prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — Ovan visas utvecklingen av transfereringar och bidrag /95 - 1999. Nedan redovisas de tre delområdena inom socialförsäkringsområdet närmare och kommenteras kortfattat. På grund av omläggning från budgetår till kalenderår 1996 saknas perioden 1/7 - 31/12 95 eftersom det är 12-månadersperioder som jämförs. Socialförsäkring Tabell 4.8 Socialförsäkring Miljoner kronor 1999 1998 1997 1996 1994/95 Ersättning vid ålderdom 169 489 164 858 162 618 161 172 156 406 Ersättning vid sjukdom o handikapp, förtids- pension, vårdbidrag 94 938 84 346 80 769 83 622 89 943 Stöd till barnfamiljer 43 827 43 993 41 062 44 382 53 449 Summa 308 254 293 197 284 449 289 176 299 798 /95 - 1997 skedde en successiv minskning av kostnaderna för socialförsäkringen från till . bröts denna utveckling med en ökning av kostnaderna med nästan (). har det skett en ännu större ökning med ytterligare (). Av ökningen 1999 är hänförliga till ökade pensionskostnader. De ökade pensionskostnaderna beror dels på ett ökat antal pensionärer, dels på att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet. När det gäller ersättningar vid sjukdom och handikapp m.m. sjönk kostnaderna fram . har emellertid kostnaderna ökat kraftigt med sammanlagt (17,). Av ökningen är en del hänförlig till ökade kostnader för läkemedelsförmånen. Den dominerande delen avser dock kostnader för sjukersättningen och är en effekt av i första hand tre samverkande faktorer: - Antalet sjukfall och därmed antalet sjukdagar har ökat kraftigt . - Den sjuklöneperiod som finansieras av arbetsgivaren förkortades . - Den genomsnittliga dagsjukpenningen har ökat Det kan noteras att den genomsnittliga dagsjukpenningen dessutom ökat mer än den genomsnittliga lönenivån. Den genomsnittliga dagsjukpenningen ökade från till , ökade antalet ersatta dagar. Arbetsmarknad Utvecklingen med dämpad konjunktur och minskad efterfrågan på arbetskraft fram t.o.m. 1990-talets första hälft ledde till att kostnaderna för olika former av stöd till arbetsmarknaden kulminerade /95, då de nådde . Därefter har kostnaderna med vissa svängningar successivt reducerats och har sjunkit med till . - 1999 har minskningen av kostnaderna varit totalt (). Minskningen förklaras till stor del av ökad sysselsättning och en minskad andel s.k. långtidsarbetslösa. Dessutom minskade kostnaderna för den statliga lönegarantin. Även , 1994/95 -1997, då arbetslösheten fortfarande låg på en hög nivå, skedde kostnadsminskningar med totalt . Dessa minskningar var hänförliga till regelförändringar som t.ex. en lägre ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen och skärpta ersättningsregler för deltidsarbetande. Utöver arbetslöshetsersättning och statlig lönegaranti finns ytterligare 20-talet former för stöd och bidrag. Mellan dessa olika former har förändringar skett . Totalt sett påverkar dock inte dessa förhållandevis mindre omfattande stödformer totalbilden av hur statens arbetsmarknadskostnader utvecklats . Bistånd och invandring Kostnaderna för bistånd och invandring var som störst /95 då de uppgick till . Följande år sjönk kostnaderna till , vilket är den nivå som därefter ungefärligen bibehållits. En ökning skedde med vilket i huvudsak var hänförligt till insatser i det stormdrabbade och det krigsdrabbade Kosovo. Övrigt Tabell 4.9 Transfereringar och bidrag - övrigt Miljoner kronor 1999 1998 1997 1996 1994/95 Generella bidrag och utjämnings- bidrag till kommuner och landsting 99 182 96 171 86 683 77 778 46 417 avgift till EU m.m. 21 067 21 210 21 057 18 456 7 348 Studiestöd/ avskrivning av låneford. 22 380 18 283 13 338 9 368 10 345 Avsättning till premiereserven inkl ränta 25 792 11 366 - - - Räntebidrag 7 367 10 814 20 804 30 715 33 758 Stöd till jordbruk 8 364 8 558 8 164 7 216 5 913 Bidrag inom skolväsendet 4 241 4 029 3 114 1 864 2 008 Bidrag till folkbildning 2 494 2 418 2 357 2 468 2 374 Bidrag till nä- ringslivet m.m. via 2 465 1 873 1 530 3 172 2 271 Bidrag till in- vesteringar i infrastruktur 1 599 1 480 1 819 1 413 1 727 Övrigt 19 228 18 874 16 464 16 757 19 977 Summa 214 179 195 076 175 330 169 207 132 138 Vad gäller de övriga transfereringarna och bidragen som sammanfattas ovan har kostnaderna för dessa ökat med totalt /95 - 1999. Denna förändring är dock ett netto av såväl väsentliga höjningar som minskningar av en handfull poster som t.ex. EU-avgiften har tillkommit . tillkom också avsättning till den s.k. premiereserven för pensioner som kostnad. inkluderar det redovisade beloppet även en räntebelastning (not 4 till resultaträkningen). har summan av de ovan redovisade kostnaderna ökat väsentligt. var ökningen och ytterligare , dvs. Som nämnts har det förekommit både minskningar och ökningar bland de redovisade kostnaderna. Lite förenklat kan dock de två senaste årens ökning hänföras till den nytillkomna avsättningen till premiereserven, som kostat inklusive räntebelastning. Den kostnadspost som minskat mest under de ovan redovisade åren är räntebidragen. har minskningen varit , varav . Av bidragen till kommuner och landsting på totalt avser s.k. utjämningsbidrag. Denna utgift motsvaras av en inkomst på ungefär samma belopp, som erhålls från de kommuner och landsting som enligt särskilda regler har skyldighet att erlägga utjämningsavgift. Inkomsten från avgiften redovisas i resultaträkningen som skatteinkomst. Resterande bidrag på utgörs av generella statsbidrag till kommuner och landsting varav kommunerna erhåller den större delen. 4.8 Konsoliderad resultaträkning I resultaträkningen redovisas intäkter och kostnader som genererats . Skatteinkomster m.m. som utgör merparten av statens intäkter redovisas dock enligt kassamässiga principer, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats . Kostnaderna uppkommer i den statliga verksamheten främst i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. Även dessa transfereringar redovisas kassamässigt då avräkningen mot statsbudgeten sker utifrån kassamässiga grunder. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna kommer även i form av bidrag, t.ex. från AP-fonderna. De resultatposter som är speciella för statens resultaträkning kommenteras nedan. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning för de kostnader som staten har haft för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra former av ersättningar kan t.ex. utgöras av intäkter som uppkommit i samband med försäljning av anläggningstillgångar. Intäkter av bidrag Staten erhåller även intäkter från icke statliga organisationer som inte är relaterade till utförda prestationer. Det kan t.ex. vara överföring av medel från AP-fonderna till pensionssystemet för att finansiera pensionsutbetalningarna när dessa inte täcks av influtna ATP-avgifter. Andra bidrag är exempelvis intäkter från EU. Transfereringar och bidrag Transfereringar utgörs av medel som myndigheterna förmedlar från statsbudgeten till olika mottagare. Transfereringar och bidrag kännetecknas av att staten, eller myndigheterna, inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Detta gäller t.ex. utbildningsbidrag där kravet är att mottagaren genomför någon form av utbildning. Tabell 4.10 Konsoliderad resultaträkning Miljoner kronor Not 1999 1998 Intäkter Skatter m.m. 1 770 158 742 253 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2 46 566 44 495 Intäkter av bidrag 3 49 163 49 859 Summa intäkter 865 887 836 607 Transfereringar och bidrag Transfereringar och bidrag 4 -606 570 -572 560 Avsättning till/upplösning av fonder m.m.för transfererings- ändamål 5 -4 008 -8 045 Summa transfereringar -610 578 -580 605 Intäkter efter avdrag för transfereringar och bidrag 255 309 256 002 Kostnader för statens egen verksamhet Kostnader för personal 6 -72 915 -68 546 Kostnader för lokaler 7 -10 814 -10 839 Övriga driftskostnader 8 -51 467 -63 913 Avskrivningar 9 -15 825 -15 077 Summa kostnader för statens egen verksamhet -151 021 -158 375 före finansiella poster 104 288 97 627 Finansiella intäkter och kostnader Resultat av andelar i dotter- och intresseföretag 10 18 777 14 914 Finansiella intäkter 11 84 609 78 536 Finansiella kostnader 12 -152 375 -222 460 Summa finansiella poster -48 989 -129 010 Årets över- /underskott 55 299 -31 383 Kommentarer till resultaträkningen Resultaträkningen visar ett överskott på . redovisades ett underskott på efter justering för förändrade redovisningsprinciper (i årsredovisningen angavs ). Resultatförbättringen förklaras i allt väsentligt av finansiella intäkter och kostnader hänförbara till statsskulden (se avsnitt 4.5 tabell 4.5). De totala intäkterna 1999 (inklusive finansiella intäkter) uppgick till . Skatterna, inklusive arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt m.m. utgjorde den dominerande delen med , vilket är en ökning med jämfört med . Av de totala skatterna avser arbetsgivaravgifter, avser skatter och avgifter för fysiska och juridiska personer och avser mervärdesskatt. Diagram 4.1 Statens intäkter 1999 Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden uppgick intäkter av avgifter och andra ersättningar till varav ca två tredjedelar utgjordes av avgifter. Beloppet innebär en ökning med jämfört med . Intäkter av bidrag, , avser till största delen de medel från AP-fondens avkastning som måste tillskjutas när ATP- avgifterna inte räcker till för utbetalning av allmän tilläggspension. AP-fondsmedel uppgick till . De som överförts från AP-fonden som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålders- pensionssystemet redovisas inte över resultaträkningen (se redovisningsprinciper i bilaga 1). Som intäkter av bidrag redovisas också de bidrag som erhålls från EU. Dessa uppgick till . Diagram 4.2 Statens kostnader 1999 Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden Kostnaderna för transfereringar och bidrag uppgick till 1999, en ökning med jämfört med . De största enskilda transfereringarna avser ålderspensioner inklusive ATP samt skatteutjämningsbidrag och statsbidrag till kommuner och landsting. Bland transfereringarna förekommer både minskningar och ökningar mellan åren. En stor ökning 1999 är avsättningen till premiereserven som ökat med till (not 4 till resultaträkningen). En ökning har även skett med för ersättning vid sjukdom. Dessa ersättningar uppgick till . Andra stora ökningar avser kostnader för studiestöd och avskrivningar av lånefordringar. Dessa har ökat med till . Statsbidrag till kommuner och landsting har ökat med till . De utjämningsbidrag som utbetalats till kommuner och redovisas som transfereringar, uppgick till och motsvaras på inkomstsidan av den kommunala utjämningsavgiften som redovisas under Skatter. Ålderspensioner inklusive ATP ökade med . Läkemedelsförmåner ökade med till . Däremot minskade räntebidragen med och lönegarantierna med . En förändring från föregående år är att avsättning till/upplösning av fonder för transfereringsändamål redovisas i resultaträkningen. Årets kostnader för avsättning till fonder uppgår till . De största avsättningarna gjordes av på och avser garantier för insatta medel i banker och värdepappersbolag. gjorde en avsättning på . avsattes till fonder. Minskningen totalt mellan åren beror främst på att delpensionsfonden och arbetsskadefonden upplöstes 1998. Kostnaderna för statens egen verksamhet avser personal, lokaler, övrig drift samt avskrivningar och uppgår till 1999, vilket är en minskning med jämfört med . Personalkostnaderna ökade med . Ökningen hänförs bland annat till att statens tjänstepensioner redovisas enligt nya redovisningsprinciper. De övriga driftskostnaderna minskade med . Detta beror främst på att Försvarsmakten och redovisar anskaffning av krigsorganisatoriska anläggningar som anläggningstillgångar. redovisades detta som driftskostnad. De finansiella posterna förbättrades med och uppgår till -. Minskningen beror i huvudsak på den kronförstärkning som skett , vilket medfört realiserade och orealiserade valutavinster. Föregående år belastade realiserade- och orealiserade valutaförluster resultatet med . bidrog kronförstärkningen till valutavinster uppgående till . Räntekostnaderna på lån i svensk och utländsk valuta har minskat med , men även ränteintäkterna har minskat () vilket netto gör att statsskuldens direkta räntekostnader har minskat med . Även kursförluster som har genererats av större byten och uppköp av obligationer har minskat . I finansiella poster ingår Resultat från andelar i dotterföretag som ökade med . Resultatandelen av Förvalt- ningsbolaget ökade med vilket förklaras av sålda aktier i läkemedelsföretaget . Minskningar av resultatandelar kan konstateras för exempelvis och . 4.9 Konsoliderad balansräkning I balansräkningen redovisas i sammandrag värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 1.4. De balansposter som är specifika för staten kommenteras nedan. Beredskapstillgångar Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil och militär beredskap. I och med att försvaret invärderat sina beredskapstillgångar kan sägas att posten numer främst omfattar tillgångar för militär beredskap. Dessa redovisas av Försvarsmakten. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. livsmedel, läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning och innehas av ett flertal myndigheter t.ex. , , och . Depositioner Deponerade medel finns främst hos Länsstyrelserna, och . De kan t.ex. utgöras av hyror som deponerats av hyresgäster i samband med en pågående tvist med en fastighetsägare. Periodavgränsningsposter Periodavgränsningsposter avser fordrings- respektive skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till räkenskapsåret. De består av upplupna och förutbetalda intäkter och kostnader och av upplupna och oförbrukade bidrag. Exempel på en upplupen kostnad är semesterlöneskuld för anställda. Ansvarsförbindelser Med ansvarsförbindelser avses garantiåtaganden och andra större framtida åtaganden som inte redovisats som skuld i balansräkningen. Skuldbokföring av ansvarsförbindelser skall dock ske så snart det är sannolikt att ersättning kommer att utgå och beloppet kan fastställas med rimlig sannolikhet. Statens ansvarsförbindelser utgörs främst av kreditgarantier, t.ex. bostadskrediter och bankstöd. Ännu ej invärderade tillgångar I balansräkningen redovisas inte värdet av olika typer av nationaltillgångar som t.ex. museisamlingar, bibliotek och nationalparker frånsett till ett ringa belopp, se not 16 till balansräkningen. Tabell 4.11 Konsoliderad balansräkning Miljoner kronr TILLGÅNGAR Not Immateriella tillgångar Balanserade utgifter för forskning och utveckling 13 1 207 848 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 14 236 193 Förskott avseende immateriella tillgångar 15 13 7 Summa immateriella till- gångar 1 456 1 048 Byggnader, mark och annan fast egendom 16 33 437 32 407 Förbättringsutgifter på annans fastighet 17 1 605 1 100 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 18 30 Pågående nyanläggningar 19 30 577 30 293 Beredskapstillgångar 20 66 855 71 625 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar 21 349 397 Statliga vägar 22 63 185 61 340 Statliga järnvägsanläggningar 23 53 149 48 877 Summa materiella till- gångar 279 201 277 508 Andelar i dotter- och intresseföretag 24 140 765 130 545 Andra långfristiga värdepappersinnehav 25 9 559 5 512 Andra långfristiga fordringar 26 6 356 6 523 Summa finansiella till- gångar 156 680 142 580 437 337 421 136 Utlåning 27 123 113 119 269 Varulager m.m. Varulager och förråd 28 1 399 1 550 Pågående arbeten 29 442 520 Fastigheter 30 155 126 Förskott till leverantörer 31 11 958 13 594 Summa varulager m.m. 13 954 15 790 Kundfordringar 32 4 021 3 436 Övriga fordringar 33 20 107 19 239 Summa fordringar 24 128 22 675 Förutbetalda kostnader 34 22 062 23 279 Upplupna bidragsintäkter 35 486 524 Övriga upplupna intäkter 36 14 721 17 372 Summa periodavgränsningsposter 37 269 41 175 Värdepapper och andelar 37 18 400 11 238 Summa kortfristiga placeringar 18 400 11 238 Kassa, postgiro och bank 38 6 743 4 474 Summa kassa och bank 6 743 4 474 SUMMA TILLGÅNGAR 660 944 635 757 SKULDER OCH EGET KAPITAL Not Nettoförmögenhet 39 -1 087 855 -1 176 884 Fonder 40 33 819 29 811 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 41 117 691 116 149 Övriga avsättningar 42 80 706 51 929 Summa avsättningar 198 397 168 078 Övriga skulder 43 33 191 47 838 Leverantörsskulder 44 12 835 12 818 Depositioner 45 817 934 Förskott från uppdragsgivare och kund 46 476 570 Summa skulder m.m. 47 320 62 160 1 079 080 1 083 436 Lån utomlands 291 075 362 525 Summa statsskulden 1 370 155 1 445 961 Upplupna kostnader 48 75 927 83 668 Oförbrukade bidrag 49 3 472 3 231 Övriga förutbetalda intäkter 50 19 709 19 732 Summa periodavgränsningsposter 99 108 106 631 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 660 944 635 757 Ansvarsförbindelser 51 681 253 667 700 Kommentarer till balansräkningen Statens totala tillgångar uppgår till och statens totala skulder, avsättningar och fonder till . Under ökade de redovisade tillgångarna med och skulderna minskade med , avsättningarna ökade totalt med och fonderna ökade med . Statens negativa nettoförmögenhet förbättrades därmed med . Detta beror huvudsakligen på att statsskulden minskade med . Immateriella tillgångar består av balanserade utgifter för forskning och utveckling, rättigheter samt förskott avseende immateriella tillgångar. Tillgångarna uppgår till totalt , varav forskning och utveckling står för huvuddelen. Det är en ökning med jämfört med . redovisar här tillgångar som avser utveckling av det nya pensionssystemet på . Dessa har ökat med 1999. Materiella anläggningstillgångar uppgår till . Jämfört med föregående år är det en ökning med . Bland materiella tillgångar förekommer både minskningar och ökningar mellan åren. bokförda värde av statliga järnvägsanläggningar ökade med till totalt . Även bokförda värde av statliga vägar har ökat mellan åren med till . Däremot har det bokförda värdet på beredskapstillgångarna minskat med mellan åren. Detta förklaras i huvudsak av att Försvarsmakten justerat invärderingar. Finansiella anläggningstillgångar uppgår till . Det innebär en ökning med jämfört med föregående år. Det bokförda värdet på aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har ökat med , vilket är en följd av förändringen av bolagens justerade egna kapital. Förvaltningsaktiebolaget förklarar av ökningen. Posten Andra långfristiga värdepappersinnehav har ökat med . Detta beror i allt väsentligt på att redovisat inbetalt kapital till Europeiska Investeringsbanken, Nordiska Investeringsbanken, Europeiska Utveck- lingsbanken och Utvecklingsbank. Posten utlåning utgörs av fordringar som uppstår i utlåningsverksamhet hos myndigheter som enligt sina instruktioner är ålagda att bedriva sådan verksamhet. Utlåningen uppgår till , vilket är en ökning med . har ökat sin utlåning med till . (Not 27 till balansräkningen) Tillgångsposterna under varulager m.m. har minskat med . Minskningen hänförs till posten Förskott till leverantörer medan övriga poster Varulager och Förråd, Pågående arbeten och Fastigheter i absoluta tal ej förändrats nämnvärt . Kundfordringar uppgår till vilket är en ökning med jämfört med . Övriga fordringar uppgår till och består till största del av skattefordringar, bidragsfordringar på EU, obetalda tullräkningar och fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd. Jämfört med föregående år har övriga fordringar ökat med vilket gör att fordringar totalt ökat med . Periodavgränsningsposter på tillgångssidan avser förutbetalda kostnader och upplupna intäkter. Dessa minskade med till . Minskningen avser främst upplupna ränteintäkter från skuldskötselåtgärder och förutbetalda underkurser vid upplåning. (Not 34 till balansräkningen) Värdepapper och andelar har ökat med . Ökningen förklaras av att oväntat stora skatteinbetalningar influtit , vilka placerat i form av dagslån hos banker. Kassa och bank har ökat med till . Ökningen förklaras av att , som en beredskapsåtgärd inför , lät behållningar på valutakonton i ligga kvar över . Nettoförmögenheten, som är negativ, har förbättrats med . Vid utgången av uppgick den till . Fonder redovisas separat i balansräkningen . 1998 redovisades de under särskilda avsättningar inom Nettoförmögenheten. uppgick de till . Det är en ökning med . Kärnavfallsfonden har ökat med till . fond har ökat med till . Avsättningarna har ökat med till 1999. Ökningen förklaras nästan uteslutande av att premiereserven ökat p.g.a. ändrade avgiftssatser samt införandet av statlig ålderspensionsavgift. Övriga skulder uppgår till och har minskat med , vilket nästan helt förklaras av att skuldbytesavtal, netto har minskat. Statsskulden minskade med till . Skillnaden mot redovisade statsskuld på beror på att i statens balansräkning är och Svenska Kraftnäts innehav av statsobligationer samt uppköpta premieobligationer eliminerade. Periodavgränsningsposter på skuldsidan som avser förutbetalda intäkter, upplupna kostnader och oförbrukade bidrag uppgår till . Jämfört med föregående år är det en minskning med . Minskningen hänför sig till upplupna kostnader för räntor på statsskulden. Staten har åtaganden i form av kreditgarantier som redovisas som ansvarsförbindelse inom linjen i balansräkningen på sammanlagt . I not 51 och kapitel 6 redogörs närmare för de statliga garantierna. 4.10 Finansieringsanalys Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på drift, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även statens nettoupplåning under redovisnings- perioden. Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statens upplåning justerat för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat. När det gäller affärsverken har information dock hämtats i särskild ordning. I och med att nya statliga inrapporteringskoder infördes är det nu möjligt att särredovisa vissa poster i finansieringsanalysen. Det gäller utdelningar, utlåning och försäljning av anläggningstillgångar. Dessutom har finansiellt netto, som är hänförbart till statens upplåning, kunnat särskiljas från övriga finansiella poster under avsnittet finansiella aktiviteter. Inom staten används den s.k. indirekta metoden för att sammanställa finansieringsanalysen. Den innebär att utgångspunkten i analysen är intäkter och kostnader från resultaträkningen. Intäkter och kostnader som inte har medfört några betalningsströmmar har eliminerats. För att få fram betalningar har även hänsyn tagits till förändringar av fordringar och skulder. Tabell 4.12 Finansieringsanalys Miljoner kronor Not 1999 1998 Statens verksamhet Intäkter av skatter m.m. 770 158 743 863 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 53 286 50 572 Intäkter av bidrag 49 163 48 264 Summa intäkter 872 607 842 698 -573 092 -562 555 Kostnader för statens förvaltning -135 196 -141 949 Summa kostnader exklusive avskrivningar -708 288 -704 503 Justeringar till betalningar 52 -5 090 12 595 204 228 150 790 -810 -1 671 Materiella investeringar -33 519 -23 346 Immateriella investeringar -606 -444 Försäljning av anläggningstillgångar -33 789 -25 460 -13 275 -12 785 Amorteringar 4 655 4 002 Summa nettoutlåning -8 620 -8 783 Finansiellt netto för statens upplåning, justerat för valutakursförändringar, -87 739 -118 280 Övrigt finansiellt netto justerat för resultatandelar 2 731 5 503 Justeringar till betalningar 55 -3 880 1 749 -88 888 -111 028 Totalt 72 930 5 519 -75 806 20 289 Förändring av övrig upplåning 28 -78 Orealiserade valutakursförändringar 2 848 -25 730 statens nettoupplåning