prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommissionen ger i sin utvärdering blandade omdömen och utdelar beröm och kritik till alla länder oavsett om de har inlett förhandlingar om medlemskap eller inte. Bland annat konstateras att demokratin generellt sett stärkts i kandidatländerna. Detta gäller inte ansökarlandet . Kommissionen konstaterar också att såväl som är funge- rande marknadsekonomier med förmåga att stå emot konkurrensen och marknadskrafterna i unionen. Det framgår också att anses vara en fungerande marknadsekonomi. Rättsväsendet och den administrativa kapaciteten måste förbättras i flertalet av kandidatländerna. Miljön är ett område där utvecklingen varit svag och där mycket arbete återstår. Agenda 2000 Vid Europeiska rådets möte i nåddes en uppgörelse om reformer av centrala politikområden och en ny långtidsbudget för EU 2006, den s.k. gav sitt godkännande . Reformpaketet omfattar framförallt nya regelverk inom jordbruks-, regional- och strukturfondspolitiken, ett nytt s.k. interinstitutionellt avtal om budgetfrågor samt regelverket för förmedlemskapsstödet till kandidatländerna. Reformen av jordbrukspolitiken blev inte lika långtgående som man hade önskat från svensk sida, men innebär ändå ett steg i rätt riktning. Strukturfondsstödet förenklas och stödet till regioner med låg befolkningstäthet i utökas geografiskt och ekonomiskt. 2006 skall den gemensamma budgeten för de nuvarande 15 medlemsländerna ligga på i genomsnitt ca . EU:s utgifter för nuvarande 15 medlemsländer sjunker . De blivande EU-medlemmarna får gradvis pengar ur långtidsbudgeten från ca till ca . Uttagstaket om av unionens bruttonationalinkomst ligger fast. Slutligen innebär beslutet en rimligare fördelning mellan medlems- länderna av nettobidragen till EU:s budget. Den svenska medlems- avgiften till EU kommer att stabiliseras . Till detta kommer kostnaderna för utvidgningen. Amsterdamfördraget trädde Amsterdamfördraget i kraft. Genom det nya fördraget gjordes både substansändringar och redaktionella förenklingar. Institutionella reformer För att kunna ta emot nya medlemsstater är det nödvändigt att reformera EU:s institutioner. Den nya kommissionen som tillträdde inledde ett arbete med att reformera sitt interna arbetssätt och sin organisation. inleddes också ett reformarbete för rådets arbetsformer. Europeiska rådets möten i och beslutade att inleda en ny regeringskonferens som skall omfatta kommissionens storlek och sammansättning, viktningen av rösterna i rådet, en möjlig utökning av omröstning med kvalificerad majoritet i rådet och andra förändringar av institutionerna samt eventuellt ytterligare frågor. Målsättningen är att konferensen skall avslutas . har kommissionen arbetat på ett förslag till rättsakt med allmänna principer och gränser för rätten att ta del av de tre institutionernas handlingar. uttalade sig och tillsammans om öppenhet och om sina förväntningar på det kommande förslaget om handlingars offentlighet. Hållbar utveckling Genom Amsterdamfördragets ikraftträdande slogs begreppet hållbar utveckling fast som ett övergripande mål för all politik. På Europeiska rådets möte i avrapporterade sex ministerråd transport, energi, jordbruk, industri, inre marknaden och bistånd om åtgärder för integration av miljöhänsyn i sina respektive områden. Nya sektorer i detta arbete är allmänna rådet, fiske och . I slogs också fast att en övergripande EU-strategi för hållbar utveckling bör tas fram till toppmötet i Europeiska monetära unionen (EMU) inleddes den tredje etappen av EMU och den gemen- samma valutan, euron, infördes i elva EU-medlemsstater (, , , , , , , , , och ). Det innebär att de länder som deltar har en gemensam valuta och en gemensam penningpolitik. Enligt rådets förordning om förstärkning av övervakning av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken skall de länder som deltar i valutaunionen utarbeta stabilitetsprogram och övriga medlemsstater konvergensprogram. konvergensprogram behandlades av rådet och fick mycket gott betyg. En uppdatering av konvergensprogrammet över- lämnades till kommissionen och kommer att behandlas . Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet Tillväxt och sysselsättning I och med Amsterdamfördragets ikraftträdande har EG:s sysselsättnings- samarbete stärkts. Samordningen av sysselsättningspolitiken sker på grundval av gemensamma riktlinjer för sysselsättningen, nationella handlingsplaner, en årlig gemensam rapport från kommissionen och rådet, en möjlighet för rådet att avge rekommendationer till enskilda medlemsstater och utbyte av goda erfarenheter mellan medlemsstaterna. Den svenska handlingsplanen för sysselsättningen överlämnades till kommissionen och rådet . I planen betonades att den effektivaste sysselsättningspolitiken är den som genom att stärka arbetskraftens kompetens och kunskapsnivå stimulerar tillväxt och sysselsättning samt motverkar arbetslöshet. Bland de frågor som lyfts fram kan nämnas jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, förbättrade skattevillkor för små och medelstora företag samt åtgärder som stimulerar nyföretagande. Inför Europeiska rådets möte i tog ordförandeskapet initiativ till utarbetandet av en europeisk sysselsättningspakt. En rapport om sysselsättningspakten antogs av rådet . Rapporten betonar bl.a. att ett aktivt deltagande från arbetsmarknadens parter är av stor vikt för en framgångsrik sysselsättningsstrategi. Jämställdhet Jämställdhet mellan kvinnor och män ingår nu i fördraget som ett av de grundläggande målen, något som i hög grad bidragit till. EU:s jämställdhetspolitik diskuterades vid ett informellt ministermöte i , vid en ministerkonferens i samt vid en ministerkonferens i . Inom ramen för den årliga uppföljningen av i antog rådet en rapport om indikatorer och konkreta mål för området "kvinnor i beslutsprocessen". Rådet välkomnade förslaget att kommande ordförandeskap skall ta fram indikatorer för andra områden. Inre marknaden Den nödvändiga lagstiftningen för den inre marknaden är i huvudsak på plats och man arbetar därför nu med tillämpningen av de gemensamma reglerna. Två frågor som har en mycket tydlig koppling till konsumenternas intressen är det fortsatta arbetet med parallellimport och prisjämförelser. Bland frågor av betydelse för tillväxten kan nämnas arbetet med att harmonisera immaterialrätten och att införa gemenskaps- patent och gemenskapsmönster. Kommissionen presenterade en ny strategi för den inre marknaden. EU skall förverkliga ett antal långsiktiga mål för den inre marknaden . Medborgarnas livskvalitet skall öka, produkt- och kapitalmarknaderna skall effektiviseras, villkoren för näringslivet skall förbättras och fördelarna med den inre marknaden skall tillvaratas ur ett globalt perspektiv. ligger på tredje plats på kommissionens resultattavla över genomförandet av inremarknadslagstiftning, med en genomförandegrad på . övergångsregler från medlemskapsförhandlingarna De flesta övergångsperioderna löpte ut /99. genomfördes ytterligare ändringar i som tog hänsyn till svenska krav från anslutningsförhandlingarna. Därmed har övergångsreglerna för skogsutsäde samt för vissa kemikalier och några fodermedel blivit överflödiga. Övergångsreglerna för tobaksskatt, kadmium och fetthalter i mjölk förlängdes ytterligare. När det gäller fritidsbostäder och vissa medicinskt verksamma substanser i djurfoder har de svenska reglerna nu anpassats till EG:s. En översyn av de svenska restriktionerna för införsel av alkohol och tobak skall göras före . Fri rörlighet för tjänster och kapital antog kommissionen en handlingsplan för att uppnå en bättre inre marknad för finansiella tjänster. Avsikten är att en effektiv inre marknad för finansiella tjänster skall fungera som drivkraft för tillväxt och nya arbetstillfällen, som en hög konsumentskyddsnivå bevaras. presenterade kommissionen ett ändrat förslag om distansförsäljning av finansiella tjänster. Förslaget skall underlätta de finansiella tjänsternas fria rörlighet och stärka konsumentskyddet vid köp av finansiella tjänster via telefon, över Internet eller liknande. Förslaget innehåller bland annat regler om information och ångerrätt för konsumenten. Skatter pågick ett intensivt arbete med att slutföra de olika delarna i skattepaketet avseende direkt beskattning (sparandedirektivet, upp- förandekoden och ränta samt royaltydirektivet). Enighet kunde dock inte uppnås beträffande sparandedirektivet och något beslut om skattepaketet kunde därför inte fattas. har rådet inte kunnat enas om energi- beskattningsdirektivet som innebär en samlad beskattning av samtliga energiprodukter. stödjer kraftfullt arbetet med ett sådant direktiv. Arbetsmarknad och sociala frågor I och med Amsterdamfördragets ikraftträdande och integreringen av det sociala avtalet i fördraget har arbetsmarknadens parters roll i EG-arbetet förstärkts när det gäller utarbetandet och genomförandet av gemenskaps- regler. Nya direktiv antogs bland annat om skydd för arbetstagare som kan utsättas för fara orsakad av explosiva miljöer, om ramavtal om viss- tidsarbete samt om arbetstidsfrågor inom sjöfarten. Frågan om arbets- tagarinflytande i de s.k. Europabolagen har inte kunnat lösas . presenterade kommissionen ett paket av åtgärder för att bekämpa diskriminering. Ett av direktivförslagen syftar till att förhindra diskriminering i arbetslivet på grund av ras, etniskt ursprung, religion, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. antog rådet slutsatser om ett fördjupat samarbete för att modernisera och förbättra den sociala tryggheten. I uppföljnings- samarbetet skall jämställdhetsaspekter beaktas. antog rådet tre åtgärdsprogram på folkhälsområdet som berör förebyggande av personskador, miljörelaterade sjukdomar och sällsynta sjukdomar. antog rådet en särskild drogstrategi för åren 2000 2004. Enligt strategin skall narkotikaanvändningen och tillgången till narkotika samt den drogrelaterade brottsligheten minska . Rådet antog också det nya så kallade Daphne-programmet. Programmet syftar till att skydda barn, ungdomar och kvinnor mot våld. Åtgärderna handlar om att förebygga våld och att erbjuda våldsoffren stöd. Transport-, närings- och energipolitik enades transportministrarna, efter långdragen debatt, om ett särskilt paket om hur järnvägar skulle kunna moderniseras och utvecklas till ett expanderande, konkurrenskraftigt och effektivt transportslag. Kommissionen presenterade en strategi för hur skall delta i utvecklingen av nästa generations satellitnavigeringssystem. Projektet har fått namnet och rådet har givit kommissionen mandat att förhandla med och i det fortsatta arbetet. EG:s näringspolitik har inriktats på att stärka industrins konkurrenskraft. Frågor som diskuterats är bland annat globaliseringens inverkan på konkurrenskraften och informationsteknikens betydelse för den europeiska industrins konkurrenskraft. fattade rådet beslut om att integrera miljö och hållbar utveckling i industrisektorn. Kommissionen presenterade en lägesrapport om eldirektivet där det framgår att nästan alla medlemsstater kommer att öppna sina elmarknader snabbare än vad de gemensamma reglerna kräver. Rådet har arbetat med att främja förnybara energikällor som biobränsle, vindkraft och solenergi. Arbetet syftar bland annat till att få ner kostnaderna för förnybara energikällor och att öka andelen förnybara energikällor på den totala energimarknaden. Jordbruk, livsmedel och fiske Arbetet med den gemensamma jordbrukspolitiken har framförallt varit kopplat till beslut om reformering av jordbrukspolitiken inom ramen för Agenda 2000. Vid jordbruksrådet drogs vissa slutsatser till följd av den dioxinskandal som drabbat tidigare . Slutsatserna innehåller uppmaningar och uppgifter till medlemsstaterna och kommissionen på en rad punkter i syfte att tillförsäkra konsumenterna tillgång till säkra livsmedel. Frågan om BSE (galna ko-sjukan) ledde till en konflikt mellan och . Konflikten handlar om att vägrar tillåta införsel av nötkött från med hänvisning till att köttet fortfarande kan vara farligt för konsumenterna. Kommissionen aviserade att den hade för avsikt att gå vidare med ärendet till om inte hävde sitt förbud. Kommissionen påbörjade en omfattande genomgång av den gemensamma fiskepolitiken inför den revidering som skall beslutas . Regional- och strukturpolitik 1999 fanns det sju målområden, varav fick del av alla utom mål 1. tog emot sammanlagt . Genom Europeiska rådets beslut om Agenda 2000 minskas antalet strukturfondsmål till tre och antalet gemenskapsinitiativ till fyra för perioden 2006. Miljöpolitik Den gemensamma miljöpolitiken skärptes stegvis . Arbetet med den på svenskt initiativ tillkomna försurningstrategin fortsatte genom bl.a. förhandlingar om ett s.k. takdirektiv (högsta tillåtna nivåer för svaveldioxid, kvävedioxid och ammoniak). följde det arbetsprogram som bestämdes vid klimatkonventionens möte i 1998. På initiativ av flera EU-länder, däribland , påbörjade kommissionen ett arbete med att införa en övergripande kemikaliestrategi. På Europeiska rådets möte i beslutades att kommissionen skall lägga fram ett förslag till ett nytt miljöhandlingsprogram . Konsumentpolitik Rådet antog en resolution om kommissionens konsumentpolitiska handlingsplan för perioden 2001. Kommissionen bör särskilt inrikta sitt konsumentarbete på frågor om bl.a. produktsäkerhet, distans- försäljning, finansiella tjänster, elektronisk handel, tvistlösning, livs- medelslagstiftning och hållbar konsumtion. Dessutom måste konsument- organisationerna i EU-medlemsstaterna få en starkare ställning. Vidare antogs ett direktiv som skall garantera en lägsta skyddsnivå vad gäller konsumenternas rättigheter i samband med fel på varor. Arbetet med en översyn av produktsäkerhetsdirektivet har fortsatt. Utbildning, forskning och kultur Rådet beslutade att förlänga de nuvarande utbildningsprogrammen och till . Den totala budgeten för de båda programmen blir . I och med den andra programetappen deltar alla EU:s kandidatländer. De öst- och centraleuropeiska ansökarländerna lämnar därmed det all- europeiska programmet Tempus. startade det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, med en budget om ca . Detta ramprogram är koncentrerat till färre men bredare delprogram än tidigare, och är inom dessa till större delen organiserat i s.k. nyckelaktiviteter som var och en svarar mot något eller några större samhällsproblem. föreslog kommissionen att gemenskapen skall ansluta sig till kampanj Europeiska året för språk 2001. Syftet är att öka människors medvetenhet om värdet av språkliga och kulturella mångfald. fattades slutligt beslut om ett nytt kulturramprogram Kultur 2000 som gäller för perioden 2006 med en budget på ca . Rådet enades vidare om ett nytt kulturhuvudstads- program för perioden 2019. Rådet antog två slutsatser om skydd av minderåriga som omfattar TV, Internet och interaktiva tjänster som blir tillgängliga via de digitala TV-mottagarna. Informationssamhället presenterade ett förslag till direktiv om vissa rättsliga aspekter på elektronisk handel på den inre marknaden. Kommissionen lanserade vidare ett initiativ på IT-området, eEurope. Rådet antog ett direktiv om elektroniska signaturer. enades rådet i ett första steg om ett förslag som innehåller regler om var en operatör skall anses vara etablerad, om att avtal skall kunna ingås elektroniskt, om mellanhänders ansvar för vidarebefordran av information och om nationella myndigheters roll. diskuterades också en handlingsplan för säker användning av Internet. Intensiva förhandlingar fördes om ett direktivförslag som bland annat handlar om hur upphovsrätten skall hanteras i informationssamhället för författare, kompositörer, filmproducenter, skivbolag med flera. Rådet kunde inte enas om ändringar i direktivet om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av orginalkonstverk. Vidare antogs en resolution om informationssamhällets sysselsättningsdimension och sociala dimension. EU:s budget och åtgärder mot fusk Flera händelser, bl.a. kommissionens avgång, visade på ett behov av ökad öppenhet och insyn samt ett behov av att reformera beslutsprocesser och EU:s interna finansiella kontroll. Revisionsrätten konstaterade i sin årsrapport att kommissionen måste stärka den finansiella styrningen. EU:s budget var . Ungefär hälften av utgifterna rör jordbruksstöd, medan en tredjedel går till strukturstöd. av utgifterna går till åtgärder inom den inre marknaden (forskning, utveckling, miljöåtgärder, infrastruktur m.m.), går till utrikespolitiska åtgärder främst bistånd och går till administrationen inom EU. inrättades en ny byrå för bekämpning av bedrägerier som kallas . Byrån har en mer oberoende ställning i förhållande till kommissionen än den tidigare bedrägeribekämpningsenheten UCLAF. publicerades revisionsrättens årsrapport om hur EU- budgeten genomförts. Dessutom presenterades fyra specialrapporter. Slutsatserna är att kommissionen måste stärka sin finansiella styrning och kontroll betydligt på samtliga utgiftsområden, även om förbättringar skett på jordbruksområdet. Dessutom påpekar revisionsrätten att kontrollen på strukturfondsområdet bör bli bättre med de nya regelverken för den programperiod som börjar 2000. Rätten ser också ett generellt behov av en modernare förvaltning inom kommissionen. Europeiska unionens förbindelser med omvärlden Amsterdamfördragets ikraftträdande innebar nyheter för EU:s gemen- samma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). En av dem är att gemen- samma strategier kan genomföras på områden där medlemsstaterna har viktiga gemensamma intressen. har en gemensam strategi antagits för och en för . En annan nyhet är att EU numera har en så kallad Hög representant för den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken. På toppmötet i utnämndes dåvarande generalsekreteraren i Nato till posten. Som en ytterligare följd av Amsterdamfördraget har man inrättat en gemensam analysenhet för politisk planering och för tidig varning så att EU på ett tidigt stadium skall kunna agera konfliktförebyggande. EU fortsatte sin strävan att stärka FN och förbättra dess möjligheter att hantera kriser och förebygga konflikter. Nedrustning är ett annat område med stort EU-samarbete. Gemensamma åtgärder och ståndpunkter antogs rörande icke-spridning och nedrustning av kärnvapen och andra massförstörelsevapen. EU-medlemsstaterna samarbetar också om att stoppa och försvåra illegal handel med lätta vapen. På Europeiska rådets möte i beslutade stats- och regeringscheferna hur EU skall bli bättre på att förebygga och hantera kriser i omvärlden. Vid Europeiska rådets möte i togs ytterligare beslut på detta område. Två rapporter om förstärkning av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och EU:s icke-militära krishantering antogs. Beslutet innebär att medlemsstaterna skall förbättra sina egna försvarsmakters kapacitet att delta i internationell krishantering. beslutades om en gemensam organisation som skall se till att insatserna blir så effektiva som möjligt. På Europeiska rådets möte i kom stats- och regeringscheferna överens om att en stadga för grundläggande rättigheter i EU skall utarbetas. Mänskliga rättigheter spelar också en framträdande roll i stabilitetspakten för sydöstra som lanserades på EU:s initiativ . Handelspolitik och utvecklingssamarbete Vid mötet mellan handelsministrarna från världshandelsorganisationen 136 medlemsländer i 1999 misslyckades man att komma överens om en dagordning för en ny förhandlingsrunda i WTO. och EG:s mål om en ny bred runda ligger fast. understryker särskilt att utvecklingen av handelspolitiken måste gå hand i hand med viktiga politiska mål på andra områden. Det är till exempel viktigt att kan delta fullt ut i världshandeln, att miljön skonas och att grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet respekteras.I samband med mötet i enades ett antal länder om att skjuta till pengar för att skapa ett rådgivande rättscenter som skall hjälpa att försvara sina intressen bättre inom ramen för WTO:s tvistlösningssystem. är en av grundarna av detta center. På biståndsområdet har det framtida samarbetet med länderna i , och (de s.k. AVS-länderna) dominerat dagordningen. Mot slutet av enades dessutom EU:s medlems- stater om att skall gå till utvecklingssamarbetet med AVS-länderna 2005. Unionens bilaterala och regionala förbindelser antog EU riktlinjer för att vidareutveckla och förverkliga EU:s nordliga dimension. Riktlinjerna definierar ett område som sträcker sig från till nordvästra och från till Östersjöns kuster. EU prioriterar närmare regionalt samarbete inom bl.a. områdena energi, miljö, kärnsäkerhet, infrastruktur, hälso- och sociala frågor, brottsbekämpning, utbildning och forskning. En handlingsplan för det fortsatta arbetet beställdes av i . Vid Europeiska rådets möte i antogs en gemensam strategi för . Strategin innebär dels att bjuds in till partnerskap och samarbete med EU, dels att erbjuds stöd i arbetet med ekonomiska, sociala och politiska reformer. Vid Europeiska rådets möte i godkändes även grundprinciper för en handlingsplan i kampen mot organiserad brottslighet i samt en gemensam strategi för . Samarbetet med försvårades när inledde en omfattande militär operation i den ryska delrepubliken . EU protesterade skarpt, eftersom den ryska insatsen inte ansågs stå i rimlig proportion till det terroristhot som den var avsedd att bekämpa. Vid Europeiska rådets möte i bestämdes därför att införa vissa restriktioner i samarbetet med och bl.a. se över genomförandet av den gemensamma strategin. Vid Europeiska rådets möte i antogs en stabilitetspakt för sydöstra . EU, andra delar av världssamfundet och regionen själv vill genom pakten skapa fred på västra . Nya stabiliserings- och associationsavtal med länderna skall öppna för frihandel. EU:s relationer med försämrades drastiskt. Regimen i förde en allt mer brutal politik i Kosovo som i sin tur ledde till Nato:s bombning av och åtalet mot president vid krigsförbrytartribunalen i . EU stärkte sanktionerna mot landet. När akuta skede var över inriktade EU sitt arbete på att stödja den demokratiska oppositionen och oberoende medier samt att ge humanitärt bistånd. EU:s relationer med präglades framför allt av en diskussion om möjligheterna för att erhålla formell status som kandidatland, vilket också skedde vid i . Inom samarbetet mellan EU och de tolv har parterna diskuterat Barcelonaprocessens roll. Vid det tredje utrikes- ministermötet inom partnerskapet fastslogs det ekonomiska och handels- politiska samarbetets centrala roll för Barcelonaprocessen samt att arbetet med en stabilitetstadga för skulle fortsätta. På mötet beslutades också att skulle få delta i processen så snart FN- sanktionerna hade upphävts och accepterat bestämmelserna inom samarbetet. Fredsprocessen i har fortgått. EU stöder den överens- kommelse som undertecknades och som innehåller en konkret tidsplan för hur skall genomföra sina åtaganden enligt tre tidigare avtal. Vid Europeiska rådets möte i antogs en deklaration om fredsprocessen i som utrycker ett starkt stöd för pale- stiniernas rätt till självbestämmande och för en framtida palestinsk stat. EU:s ansträngningar att söka medverka till en fredlig och demokratisk utveckling i har fortsatt. EU stödjer OAU:s ansträngningar att finna en fredlig lösning på konflikten mellan och . Vad gäller konflikten i har EU verkat för att sanktionerna mot rebellrörelsen efterlevs. Utvecklingen i Stora sjö-regionen följs noggrant. EU har aktivt stöttat övergång från militärt till demokratiskt styre. EU har hävt sina sanktioner mot och sett över hur utvecklingssamarbetet med landet skall återupptas. förhandlingar kunde EU och enas om ett avtal om handel, utveckling och samarbete. EU och hade två toppmöten. Bland annat enades man om att inrätta ett system för tidig varning i syfte att förebygga konflikter på såväl handels- som på det utrikes- och säkerhetspolitiska området.