prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare har framhållit miljöaspekter i anslutning till energi- och kärnkraftsfrågor, stöd till det civila samhället, rättsstatens vikt för en fungerande marknadsekonomi samt samarbete på det konfliktförebyggande området. I svenskt intresse har vidare legat stöd till stipendieprogram för att satsa på kommande generation av politiska och kommersiella ledare i . Den långdragna tvisten om ukrainsk särbehandling gällande investeringar för det koreanska bilföretaget fördes till tvistlösningsprocedur. Frågan har fortfarande inte kunnat lösas. I övriga handelspolitiska frågor har man på ukrainsk sida i några få fall gått EU och därmed internationellt accepterade spelregler till mötes. Dock återstår fortfarande en rad viktiga olösta problem som hämmar utländska investeringar i . Dessa frågor diskuteras fortlöpande i samarbets- rådet mellan och . EU har utbetalat till Tacis nationella program för när det gäller tekniskt bistånd. 33.7.3 Samarbetet med har löpt relativt friktionsfritt. EU har kunnat konstatera en allvarlig vilja från moldavisk sida att fullfölja sina åtaganden enligt , även om det fortfarande finns ett antal områden inom vilka konkreta reformåtgärder måste vidtas. Ett antal underkommittéer har mötts. Däremot kunde inte det planerade årliga mötet med samarbetsrådet äga rum , eftersom regeringen efter ett misstroendevotum tvingades avgå innan. Landet stod ännu utan regering. En sådan tillträdde först i . Ett betalningsbalansstöd om har ställts i utsikt av EU. Utbetalningen har dock tills vidare frusits i väntan på att en ny regering kommer på plats och på att denna nya regering uttalar att man avser stödja fortsatt reformarbete. Tacis har också ett tämligen omfattande arbetsprogram för med en budget på totalt ca . Från EU:s sida har engagemanget ökat vad gäller att söka bistå i att lösa konflikten med Transnistrien. har varit aktivt då det gäller att driva denna fråga. Från moldavisk sida har slutligen signaler givits om ett önskat framtida medlemskap i . Man har också velat knytas närmare stabilitetspakten. 33.7.4 fortsatt problematiska relationer med EU EU:s relationer till har ännu inte helt normaliserats. De slutsatser som begränsar umgänget med det officiella har fortsatt att vara i kraft . EU vill på detta sätt markera sin oro för den demokratiska situationen i landet. Efter det att problemen med tvångsevakueringen från flera EU- ambassaders residens kunde lösas har EU tagit några steg för att närma sig . Under förutsättning att uppfyller vissa grundläggande krav vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter har EU lovat att överväga förbättrade relationer med landet. har stött denna linje, som innebär en öppning för att bryta sin självvalda isolering. Flera EU-uttalanden i frågor gällande mänskliga rättigheter har gjorts . Det gäller bl.a. de fall där kända oppositionspolitiker fängslats för att först friges. I några fall har personer spårlöst försvunnit. godkände slutligen den vitryska sidan EU:s Tacis-program till stöd för det civila samhället i . Programmet är värt , och kommer att användas bl.a. till projekt med enskilda organisationer och oberoende journalister. har aktivt agerat för genomförande av detta program, som väl kompletterar de bilaterala insatser som gör på demokratiområdet i . Den centrala frågan för framtid är de kommande parlamentsvalen . EU stöder till fullo den OSSE-ledda dialogen mellan regim och opposition i , som bl.a. syftar till att leda fram till fria och rättvisa val samt tillgång till etermedier för oppositionen. 33.7.5 Södra och Med länderna i södra (, , ) och (, , , , ) har relationerna utvecklats. EU söker där främja stabilitet, utvecklingen av demokrati och marknadsekonomi samt förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna. Partnerskaps- och samarbets- avtal ingicks l995 med och , l996 med , , och samt med l998. Ett toppmöte med ledarna för länderna i södra hölls i samband med att avtalen trädde i kraft. Samtliga avtal har trätt i kraft, så när som på det med där ratificeringsprocessen pågår. 33.8 Staterna i f.d. (utom ) och Staterna i f.d. (utom ) samt hanteras i rådsarbetsgruppen för västra . Grunden för EU:s bilaterala förbindelser med dessa länder utgörs av den s.k. regionala ansatsen som utvecklats till den s.k. stabiliserings- och associations- processen. I denna anges villkor för förbindelserna inom områdena handel, finansiellt stöd, ekonomiskt samarbete och andra avtalsreglerade förbindelser. Utvecklingen i respektive land samt hur utvecklingen svarar mot de uppsatta målen granskas av EU. EU:s arbete med västra har vidare präglats av arbetet med stabilitetspakten för sydöstra . har aktivt stöttat regionens närmande till EU. för sydöstra initierades av det tyska ordförandeskapet som ett led i EU:s fredsansträngningar på västra . Pakten undertecknades vid i . Den kan beskrivas som en politisk avsiktsförklaring mellan tongivande delar av världssamfundet och regionen (ingår tills vidare inte). Gradvis integration i euroatlantiska strukturer ställs i utsikt förutsatt att de sydösteuropeiska länderna utvecklar det politiska och ekonomiska samarbetet sinsemellan. Paktens roll är att fungera som ett forum för koordinering och belysning av integrerande, välstånds- och säkerhetshöjande aktiviteter i sydöstra vilka bär regional karaktär. har ingen genomförandefunktion och förfogar inte över egna finansiella resurser, frånsett en budget för finansiering av ett mindre sekretariat i . Ett viktigt verktyg i processen är det nya avtalsinstrument, s.k. stabiliserings- och associationsavtal, vilket utvecklats och genomförs av kommissionen för länderna på västra . Syftet med avtalen är bl.a. frihandel och en intensifierad politisk dialog med länderna ifråga. arbete leds av ett regionalt s.k. bord, som sammanträder halvårsvis på statssekreterarnivå, och kan beskrivas som ett slags styrelse för pakten. Ordförande vid regionala bordet och tillika paktens "VD" är EU:s särskilde representant och särskilde samordnare för stabilitetspakten, tysken . Under det regionala bordet finns tre arbetsbord, som sammanträder tre- . Arbetsbordet för demokratisering och mänskliga rättigheter leds av kommissarie för minoriteter . Arbetsbordet för ekonomisk återuppbyggnad, utveckling och samarbete leds av italienske vice riksbankschefen . Arbetsbordet för säkerhetsfrågor, slutligen, leds av kabinettssekreterare . 33.8.1 EU har slutit upp bakom den höge representantens prioriteringar nämligen att minoriteter skall återvända, att det bosniska "ägarskapet" för fredsprocessen skall öka samt att media och rättsväsendet skall reformeras. EU:s fortsatt starka engagemang för markerades bl.a. genom att EU:s nytillträdde kommissionär för utrikes relationer gjorde en av sina första utrikesresor till . Inom ramen för för sydöstra har ett första bilateralt möte mellan EU och Bosnien hållits som en del av EU:s s.k. stabiliserings- och associationsavtal. Dessutom har den informella arbetsgruppen för samarbete mellan och EU hållit tre möten, i vilket det bosniska deltagandet har blivit allt intensivare. 33.8.2 EU har varit aktivt i de internationella ansträngningarna för att förmå att respektera åtaganden gjorda i bl.a. och genom medlemskapet i . I fokus har stått återflyttning av serbiska flyktingar som så önskar, reformer i val- och medialagstiftning samt relation till krigsförbrytartribunalen i . President bortgång markerade dock en lovande inledning på en förändringsprocess i kroatisk politik. EU:s program för minröjning i i VEU:s regi påbörjade sitt arbete . Det skedde med som "lead nation" för denna mission, kallad Western European Union Demining Assistance Mission (WEUDAM). Missionen erbjuder råd, teknisk expertis och utbildning i minröjning. Vidare beslutades att påbörja undersökning av villkoren för upprättande av en informell konsultativ arbetsgrupp mellan och EU. 33.8.3 inklusive Kosovo EU:s relationer till den officiella regimen i försämrades drastiskt . Detta var en följd av regimens brutala politik i Kosovo som i sin tur ledde till Nato:s bombkampanj samt krigsförbrytartribunalens i av bl.a. president . EU stärkte sanktionerna mot landet vilka omfattade bl.a. flygförbud, oljeembargo, frysning av statliga tillgångar i EU-länderna och visumförbud för till regimen närstående personer. Dessutom uttryckte EU-länderna att de inte ämnade stödja återuppbyggnad av så länge regimen satt kvar. En stor del av EU:s arbete efter akuta skede var inriktat mot att stödja den demokratiska oppositionen och oberoende media i . EU insåg vidare behovet av att stödja den hårt prövade befolkningen och gav betydande humanitär hjälp. Stödet till den demokratiska oppositionen manifesterades i leveranser av eldningsolja till ett antal oppositionsstyrda kommuner , det s.k. "Energi för demokrati-programmet". EU:s relation till delrepubliken präglades av de ökade spänningarna i förhållande till regimen i . EU uttryckte sitt stöd till den montenegrinska regeringens ekonomiska och demokratiska reformsträvanden, vilket fick sitt konkreta uttryck i att EU beslöt att flygförbudet och oljeembargot mot inte längre skulle tillämpas i . har aktivt drivit frågor om stöd till demokratiseringen i och verkningsfulla sanktioner riktade mot regimen i som befolkningen ges stöd. Kosovo intog en framträdande plats på EU:s dagordning . Efter eldupphöravtalets undertecknande och säkerhetsrådets antagande av resolution upprättades en omfattande internationell militär och civil närvaro i Kosovo. beslutade rådet formellt att inte längre tillämpa sanktionerna mot i Kosovo. Säkerhetsläget och de etniska minoriteternas situation och den växande organiserade brottsligheten i Kosovo efter konflikten behandlades ingående av EU. EU fördömde alla våldshandlingar och all intolerans och uppmanade samtliga parter att respektera resolution och samarbeta med FN:s mission i Kosovo () och KFOR. Rådet framhöll vikten av bevarandet av ett multietniskt Kosovo och rätten för människor att återvända till sina hem. Rådet uttalade djup oro över det stora antalet serber och andra minoriteter som tvingats fly från Kosovo. Kommissionen ombads att i samarbete med ge förslag på hur den organiserade brottsligheten kan bekämpas. Inom ramen för fick EU ett särskilt ansvar för frågor om återuppbyggnaden. fjärde pelare, som leds av EU under engelsmannen , har i nära samarbete med och börjat lägga grunden för ett makroekonomiskt ramverk för Kosovo. omfattar grundläggande funktioner såsom upprättande av en budget och betalningssystem samt bank-, tull- och skatteväsende. Till- sammans med arrangerade EU två internationella givar- konferenser för Kosovo som resulterade i stora utfästelser för Kosovo. 33.8.4 F.d. jugoslaviska republiken gav Allmänna rådet i uppdrag åt kommissionen att undersöka förutsättningarna för att uppgradera relationerna mellan och . I en förstudie kom kommissionen till slutsatsen att skulle kunna uppfylla villkoren för ett s.k. stabiliserings- och associationsavtal med EU. Allmänna rådet gav kommissionen i uppdrag att presentera ett förhandlingsdirektiv för ett stabiliserings- och associationsavtal innehållande bl.a. etablerandet av en politisk dialog, föresatsen att upprätta ett frihandelsområde för varor och tjänster samt successiv anpassning av lagstiftningen till . har förhandlingsdirektivet varit uppe till diskussion i rådets arbetsgrupp för västra och i för handels- frågor. hölls ett trojkamöte med där upprepade ambitionen att uppfylla sina åtaganden enligt EU:s biståndsprogram för Öst- och , Phare, och försäkrade att integrationen i EU hör till landets främsta prioriteter. 33.8.5 finns ett handels- och samarbetsavtal mellan och . En ytterligare fördjupning av de avtalsmässiga förbindelserna är att vänta då liksom står på tur för att förhandla om ett stabiliserings- och associationsavtal inom ramen för stabilitets- pakten. Kommissionen lade fram en rapport över möjligheterna för att inleda förhandlingar om ett dylikt avtal. Förhandlingar kommer dock att dröja med anledning av svaga ekonomi, biståndsberoende och det prekära säkerhetsläget som den omfattande kriminaliteten förorsakar. handelsrelationer med EU har fördjupats genom att landet fick autonoma handelsförmåner vilka medger skattefritt tillträde till EU:s inre marknad för av export. har endast omfattats av gemenskapens allmänna preferenssystem (GSP). 33.8.6 Utvecklingssamarbete och biståndsinsatser i regionen är den i särklass största biståndsgivaren till västra . Insatserna i området härstammar från såväl Europeiska byrån för humanitärt bistånd (ECHO) som det s.k. Phare-biståndet (, och ) och också direkt från kommissionen. EU:s insatser syftar främst till att bidra till fredsprocessen och flykting- återvändande i regionen. Merparten av insatserna har kommit Bosnien- till godo. har EU även bidragit med återupp- byggnadsinsatser i Kosovo omfattande . I samband med vårens massiva flyktinginströmning från Kosovo (mars juni) bidrog EU med betydande stöd till de mest drabbade länderna , och och . Utöver ECHO:s humanitära bistånd om till flykting- läger och värdfamiljer fick dessa länder även budgetstöd () och makroekonomiskt stöd i form av såväl lån som bidrag (och ). I samarbete med anordnade Kommissionen i samband med Kosovokrisen givarkonferenser för , och Kosovo. hölls även en givarkonferens för . EU:s omfattande humanitära bistånd till Kosovo genom ECHO uppgick till . Genom bildandet av kommissionens Task Force för Kosovos återuppbyggnad (TAFKO) inleddes ett omfattande program för akut återuppbyggnad. Vid toppmötet i beslutade EU vidare att inrätta en återuppbyggnads- myndighet för Kosovo med ansvar för det långsiktiga utvecklings- samarbetet. kommer att ha sitt högkvarter i och ett operativt kontor i . Det svenska utvecklingsbiståndet till västra uppgick till mer än . Största mottagare var (ca ) och Kosovo (). Med anledning av Kosovokrisen bidrog även med ca i humanitärt bistånd. 33.9 33.9.1 Allmänt om relationerna EU Relationerna med präglades framför allt av en diskussion i EU och om möjligheterna för att få formell status som kandidat. I samband med presentationen av kommissionens översynsrapport om rekommenderade kommissionen att borde få status som kandidatland. Vid Europeiska rådets möte i beslöt EU att skulle få kandidatstatus. I slutsatserna från mötet i välkomnas avsikt att fortsätta reformerna för att kunna uppfylla Köpenhamnskriterierna. förmedlemskapsstrategi kommer bl.a. att innehålla en förstärkt politisk dialog med betoning på mänskliga rättigheter. Ett partnerskap, som innehåller de prioriteringar som bör göras i förberedelser för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, kommer att utarbetas och kombineras med ett nationellt program för antagande av regelverket. PKK-ledaren greps i och avkunnades dödsdomen i den turkiska säkerhetsdomstolen. Domen bekräftades av den turkiska appellationsdomstolen. anmälde målet till för mänskliga rättigheter. Det är det turkiska parlamentet och presidenten som avgör om döds- domen skall verkställas. Rådet, ordförandeskapet och påtalade vikten av att dödsdomen inte verkställs. Jordbävningarna i orsakade stort lidande och förstörelse i . Kommissionen anslog i katastrofbistånd och förberedde ytterligare för rehabiliteringsfasen. 33.9.2 Svenska ståndpunkter har verkat för att EU skulle ställa krav på tydliga tecken från sida att landet var moget att få formell status som kandidatland. har i dessa sammanhang framför allt betonat vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna i förbättras. Regeringen har haft omfattande kontakter med företrädare för den turkiska regeringen och olika frivilligorganisationer. Regeringen har gjort bedömningen att den turkiska regeringen genomfört vissa positiva steg, framför allt på lagstiftningsområdet och att den interna debatten om mänskliga rättigheter i har intensifierats. Kandidatstatus skulle, enligt regeringens uppfattning, i detta läge ge ett viktigt stöd för det fortsatta arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i . Det återstår dock mycket att göra innan uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna om demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Det gäller såväl behov av ny lagstiftning som tillämpning av den som redan finns. Helsingforsslutsatserna innehåller ett antal instrument för att främja anpassning till EU, bl.a. den politiska dialogen, utarbetandet av ett nationellt program för anpassning till vilket även kommer att omfatta åtaganden relaterade till de politiska kriterierna för medlemskap, kontrollmekanismer och återkommande rapportering om hur anpassning till Köpenhamnskriterierna fortlöper. Denna konstruktion ger stora möjligheter till dialog med om mänskliga rättigheter. kommer fortsatt inom EU att driva krav på förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna i . Detta kommer bl.a. att ske genom att den politiska dialogen mellan och och det kommande anslutningspartnerskapet fokuserar på konkreta åtgärder för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna. 33.9.3 Genomförandet av den europeiska strategin för Den europeiska strategin för , som presenterades av kommissionen innehåller detaljerade förslag och tidtabeller för ett fördjupat samarbete på en rad områden: mänskliga rättigheter och humanitära frågor, fördjupning av tullunionen, forsknings- och utvecklingssamarbete, jordbruk, tjänstehandel m.m. Den kontaktgrupp som etablerades mellan kommissionen och turkiska myndigheter för att säkerställa genomförandet av strategin, har mötts fyra gånger och vissa framsteg har gjorts. Man har bl.a. diskuterat möjligheten att förhandla om ett avtal om liberalisering av handeln med tjänster och offentlig upphandling. 33.9.4 Finansiellt stöd röstade fram sina ändringsförslag till de förslag om rådsförordningar som kommissionen presenterade . De två förordningarna avser dels åtgärder för att förstärka EG:s och tullunionssamarbete (), dels främjan- de av ekonomisk och social utveckling i (). EU beslutade om ett särskilt mandat till Europeiska investerings- banken, EIB, (se avsnitt 39.9) för utlåning till projekt för återuppbyggnad av landets infrastruktur med anledning av jordbävningen. EIB kan låna ut . i bad kommissionen att presentera ett samlad ram för samordning av EU:s förmedlemskapsstöd. 33.9.5 Kommissionens utvärderingsrapport om närmande till EU Kommissionens utvärderingsrapport om närmande till EU presenterades i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i . De problem som identifierades rapport kvarstår i flera fall. Kommissionen kritiserar situationen för de mänskliga rättigheterna i , bl.a. förhållandet att tortyr fortfarande före- kommer, att vissa försämringar inträtt i yttrandefriheten efter dödsdomen mot PKK-ledaren , att förhållandena i fängelserna inte förbättrats och att inga egentliga framsteg skett i den kurdiska frågan. Kommissionen uppmärksammar dock att de militära domarna i säker- hetsdomstolarna har tagits bort, att en amnestilag införts och att straffen för dem som fälls för tortyr höjts. Kommissionen föreslår att skall betraktas som ett kandidatland, även om förhandlingar inte kan komma ifråga förrän de politiska Köpenhamnskriterierna är uppfyllda. 33.10 Maghreb/Mashrek Partnerskapet (den s.k. Barcelona-processen) upprättades vid ett möte i med utrikesministrarna i de 15 EU-medlemsstaterna och i 12 länder i : , , , , , , , , , och samt den palestinska myndigheten. Den s.k. Barcelona-deklarationen är grunden för partnerskapet och består av tre kapitel. Det första syftar till att skapa ett gemensamt område för fred och stabilitet och omfattar bl.a. politisk dialog och säkerhets- politik. Den politiska dialogen skall bl.a. främja utvecklingen av demokratiska institutioner och respekten för mänskliga rättigheter. Det andra kapitlet gäller ekonomiskt och finansiellt samarbete och stöd till partnerländerna och syftar bl.a. till att upprätta ett frihandelsområde i regionen . Det tredje kapitlet omfattar kulturellt, socialt och "mänskligt" utbyte samt en dialog mellan kulturer. Barcelona-processen är inte avsedd att ersätta andra åtgärder för fred, stabilitet och utveckling i området. Den är t. ex. inte en del av fredsprocessen i utan en parallell process som förhoppningsvis kan bidra till att göra fredsprocessen framgångsrik. Därtill är tanken att Barcelona-processen genom att skapa förtroende och samarbete även skall lösa och förhindra konflikter på andra områden inom regionen. Barcelona-processens tredje utrikesministermöte hölls den 15 i och bekräftade att en freds- och stabilitetsstadga för skall utarbetas. Utrikesministrarna fastslog det ekonomiska och handelspolitiska samarbetets centrala roll för Barcelona-processen och betonade behovet av ökande investeringar i de sydliga partner- länderna. De enades om att samarbete om miljö, vatten, industrifrågor, energi, transport och informationsteknologi skall prioriteras i det fortsatta regionala arbetet. Mötet beslöt att skulle få delta i Barcelona- processen så snart FN-sanktionerna hade upphävts och accepterat Barcelona-deklarationen och Barcelona-processens regelverk. FN- sanktionerna hävdes , men hade ännu inte uppfyllt dessa villkor. Inom ramen för det politiska och säkerhetspolitiska samarbetet har övergripande principer diskuterats i arbetet med en freds- och stabilitets- stadga för . Vid slutet av året fanns ännu inget textutkast till en stadga. hölls i ett särskilt ad hoc-möte om samarbete för att bekämpa terrorism. Inom ramen för det ekonomiska och finansiella partnerskapet har det industriella samarbetet diskuterats inför den tredje industriminister- konferensen på . En strategi har antagits för att bl.a. främja direktinvesteringar i området, innovationer och teknikspridning, en utvidgad inre marknad och stöd till små och medelstora företag. hölls en konferens i om hur EU skall kunna bistå partnerländerna med de handelspolitiska åtgärder som behövs för att upprätta ett frihandelsområde. hölls ett expertmöte i om ekonomisk omställning och den ekonomisk/sociala situationen i de sydliga partnerländerna. Ett möte om samarbete beträffande forskning, teknologi och samarbete hölls i . Ett ministermöte om vattenfrågor hölls i . Ett möte med partnerländernas ekonomiska och sociala råd eller liknande institutioner hölls i i och behandlade bl.a. kvinnors integration i arbets- livet. Ett expertmöte hölls i om bl.a. erosion, jordförstöring och ökenspridning hölls ett möte på generaldirektörsnivå i det , som inrättades 1997. Inom ramen för det det kulturella, sociala och "mänskliga" samarbetet hölls på ett seminarium om de sociala konsekvenserna av frihandel i . i hölls inom Barcelonaprocessen ett hälsoministermöte, som antog en deklaration om åtgärder för att bl.a. bekämpa smittsamma sjukdomar. Frihandel och ekonomiskt stöd är två viktiga komponenter i EG:s politik för . har avtal slutits med , , , och PLO. ratificerade de tre förstnämnda och avtalet med 1999. Med har avtalet färdigförhandlats , men det egyptiska parlamentet har ännu inte godkänt avtalet. EG har anslagit ca för perioden 1999 till utvecklingssamarbetet med länderna i . Av detta svarade , genom sin medlemsavgift till EU, för ca . Av biståndet regleras ca genom den s.k. MEDA-förordningen, som anger beslutsformerna och huvud- områdena för biståndssamarbetet. Biståndet skall gå till ekonomisk omvandling, till stärkande av den socioekonomiska jämvikten och stöd för utveckling av det civila samhället samt till regionalt samarbete. Biståndet utgår efter nationella och regionala strategier vilka baseras på partnerländernas prioriteringar och i enlighet med målen och syftena i Barcelona-deklarationen och MEDA-förordningen. Beslut om att stödja projekt fattas av en kommitté, där medlemsstaterna är representerade. En utvärdering av programmet presenterades av kommissionen . presenterade kommissionen ett förslag till reviderad MEDA-förordning som börjat diskuteras och som kraftigt kritiserat för brister. Inom EU har även en gemensam EU-strategi för diskuterats.