassaflödet avseende statens verksamhet uppgick till , vilket är en ökning från föregående år med . Att nettobetalningarna i statens verksamhet har förbättrats beror till stor del på en överföring av medel från AP-fonden på , men även på ökade skatteinbetalningar. Under posten intäkter av avgifter och andra ersättningar ingår utdelningar från statliga dotter- och intresseföretag med . De största utdelningarna specificeras nedan: Tabell 4.13 Utdelningar i statliga bolag kronor 1999 1998 1 500 1 500 1 400 1 210 Förvaltningsaktiebolaget 1 000 925 840 415 411 1 509 Kostnaderna för statens förvaltning har i finansieringsanalysen justerats för avskrivningar m.m. Dessutom har justeringar gjorts med för avsättningar till premiereserven och med för avsättningar till fonder under posten transfereringar och bidrag. Justeringar till betalningar innehåller följande poster: Tabell 4.14 Justeringar till betalningar Miljoner kronor 1999 Förändring långfristiga fordringar 167 Förändring övriga omsättningstillgångar -6 787 Förändring kassa, bank m.m. -2 269 Förändring avsättningar 3 482 Förändring skulder 317 Summa justeringar -5 090 Övriga omsättningstillgångar har ökat med , vilket medför ett negativt kassaflöde. En av anledningarna till förändringen är ökning av placeringar i form av dagslån som en följd av oväntat stora skatteinbetalningar . Kassa, bank m.m. har ökat med , vilket ökar statens upplåning. Ökningen beror främst på att lät behållningar på valutakonton i ligga kvar över som en säkerhetsåtgärd. Avsättningarna har ökat med , vilket får en positiv inverkan på kassaflödet. Ökningen beror bl.a. på att gör avsättningar för risker avseende garantier och att Försvarsmakten ökat sina avsättningar för kommande förtidspensioneringar. Investeringar Statens totala nettoinvesteringar uppgår till . I uppställningsformen för finansieringsanalysen ingår numera även försäljningar av anläggningstillgångar under rubriken investeringar (men med omvänt tecken). Jämförelsetal har inte kunnat tas fram utan försäljning av anläggningstillgångar redovisas under posten justeringar till betalningar 1998. De materiella investeringarna uppgår till , vilket är en ökning med från föregående år. kostnadsförde Försvarsmakten investeringar, men tillgångsredovisas dessa under balansposten Beredskapstillgångar. De totala investeringarna i Försvarsmakten var . investeringar var , vilket är en minskning från föregående år med . investeringar var , vilket också är en minskning från föregående år med . Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var , vilket är en minskning från föregående år med . Minskningen beror på att har minskat sina investeringar i aktier. Investeringar i immateriella tillgångar uppgår till , vilket är en ökning med . I not 53 till finansieringsanalysen, specificeras investeringar i materiella och finansiella anläggningstillgångar för de myndigheter som redovisade de största investeringarna. Utlåning Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var -8,, vilket är en minskning med . Nyutlåningen och amorteringar ökade med respektive . I not 54 till finansieringsanalysen, specificeras nyutlåning och amorteringar för de myndigheter som redovisade de största beloppen. Finansiella aktiviteter Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgår till , vilket innebär minskade nettoutbetalningar med jämfört . Att nettoutbetalningarna minskat berodde dels på minskade räntebetalningar, dels på att realiserade kursförluster minskat avseende upplåningen. Från resultaträkningen har finansiella poster som inte påverkar betalningar eliminerats, t.ex. resultatandelar från dotter- och intresseföretag uppgående till . Dessutom har orealiserade valutakursvinster på eliminerats varav är hänförliga till statens upplåning. Dessa har i huvudsak uppkommit vid omvärdering av upplåning och kreditgivning i utländsk valuta. Statens upplåning Statens nettoupplåning visar förändringen av statens hela upplåning justerat för valutakursförändringar i utländsk valuta. Förutom har endast ett fåtal myndigheter möjlighet att ta upp lån på marknaden. Den myndighet som förutom hade den största nettoupplåningen 1999 var . Nettoamorteringen av statens lån var , en förändring från föregående år med . har statsskulden minskat med . För att komma fram till statens netto- amortering i slutraden har justeringar gjorts för förändring av övrig upplåning och för orealiserade valutakursförändringar med . I kapitel 3 ges en förklaring av sambanden mellan resultaträkning, finansieringsanalys och statsbudgetens utfall. 5.1 Inledning ekonomiska vårproposition redovisade regeringen statsbudgetens preliminära utfall . I detta kapitel redovisar regeringen stats- budgetens slutliga utfall . I bilagorna 2 och 3 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar respektive anslag på statsbudgeten. 5.2 Statsbudgetens saldo Enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov. Statsbudgetens saldo är därmed det- samma som statens lånebehov (med motsatt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. I kapitel 3 Samband mellan resultaträkning och stats- budget jämförs redovisningsprinciper och struk- tur mellan statsbudgeten och resultaträkningen. Budgetsaldot uppgick till . I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Utfallet blev därmed bättre än budgeterat. Jämfört med utfallet har statsbudgetens saldo förbättrats med . Det stora budgetöverskottet beror till stor del på engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden, , och inbetalningar av premiepensionsmedel till , . Justerat för dessa större engångseffekter uppgick statsbudgetens saldo till ca . Tabell 5.1 Statsbudgetens saldo 1999 justerat för större engångseffekter (underliggande saldo) Miljarder kronor 1999 Statsbudgetens saldo 82,0 Större engångseffekter 71,9 Försäljning av statliga bolag m.m. 0,8 Överföring från AP-fonden 45,0 Premiepensionsmedel, inbetalningar 26,1 Statsbudgetens saldo (justerat för större engångseffekter) 10,1 Statsbudgetens inkomster beräknades i stats- budgeten till . Det slutliga utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Ök- ningen förklaras främst av högre skatte- inkomster, som blev högre än beräknat, se vidare avsnitt 5.3.1. Det slutliga utfallet för statsbudgetens ut- gifter blev . Det är lägre än budgeterat. Orsaken är främst att nettoutlåning blev lägre än beräknat, varav den största delen förklaras av att starten av det nya premiepensionssystemet försenades. Därmed genomfördes inte den budgeterade överföringen på till . Dessutom gjordes en extra överföring från AP- fonden till för att korrigera för att Premiepensionssystemet tillfördes för lite medel 1997. Dessa lägre utgifter motverkas delvis av att ränteutgifterna blev högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.2 Statsbudgetens utfall Utfall Diff utfall stats- budget Inkomster 696,4 696,4 725,1 28,7 Varav skatte- inkomster 630,6 630,6 672,4 41,9 Utgifter 680,4 8,6 688,9 643,1 -37,2 Utgifter exkl. stats- skuldsräntor 613,81 8,6 622,4 615,3 1,5 Stats- skuldsräntor 84,6 84,6 89,9 5,3 Riks-gälds kontorets nettoutlåning m.m.2 -18,0 -18,0 -62,1 -44,1 Budgetsaldo 16,0 -8,6 7,5 82,0 66,0 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 2 Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . I diagram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo (detsamma som statens lånebehov) . Budgetsaldot har förändrats dramatiskt . första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budget- överskott på för att öka kraftigt till ett budgetöverskott på . Som framgår av diagrammet är det bara som staten kunnat amortera på statsskulden. Diagram 5.1 Statsbudgetens saldo Skillnadsanalys I tabell 5.3 redovisas skillnaden mellan det be- räknade budgetsaldot i statsbudgeten och utfal- let. Skillnaden delas upp på skillnad till följd av beslut, förändrad bild av den ekonomiska ut- vecklingen (antaganden) och övrigt. Att budget- saldot blev högre än beräknat beror i huvudsak på regeringsbeslut, främst senareläggningen av utbetalningen till PPM, och på att den ekono- miska tillväxten underskattades , vilket medförde högre skatteinkomster än beräknat i statsbudgeten. Inom kategorin övrigt blev dock budgetsaldot lägre än budgeterat främst p.g.a att utgifterna avseende sjukpenning och rehabilitering samt statsskuldsräntorna blev högre än budgeterat. Tabell 5.3 Skillnader mellan statsbudgeten och utfall för Total skillnad Antag- anden Beslut Övrigt Utgifter -37,2 -2,2 -42,2 7,2 Varav: Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 1 -0,4 -3,7 5,6 Statsskuldsräntor m.m. 5,3 -1,8 0 7,1 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i RGK 2 -44,1 0 -38,6 -5,5 Inkomster 28,7 26,6 -1,1 3,3 Budgetsaldo 66,0 28,7 41,1 -3,9 1 Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket 2 RGK:s nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid 5.3 Statsbudgetens inkomster Inkomsterna på statsbudgeten uppgick till , vilket är eller högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Inkomster från skatter m.m. (inkl. utjämningsavgift) blev , vilket är eller högre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev , vilket är eller lägre än beräknat. Det lägre utfallet förklaras i huvudsak av att försäljningar av statlig egendom blev lägre än beräknat. 5.3.1 Skatter De inkomsttitlar som redovisar skatter som om- fattas av den samordnade uppbörden påverkas av de periodiserade skatterna för inkomståren 1997 1999. Den samordnade uppbörden om- fattar cirka hälften av de totala skatterna. För inkomståren 1997 1998 är dessa utfall kända medan utfallet avseende blir klart . Några exakta för- klaringar till skillnader mellan statsbudget och utfall går därför inte att redovisa, utan för- klaringarna baseras på den prognos av den periodiserade skatten som redovisades ekonomiska vårproposition. För de skatter som ej omfattas av den samordnade upp- börden är dock det periodiserade utfallet klart. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen (BP1999) har de periodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 18 respektive (se tabell 5.4). Tabell 5.4 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster Miljarder kronor Utfall Prognos/ Utfall Skillnad mot BP1999 1998 1999 1998 1999 Offentlig sektor periodiserade skatter varav Löneskatter Skatt på reav. m.m. Mervärdesskatt Övrigt 1 019 669 13 160 178 1 079 703 20 173 182 18 9 6 5 -2 50 23 13 11 3 Statens periodiserade skatter 601 645 13 38 Statsbudgetens inkomster varav Skatter utjäm- ningsavgift Övriga inkomster 706 0 -13 29 -1 -13 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. De högre intäkterna avser till största delen löneskatter inkomstskatter på förvärvs- inkomster, allmän pensionsavgift och arbets- givaravgifter och skatt på realisationsvinster m.m. För förklaras även en stor del av skillnaden av ökade mervärdes- skatteintäkter. De högre löneskatterna 1999 förklaras dels av det högre utfallet , dels av att utvecklingstakten för lönesumman 1999 nu är betydligt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En stor del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn och pensionssystemet, vilket medför att statens periodiserade skatter ökat med 13 respektive i för- hållande till budgetpropositionen . Statsbudgetens skatter har jämfört med budgetpropositionen ökat med 22 respektive 1998 och 1999. Den större ökningen av statsbudgetens skatter jämfört med statens periodiserade skatter, 9 respektive , beror till stor del på att utbetalningarna av kommunalskattemedel till kommunerna är fast- ställda, varför hela den preliminära skatten på förvärvsinkomster och pensioner tillfaller staten. Detta medför större slutregleringar av kommunalskattemedel, vilket kommer att på- verka statsbudgeten negativt både 2000 och 2001. Slutregleringen beräknas uppgå till . Den stora skillnaden mellan beräkningen till budgetpropositionen och nuvarande prognos, vad avser de periodiserade skatterna, har minskat successivt . Av tabell 5.5 framgår att till ekonomiska vårpropo- sition (VP1999) hade skillnaden minskat till och till budgetpropositionen (BP2000) uppgick skillnaden till . Tabell 5.5 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster . Skillnad mellan tidigare beräkningar och prognos respektive utfall. Skillnad jämfört med prognos/utfall BP1999 VP1999 BP2000 Offentlig sektor periodiserade skatter varav Löneskatter Skatt på reav. m.m. Mervärdesskatt Övrigt -50 -23 -13 -11 -3 -28 -14 -10 -6 2 -19 -3 -9 -4 -2 Statens periodiserade skatter -38 -21 -17 Statsbudgetens inkomster varav Skatter utjäm- ningsavgift Övriga inkomster -29 0 44 -18 Av tabellen framgår även att prognosen för löne- skatter förbättras i betydligt snabbare takt än prognosen för skatt på realisationsvinster m.m. Till budgetpropositionen , för vilken beräkningen gjordes , hade skillnaden för löneskatterna minskat till . Däremot låg skatt på realisationsvinster m.m. fortfarande kvar på en alltför låg nivå. Den alltför låga prognosen på realisationsvinster förklaras av att det preliminära taxeringsutfallet avseende låg under det slutliga utfallet. Det preliminära utfallet fick även påverka prognosen för . Makroekonomisk utveckling Utvecklingen av statsbudgetens inkomster är intimt förknippad med den makroekonomiska utvecklingen. Det är därför viktigt att veta vilka beräkningsantaganden som legat till grund för prognoser över statsbudgetens inkomster. I tabell 5.6 nedan redovisas några centrala makro- ekonomiska förutsättningar för beräkningen av skatteinkomsterna till budgetpropositionen , vårpropositionen 1999, budgetpropo- sitionen samt vårpropositionen 2000. Tabell 5.6 Förutsättningar vid olika prognostillfällen Procentuell förändring BP1999 VP1999 BP2000 VP2000 Timlön 1998 1999 3,8 3,4 Antal arbetade timmar 1998 1999 1,4 2,7 Utbetald lön 1998 1999 5,5 6,0 Hushållens konsumtionsutgifter, löpande priser 1998 1999 Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev ökningstakten för löne- summan 1998 högre medan ökningstakten nu är högre. För beräknas således lönesumman bli högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen . Detta beror på en upprevidering av både tim- löneutvecklingen och utvecklingen av antalet arbetade timmar. Även prognosen för hushållens konsumtionsutgifter, som påverkar intäkterna av mervärdesskatt, har reviderats upp. Såväl hushållens som offentliga sektorns konsumtion ökade snabbare 1999 än vad som prog- nostiserades till budgetpropositionen för . I budgetpropositionen under- skattades utvecklingen av antalet arbetade timmar 1999 kraftigt. Även under- skattades timutvecklingen något. Under- skattningen förklaras främst av att produktivitetstillväxten bedömdes bli snabbare än vad som blev fallet. förklaras under- skattningen av utvecklingen avseende antalet arbetade timmar, dels av för höga förväntningar om produktivitetstillväxten, dels av att styrkan i tillväxten i ekonomin underskattades. När ekonomiska vårproposition publicerades bedömdes effekterna av Asien- krisen dämpa tillväxten i svensk ekonomi i relativt stor omfattning. BNP-tillväxten re- viderades ner i förhållande till budgetpropo- sitionen och skillnaden mellan prognos och utfall blev därmed ännu större än i budget- propositionen. Det var framför allt exporten och investeringarna och därmed även importen som förutsågs utvecklas svagare än prognostiserat i budgetpropositionen. Produktiviteten re- viderades ner, bland annat därför att dämpningen av tillväxten förväntades få effekt på sysselsättningen med viss eftersläpning. Prognosen över utvecklingen av antalet arbetade timmar var därmed densamma i vårpropositionen 1999 som i budgetpropositionen , dvs. en kraftig underskattning. Sedan budgetpropositionen publicerades hade sysselsättningen stigit snabbare än väntat, men tillväxten förutsågs bli svagare och uppgången i antalet lediga platser, som historiskt sett har varit en bra indikator på sysselsättningen, hade mattats av något. Sysselsättningen förväntades därmed bli relativt svag . var bedömningen ungefär densamma som i budgetpropositionen. Inför budgetpropositionen var det tydligt att effekterna av Asienkrisen blev små och att den svenska ekonomin var inne i en snabb expansionsfas. Sysselsättningen hade stigit mycket snabbt och produktiviteten hade utvecklats svagt. Det ledde till att utvecklingen av antalet arbetade timmar överskattades i stället för att, som i de två senaste prognoserna, underskattas. Utvecklingen av den genomsnittliga timlönen underskattades i såväl budgetpropositionen som i vårpropositionen 1999 för både 1998 och 1999. Det berodde främst på att löne- glidningen förutsattes uppgå till . Utfallet visade för båda åren en löneglidning på . Prognosen över den utbetalda lönesumman påverkades också, förutom av ovan- stående prognosavvikelser, av att det preliminära utfallet avseende lönesumman, som bygger på arbetsgivarnas skatte- deklarationer till skattemyndigheterna, visade att lönesumman ökade mer än det definitiva utfallet som grundas på kontrolluppgifterna. Revideringarna i prognoserna för hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser 1999 beror till viss del på ändrade prisprognoser (främst beroende på ändrade boendekostnader) men till största delen på ändrade volymprognoser. Variationerna i de senare prognoserna kan framför allt hänföras till skiftande bedömningar av Asienkrisens effekter. Efter det att prognosen till budgetpropositionen utarbetats ökade oron för Asienkrisens effekter på världs- ekonomin och, via exporten och syssel- sättningen, på hushållens konsumtion i . Därför reviderades prognosen för volym- tillväxten i hushållens konsumtion 1999 ned från i budgetpropositionen för ekonomiska vårpropo- sition. Därefter har effekterna visat sig vara mindre än först befarat, vilket tillsammans med den allmänt förbättrade konjunkturbilden lett till att prognoserna successivt reviderats upp. Förutom den starka utvecklingen av syssel- sättningen och de disponibla inkomsterna har sannolikt den starka förmögenhetstillväxten i hushållssektorn 1999, som inte förutsetts i prognoserna, bidragit till att utfallet överträffat även prognosen i budgetpropositionen . 1000 Skatter m.m Skattekontots införande med- för att det 1999 i huvudsak är debiterade belopp och inte inbetalda belopp som redovisas på följande inkomsttitlar: 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1200 Socialavgifter och allmän pensions- avgift 1411 Mervärdesskatt Skillnaden mellan inbetalda och debiterade belopp redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto. I det följande kommenteras endast de in- komsttitlar som redovisar större skillnader mellan utfall och statsbudget. En fullständig redovisning av statsbudgetens samtliga inkomst- titlar finns i bilaga 2. 1100 Skatt på inkomst Inkomstskatter utgörs till största delen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Dessutom redovisas särskild premieskatt för gruppliv- försäkringar, kupongskatt, lotteriskatt och artist- skatt under inkomsthuvudgruppen. Uppbördsförskjutningar medför att skatterna på titlarna 1999 kan hänföras till inkomståren 1997 1999. redovisas således både debiterade och inbetalda skatter på Fysiska personers inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt. debiteras dels pre- liminärskatt, varav 11/12 avser och 1/12 avser , dels slutlig skatt minus preliminärskatt avseende inkomst- . Inbetalda skatter utgörs av kvarstående skatt avseende och av tillkommande skatt. Utbetalda skatter utgörs av restitutioner. omförs vissa skatter avseende inkomståren 1997 och 1998 till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Från Fysiska personers inkomstskatt utbetalas även kommunalskattemedel. Utbetalningarna avser och baseras på de upp- räkningsfaktorer som regeringen fastställde . 1111 Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten, vilket även framgår av tabell 5.8. I tabell 5.7 redovisas hushållens periodiserade skatter för inkomståren 1997 1999. Tabellen redovisar också avvikelser mot beräkningen till budgetpropositionen , som låg till grund för statsbudgeten 1999. Tabell 5.7 Hushållens periodiserade skatter Miljarder kronor Utfall Utfall Prognos Skillnad mot BP1999 Inkomstår 1997 1998 1999 1997 1998 1999 Skatter på titeln inkomstskatt Kapitalskatt, netto Skattereduktioner 29 293 11 -1 32 306 13 -1 30 322 20 -4 0 0 0 0 1 4 6 0 1 9 13 0 Omförda skatter m.m. Förmögenhetsskatt Fastighetsskatt Mervärdesskatt Allm.pensionsavgift Egenavgifter Allm. 5 15 3 8 7 6 13 4 57 7 6 13 4 60 8 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 1 0 0 2 2 - Slutlig skatt 410 437 460 0 10 25 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Utfallet för den slutliga skatten avseende blev lägre än i beräkningen till budgetpropositionen medan utfallet avseende blev högre. De högre intäkterna av statlig respektive inkomstskatt beror huvudsakligen på en underskattning av utbetalda löner . Intäkterna av kapitalskatt blev högre jäm- fört med budgetpropositionen . Avvikelsen förklaras främst av högre realisations- vinster. Underskattningen av utbetalda löner innebar dessutom högre intäkter av allmänna pensionsavgifter och egenavgifter i förhållande till budgetpropositionen . Det högre utfallet medförde även ett större underuttag (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) vilket påverkar inkomsttiteln 1999 (se tabell 5.8 nedan). Även beräknas den slutliga skatten bli väsentligt högre, , jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen. Skillnaden förklaras framför allt av högre statlig och inkomstskatt samt kapitalskatt. De högre statliga och kommunala inkomstskatterna kan sannolikt förklaras av en underskattning av lönesumman för . Följden blev att preliminärskatterna i beräkningen till statsbudgeten under- skattades med . De högre kapitalskatterna, framför allt skatten på realisationsvinster, påverkar inte inkomsttiteln 1999, eftersom skatt på realisationsvinster inte preliminärbeskattas utan betalas som kom- pletteringsbetalningar. I tabell 5.8 redovisas utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt för . Tabell 5.8 Inkomsttiteln inkomstskatt Miljarder kronor Utfall Skillnad mot statsbudgeten Budgetår 1998 1999 1999 Deb. Preliminär A-skatt Deb. Preliminär F-skatt o särsk. A-skatt Deb. Slutlig skatt minus preliminär skatt Kvarstående o tillkommande skatt Övrigt Summa inkomster 408,7 19,1 24,9 7,7 0,2 460,6 9,6 0,1 9,9 0,5 1,3 21,4 Utbetalningar till kommuner -310,0 0,5 Inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -88,9 0,0 Fysiska personers inkomstskatt 49,8 61,7 21,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Utfallet på titeln inkomstskatt blev 4,1 miljarder lägre än i statsbudgeten. I tabell 5.9 redovisas de periodiserade skatterna för inkomståren 1997 1999. De periodiserade skatterna är utfall medan de är en prognos. I tabellen framgår även avvikelsen mot beräkningen till budgetpropositionen . Tabell 5.9 Företagens periodiserade skatter Miljarder kronor Utfall Utfall Prognos Skillnad mot BP1999 Inkomstår 1997 1998 1999 1997 1998 1999 Skatter på titeln 47 12 -1 46 12 -1 -2 0 0 -1 0 0 Omförda skatter m.m. Förmögenhetsskatt Fastighetsskatt Mervärdesskatt Särskild löneskatt 0 12 2 9 0 12 2 11 0 10 2 14 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 4 Slutlig skatt 80 81 87 0 -1 4 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Prognosen för de periodiserade skatterna avseende 1997 och 1998 i budgetpropositionen överensstämde relativt väl med utfallet.