prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Distum skall bl.a. fördela medel till och på annat sätt stödja och följa upp projekt som syftar till att utveckla IT-stödd distansutbildning. Distum skall också följa den IT- stödda distansutbildningens utveckling och upprätta en nätburen informationscentral för denna utbildning. Det svenska skolsystemet är ett av de mest datortäta i världen och andelen datorer med Internetuppkoppling är jämförelsevis mycket hög. som datamognaden och användandet av Internet i de svenska skolorna måste sägas vara väl utbrett kan också stor skillnader mellan olika skolor i olika kommuner påvisas. Internetanvändningen går i vissa skolor mot allt mer avancerade former, som andra knappast börjat . IT-stödd distansutbildning kan för många vara det enda sättet att få en viss utbildning. Den öppnar också möjligheter till studier oberoende av nationsgränser. Det är av stor vikt att tar vara på den kompetens och resurser i övrigt som finns på detta område. Flera parter bör ta ett ansvar som motorer i utvecklingen av distans- utbildningen i . Förutom , gäller detta ansvar även för universitet och högskolor, kommunala och enskilda utbildningsanordnare, Statens skolor för vuxna samt för folkhögskolor, högskolor och studieförbund. insatser är viktiga för att på nationell nivå främja utvecklingen och användningen av en distansutbildning som grundas på informations- och kommunika- tionsteknik inom högskolan och folkbildningen. Regeringen avser att återkomma till frågan om utveckling av distansutbildningen. Regeringen har fastställt en förordning om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan. Utvecklingen av IT-stödd distansutbildning på olika utbildningsnivåer är ett stort och resurskrävande arbete. Internationellt sett har flera med jämförbara länder redan tidigare inrättat särskilda myndigheter för att främja IT-stödd distansutbildning. som är ett geografiskt stort och glesbefolkat land, är mer än många andra länder inom EU beroende av att använda tillgängliga resurser på distansutbildnings- området på ett optimalt sätt. Med det tilltagande intresset för att rekrytera studenter över gränserna och för att utveckla samarbetet mellan lärosäten i olika länder följer krav på att studenter skall kunna ta del av kurser där respektive högskola har särskild hög kompetens. Informationstekniken är på väg att spränga gränserna för den traditionella utbildnings- organisationen. Det finns och kurser som erbjuds över hela världen; ibland ger de tillgång till spetskompetens. Genom IT-stödd distansutbildningsteknik inom högskolan kan sålunda utbildningar bedrivas med samtidiga deltagare från olika länder. 5.4.5 Kompetensutveckling i arbetslivet blir tillämpad kunskap i allt snabbare takt inaktuell till följd av en accelererande utveckling, inte minst inom de tekniska områdena. Förmåga att ta till sig och omsätta ny kunskap blir avgörande för individernas utveckling, anställbarhet och trygghet samt företagens konkurrens- och utvecklingskraft. Det livslånga lärandet är därmed ett gemensamt intresse för den enskilde individen, arbetsmarknadens parter och staten. Statens roll för att stödja det livslånga lärandet är framförallt att skapa strukturer i utbildningsväsendet som tydliggör utbud och möjligheter. Arbetsmarknads- och utbildningspolitiken har en viktig uppgift i att rusta den enskilde utifrån efterfrågan på arbetsmarknaden. Två typer av kunskapsinhämtning blir allt mer aktuella, förebyggande och akut. Med förebyggande kunskapsinhämtning menas att man successivt höjer sin allmänna kunskapsnivå och därigenom följer med i den allmänna utvecklingen. Med akut kunskapsinhämtning menas omedelbara behov av kunskaper som då man till exempel ställts inför en arbetsuppgift som kräver nya kunskaper. Behoven kommer att behöva mötas med ett varierat utbud av bl. a. kortkurser och individuell handledning. Både akut och förebyggande kunskaps- inhämtning kommer att vara nödvändigt för människor och IT kommer att vara en viktig teknik för att göra detta möjligt. I utbildningsprocesser har vi en stark tradition att tänka i planerade kurser. Det livslånga lärandet och integrationsprocesserna kommer emellertid att ställa nya krav på utbildningsanordnare, där flexibilitet och omedelbarhet är ledorden. Universiteten och högskolorna ställs inför nya utmaningar om man, inom ramen för såväl utbildning, forskning som den tredje uppgiften, skall kunna spela en roll i samband med behoven av kunskapsinhämtning för människor i olika åldrar och i olika situationer. Den tredje uppgiften kommer dessutom genom en utvecklad kontakt och kommunikation med det omgivande samhället att vara ett nödvändigt redskap för att kunna följa och möta behovet av utbildning och lärande. Dessa frågeställningar bör ytterligare belysas för att utröna vilka hinder och möjligheter som finns för utvecklingen av den högre utbildningens roll i det livslånga lärandet. Ett råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83) har inrättats. Rådet skall lämna en särskild redovisning i frågor som avser jämställdhet och IT-tjänster. Rådets uppdrag skall vara avslutat . IT-kompetens i småföretag bedömning: En satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag bör genomföras med start , där informationssatsningar riktat mot småföretag samt företagsbesök bör vara centrala delar. Skälen för regeringens bedömning: Bristen på IT-kompetens hos småföretag har uppmärksammats i flera sammanhang, bl.a. av företrädare för näringslivet som pekar på dessa nya förutsättningar för företagen. De mindre företagen är inte lika benägna att ta till sig nya informations- tekniska lösningar och nya arbetsformer som de större företagen. I många fall beror detta på en brist på kunskap om hur IT praktiskt kan användas i verksamheten. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att medel avsätts till en nationell satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag. Effekten av satsningen blir att företaget får förutsättningar att utveckla både företaget och de anställda. Satsningen inleds med en riksomfattande informationskampanj och seminarier riktade mot småföretag. Kampanjen kommer att ske i samarbete med både regionala och lokala aktörer, däribland företrädare för näringslivet. Detta följs sedan upp med konkreta företagsbesök, som hjälper företaget att identifiera företagens IT-behov och utvecklingsmöjligheter. Syftet är att visa på informationsteknikens möjligheter samt motivera småföretag att höja sin IT-kompetens. Arbetsmarknadsutbildningen Det är viktigt att bristen på arbetskraft inte blir en hämmande faktor för sysselsättningen. Här har arbetsmarknadsutbildningen en viktig roll att spela för att motverka flaskhalsar, dvs. att bristen på arbetskraft hämmar företagens tillväxt. Till skillnad från det reguljära utbildningssystemet som i första hand skall tillgodose individens behov av kompetens- utveckling, skall arbetsmarknadsutbildningen främst fokusera på arbetsgivarens behov av utbildad arbetskraft. Den snabba IT-utvecklingen på arbetsmarknaden ställer stora krav på arbetsmarknadsutbildningen. Den måste ständigt förnyas och anpassas både på yrkesanvändarnivå och specialistnivå. Efterfrågan som finns på IT-specialister kan till viss del mötas med att öka antalet elever i utbildningen men det finns skilda meningar om huruvida arbets- marknadsutbildningen kan ta på sig uppgiften att korrigera för behov som arbetsgivaren i flera fall anser kräver kompetens på högskolenivå. Men för att höja kvaliteten och närma sig de krav arbetsgivaren ställer på arbetskraften är det tillåtet att inom arbetsmarknads- utbildningens ram upphandla kursplatser på högskolan i syfte att komplettera redan förvärvade kunskaper. Det ger ytterligare handlings- medel för , men utbudet av arbetskraft på högskolenivå påverkas trots allt marginellt av dessa arbetsmarknads- utbildningar. Det nationella IT-programmet (SwIT) som avslutas arbetar enbart med yrkesutbildningar mot IT-marknaden och deras erfarenheter stämmer väl överens med arbetsmarknads- utbildningens synsätt hur man skall arbeta för att nå bästa effekt. Arbetsmarknadsutbildningen och även det nationella IT-programmets (SwIT) möjligheter att avhjälpa flaskhalsar på IT-specialistnivå förutsätter ett nära samarbete med arbetsgivaren för att kunna svara direkt mot deras kompetensbehov. Ett ytterligare villkor, är att arbetsgivaren har en strategi för återkommande kompetensutveckling, så att arbetstagaren inte riskerar att kunskapsmässigt komma efter och därmed slås ut från arbetsmarknaden när tekniken förändras. Är dessa förutsättningar tillgodosedda kan arbetsmarknadsutbildningen utgöra ett komplement till annan utbildning för att avhjälpa den brist som uppstått på IT-specialister. En arbetsgrupp är tillsatt på som bl.a. skall analysera hur arbetsmarknadsutbildningen kan effektiviseras ytterligare för att möta de krav som näringslivet ställer på yrkesutbildat arbetskraft såväl inom IT-sektorn som övriga arbetsmarknaden. Arbetsgruppen skall lämna en slutrapport . I syfte att snabbt motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden får arbetsmarknadsutbildningar på försök riktas även till redan anställda. Genom att stimulera till ökad kompetens hos redan anställda går det snabbare att tillgodose arbetsgivarens kompetensbehov än vad som är möjligt med arbetsmarknadsutbildningen i sin nuvarande utformning. Stimulera till ökat lärande i arbetslivet Regeringen stimulerar till ett ökat lärande i arbetslivet genom olika satsningar. För att satsningarna skall kunna anpassas till företagens och individernas specifika behov är de framförallt av generell karaktär, dvs. inte inriktade mot ett specifikt kunskapsområde. Därmed avgör företaget, organisationen eller individen själv vilka satsningar som är mest angelägna utifrån ett specifikt behov. Ett exempel är Socialfondens mål 3 för perioden 2006 som bl.a. skall stimulera till kompetens- utveckling av redan anställda. Regeringen har även föreslagit att avsätta särskilda medel för att stimulera individuell kontinuerlig kompetens- utveckling. Även denna satsning avser en generell satsning för kompetensutveckling där IT-kompetens bör vara en naturlig och viktig del. Behovet av kompetensutveckling och ständig förbättring är väsentligt för såväl små som stora företag. Bristen på tid utgör dock ofta ett hinder för kompetensutveckling av anställda inom små och medelstora företag. IT kan vara ett bra verktyg och distansutbildning en lösning som bidrar till att undanröja detta hinder. Behov finns att utveckla olika modeller och former för kompetensutveckling av anställda inom små och medelstora företag. Inom ramen för bland annat olika EU-projekt pågår sådan försöks- verksamhet inom flera kommuner och regioner. Även de av regeringen initierade Tillväxtavtalen visar på ett brett engagemang för kompetens- utveckling. Det är angeläget att erfarenheterna från dessa olika projekt sprids till övriga kommuner. 5.4.6 IT vid universitet och högskolor Allmänt om IT i grundutbildningen Regeringens bedömning: och högskolor bör ha en strategi och handlingsplan för det samlade IT-arbetet. Alla som studerar inom högre utbildning bör ha möjlighet att ingående lära sig nyttja IT som ett medel för inlärning och för t.ex. kritisk informationssökning, kommunikation och simulering. Det är viktigt att de försök att utveckla pedagogiken med hjälp av IT som pågår stimuleras och utvärderas. Andelen utbildade inom olika IT-utbildningar bör öka liksom andelen kvinnliga högskoleutbildade inom IT-området. Arbetet med att utveckla distanskurser tillgängliga via Internet måste påskyndas. Skälen för regeringens bedömning: och högskolor använder IT i ökande grad i grundutbildningen. Det är därför angeläget att universitet och högskolor fortsätter att utveckla användningen av IT. Ytterst handlar det om att uppnå olika effektmål, dvs. att: öka tillgängligheten och rum för utbildning på högskolenivå, öka variationen av möjliga vägar till utbildning, skapa mer tid för själva inlärningen, höja kvaliteten i utbildningen. och högskolor skall ha en tydlig strategi och handlingsplan för det samlade IT-arbetet. Av handlingsplanen bör det även framgå hur arbetet med att höja datormognaden hos studenter och personal bedrivs. Det är viktigt att universitet och högskolor tar ett fortsatt ansvar för att förmedla kunskaper om hur IT kan användas som ett centralt verktyg för aktiv inlärning och problemlösning. Alla som studerar inom högre utbildning skall därför få möjlighet att ingående lära sig nyttja IT för inlärning och för t.ex. kritisk informationssökning, kommunikation och simulering. IT bör därför användas så att den stöder lärarens roll som handledare och kunskapsförmedlare, stöder studentens inlärning samt utvecklar studentens förmåga att söka och värdera information. Den bör också användas i syfte att underlätta kontakt och interaktion mellan studenter och lärare. Det är viktigt att dels de försök som pågår med att utveckla pedagogiken med hjälp av IT utvärderas, dels att nya initiativ stimuleras och dels att kunskap om framgångsrika projekt sprids. Regeringen ser därför mycket positivt på de utbildningar som i hög grad försöker integrera IT i olika moment. Högskolans grundutbildning utgör ett brett spektrum av utbildning vad avser flera dimensioner som längd, form, innehåll, mål, osv. Oavsett utbildning bör alla studenter öka sina allmänna IT-kunskaper. Detta kan ske i form av exempelvis fördjupning av IT-kunskaperna på specifika IT- kurser och program eller genom att öka dimensioneringen av specifika IT-kurser och program. Varje högskola har själv att besluta om vilka utbildningar man skall erbjuda och hur de skall utformas inom ramen för de mål och riktlinjer som beslutats av . pågår uppbyggnaden av ett IT-universitet vid KTH. Detta ligger helt i linje med hur högskolorna själva kan anpassa sitt utbildningsutbud i riktning mot områden där behovet av välutbildad arbetskraft bedöms öka. Högskoleutbildning i nätbyggande och IP-teknik Regeringens bedömning: Behovet av kompetens inom området nätbyggnad och IP-teknik har ökat kraftigt . Högskolorna bör beakta detta vid dimensioneringen av utbildningen av IT-specialister av olika slag, t.ex. inom området nätutbyggnad och IP-teknik. Statskontorets rapport: I rapporten av Internet (Statskontoret, 1997, dnr 360/96 5) framhålls att intresset för Internet, från såväl offentlig sektor som näringsliv, har medfört att det råder stor brist på kompetent personal. Statskontoret föreslog att regeringen borde låta göra en detaljerad kartläggning över vilka utbildningsområden som skall vara prioriterade på kort sikt inom högskoleväsendet rörande teknisk kompetens för utbyggnad av stora IP-nät (IP=Internet Protocol), för att så snabbt som möjligt fylla upp bristerna på kompetent personal. Avsaknaden av eller ofullständiga kunskaper om IP-tekniken är ett av de allvarligare hoten mot den tekniska infrastrukturen. Svårigheten att hitta kompetent personal går ut över expansionen av Internet och nät- byggandet och har allvarliga konsekvenser bl.a. för kvaliteten på den service som tillhandahålls av operatörerna. För kommuner som satsar i egna nätlösningar är detta en allvarlig fråga. : I be- tänkande (SOU 1999:85) anges att räknar med att det finns något hundratal IT-experter i men att det förmodligen skulle behövas mer än 1 000. Statsmakterna borde därför satsa på kvalificerad utbildning på detta område. Remissinstanserna: IT kommissionen, IT , SUNET, The Swedish Chapter of the (ISOC SE) m.fl. framhåller kompetensbristen. , och kommun föreslår ett försörjningsprogram för eftergymnasial kvalificerad IT-utbildning. Skäl för regeringens bedömning: Det finns en allmän uppfattning att den ovan beskrivna bristsituationen inte har förbättrats utan snarare ökat. Kompetens att utveckla och driva stora IP-nät är en knapp resurs i . Det pågår en utveckling av utbildning i nät- byggande och IP-teknik inom högskolan, men regeringen anser att det ännu inte är av tillräcklig omfattning och att högskolorna även fortsättningsvis bör beakta detta i dimensioneringen av denna utbildning. IT-forskning i utgifter för forskning och utveckling uppgick till eller av BNP vilket är bland det högsta i världen. Drygt två tredjedelar av dessa utgifter finansierades av näringslivet medan en fjärdedel finansierades av offentlig sektor. Elektronikindustrin stod för en femtedel, , av näringslivets FoU-utgifter. Inom elektronikindustrin dominerar FoU inom telekommunikationsområdet. Av svenskt näringslivs FoU-satningar gick 10 miljarder till programrelaterad FoU. För industri- företagen genomfördes de största satsningarna inom teleprodukt-, precisionsinstrument- och transportmedelsindustrin. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har sammanställt den forskning inom formationsteknologin som finansierats av forskningsråd, sektorsorgan och stiftelser mellan åren 1995 97. uppgick finansieringen till ca . Största finansiär var . Även EU utgör en viktig finansiär för forskning inom informationsteknologin. Framtida utvecklingsområden Projektet genomförs av (), , och . Projektet syftar till att peka på betydelsefull teknikutveckling . En av åtta paneler har som tema informations- och kommunikations- systemteknik. I sin redovisning har panelen pekat ut framtida utvecklingsområden inom IT, bl. a. kombinationen mellan mobil teknik och Internet, säkerhet och integritet, gränssnittet mellan människa och dator samt mötet mellan den tekniska och biologiska världen, särskilt molekylär elektronik. och kompetensutveckling, , har genomfört en förstudie kring upplevelseindustrin, Blandade upplevelser . I förstudien pekas bl.a. på behovet av insatser inom kompetensutveckling och forskning. kommer att satsa på bl.a. kvalificerad vidare- utbildning och kreativa mötesplatser för upplevelseindustrin. Behov av insatser inom IT-forskning Utvecklingen på IT-området går mycket snabbt. Nya satsningar och omprioriteringar är nödvändiga för att kunna följa utvecklingen. Nedan anges insatser inom IT-forskning och utveckling som regeringen redan nu tar initiativ till. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i en forsknings- proposition . Vidare kan nämnas proposition 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken samt proposition 1999/2000:81 Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering. I dessa föreslås en ny myndighet för forskning och utveckling. Den nya myndigheten får som en angelägen uppgift att kraftsamla, utveckla och fokusera på insatser inom IT- området. 5.4.7 Elektronik och IT-baserad industri Regeringens bedömning: Det finns ett behov av en ny nationell strategi inom mikroelektronik, elektronik- och närliggande IT-områden. En sådan strategi bör genomföras genom kraftsamlingar i ett antal nya kluster (grupper av institutioner och företag). Regeringen har i ett första steg beslutat att stödja utbyggnad av ett kluster med inriktning mot kiselteknik. Principerna för uppbyggnad och samverkan inom nämnda kluster bör utgöra en modell för övriga föreslagna satsningar. , Delegationen för utländska investeringar i (), och och kompetensutveckling () har gemensamt föreslagit en ny nationell strategi inom mikroelektronik, elektronik och närliggande IT- områden. Syftet är att stärka basen för svensk industri inom IT och elektronikområdena. I strategin anges som tillväxtmål att skall ha en export av IT- och elektronikrelaterade produkter som är minst lika stor i förhållande till världsmarknaden för IT och elektronik som andel av den totala världshandeln. m.fl. har gemensamt funnit att den föreslagna strategin kräver nya samverkansformer inom ett antal nya kluster. Inom varje sådant kluster kan näringslivets FoU i samverkan med såväl industriforsknings- institut som med universitetens och högskolornas utbildning och forskning koncentreras mot strategiska delområden. Ett enskilt kluster avses verka inom ett specifikt funktionsområde, förutsatt att nationell kraftsamling kan åstadkommas i sådan grad att även internationella företag och gästforskare söker sig till respektive kluster. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att det är av stor vikt att sverigebaserad IT- och elektronikindustri, förutom att vara ledande utvecklare och användare av avancerad teknologi, också kan säkerställa en internationellt konkurrenskraftig förmåga att producera avancerade system och produkter. En satsning behöver göras inom strategiskt viktiga områden för att få fram viktiga forskningsresultat och forskare med spetskompetens för högskolans, institutens och näringslivets behov. Viktiga behov finns bl.a. inom system- och programvaruutvecklingsteknik samt komponenttekniker med tonvikt på producerbarhet. Satsningen på tillämpningar avser såväl traditionella områden, där redan är industriellt starkt, som nya områden med stark utveckling och tillväxt, där bedöms ha goda förutsättningar att skapa nya företag, produkter och tjänster. En första resursförstärkning inom kiselteknik har gjorts enligt regeringens beslut med syftet att stärka de svenska för- utsättningarna för att tillämpa framtidens teknik på kisel- och kretskonstruktion. Klustret skall omfatta dels ett nytt institut i vilket tillförs ett engångsbelopp på dels berörda delar av det svenska näringslivet inklusive såväl stora som mindre företag liksom internationella företag och gästforskare. Universiteten i , och samt KTH tillförs sammanlagt för forskning inom området. 5.4.8 Ett för Internetteknik Regeringens bedömning: Ett för Internetteknik etableras inom högskolesektorn. Centrumets uppgifter bör främst vara att bedriva forskning och utveckling inom Internetområdet. Kompetens- centrumet bör etableras i anslutning till den IT-satsning som () påbörjat i . Skäl för regeringens bedömning: För att Internet skall kunna utvecklas på ett stabilt, öppet och funktionssäkert sätt där tekniken är tillgänglig för alla samhällsgrupper är det nödvändigt att skapa förutsättningar för en långsiktig och medveten kunskapsuppbyggnad. Allt fler verksamheter förutsätter att Internet fungerar och kraven höjs därför på driftssäkerhet, informationssäkerhet och stabilitet. Som bl.a. framgår av betänkande (SOU 1999:85) är kompetens att utveckla och driva stora nät en knapp resurs i . För att möta behovet av forskning och utveckling inrättas ett för Internetteknik inom högskolesektorn. För detta ändamål avsätter regeringen sammanlagt , dvs. Regeringen har erfarit att en utredning om ett har genomförts vid KTH vilken i huvudsak bör ligga till grund för etableringen av centrumet. Eftersom kompetensen inom Internetteknik är relativt spridd nationellt bör det övervägas om centrumet kan ges en delvis virtuell struktur. Kopplingen till EU:s forskningsprogram bör betonas. KTH:s IT-universitet i . Tekniska högskolan (KTH) har påbörjat en satsning att etablera ett IT-universitet i , där verksamheten skall vara inriktad mot informationssamhällets infrastruktur och präglas av en helhetssyn på informationssystem med starka kopplingar både mellan olika tekniska discipliner och till nya industriella tillämpningar. Inom IT-området utgör en unik miljö för kompetens- och kunskapsutveckling. Här finns en miljö med företag, forskningsinstitut samt högre utbildning och forskning. finns cirka 5 000 studenter i . Utbildning bedrivs inom traditionella civilingenjörsprogram (KTH), högskoleingenjörsprogram (KTH), data- och systemvetenskapligt program () samt inom enstaka kurser och vidare- utbildningskurser. Regeringen har i budgetpropositionen för beräknat medel för nya permanenta platser vid KTH åren 2000 2002. Av dessa beräknas KTH avsätta ungefär hälften eller 1 275 platser (helårsstudenter) för IT-satsningen i . Vid KTH bedrivs forskning inom flera områden från mikroelektronik till IT-tjänster. Forskningen omfattar cirka 200 forskare och ungefär lika många forskarstuderande.