prop · GN031D2 · 2000-01-01 00:00:00 — När infasningen är över medför reformen en påtaglig belastning på statens finanser. De statliga ålderspensionsavgifterna, överföringen av medel till premiepensionssystemet, reglering av avgiftsuttaget m.m. medför en årlig nettoförsvagning av statsfinanserna med . Som kompensation för denna försvagning överförs medel till staten från AP-fonden motsvarande vartdera åren för amortering av statsskulden. sker ytterligare en överföring på . Vid en avstämning beslutas om ett slutligt överföringsbelopp. Överföringen 2001 antas delvis bestå av bostadsobligationer, som ska förvaltas av till dess obligationerna förfaller till betalning. Den del av dessa obligationer som förfaller efter 2001 påverkar därför inte statens budgetsaldo detta år. Däremot påverkas statens finansiella sparande av överföringen av bostadsobligationer. I prognosen har antagits att av överföringen utgörs ca av bostadsobligationer, med förfall efter 2001. förfaller ca , vilket förbättrar budgetsaldot detta år. beräknas statens sparande visa ett underskott på ca , motsvarande av BNP, inklusive den beräkningstekniska överföringen till hushållen. Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande uppkommer i stället i ålderspensionssystemet och i någon mån i den kommunala sektorn. Det är en följd av att pensionsreformen innebär en mycket stor omfördelning av det offentliga finansiella sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Genom försäljningar av statens aktier blir budgetsaldot och amorteringen av statsskulden sammantaget 2002 större än det finansiella sparandet. Statsskulden beräknas minska med ca till motsvarande av BNP . Normalt är emellertid budgetsaldot något lägre än det finansiella sparandet genom att staten har viss utlåning, t.ex. studielån. Exklusive tillfälliga effekter av inlösen av bostadsobligationer och försäljningar beräknas ett underliggande lånebehov på ca . Vid normala förhållanden kommer således statsskulden att öka vid det målsatta överskottet i de offentliga finanserna på av BNP. Den statliga konsumtionen svarar för 1/4 av statens utgifter och av BNP. Den statliga konsumtionen varierar relativt kraftigt mellan åren och har visat sig vara svår att förutsäga. Genom systemet med anslagssparande kan statliga myndigheter delvis förskjuta förbrukningen av de budgeterade medlen över tiden. Dessutom är nationalräkenskapernas preliminära utfall osäkra och genomgår ofta stora revideringar. De statliga konsumtionsutgifterna i fasta priser steg med 1998, exklusive effekten av överföringen av kostnadsansvaret för läkemedelssubventioner från staten till landstingen. Uppgången skedde efter att den statliga konsumtionen minskat i volym med 1997. steg konsumtionen och ökningen för beräknas till . väntas en ökning . Tabell 11.5 Statens finanser (exkl. statliga affärsverk och aktiebolag) Miljarder kronor, löpande priser 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 665,3 714,4 689,5 812,8 687,4 Skatter och avgifter 606,7 612,8 582,5 599,4 628,2 Överföring från AP-fonden 45,0 45,0 155,0 0,0 Övriga inkomster 58,6 56,6 62,0 58,4 59,1 Utgifter 642,3 650,5 705,4 683,0 674,9 Transfereringar till privat sektor och utlandet 293,8 278,0 287,2 288,9 285,5 Bidrag till kommuner 80,5 88,7 86,5 92,6 89,8 Ålderspensionsavgifter till pensionssystemet 15,3 19,8 19,8 19,9 Premiepensionsmedel 49,6 21,2 18,9 Konsumtion och investeringar 169,5 174,2 180,4 186,7 191,9 Ränteutgifter 98,5 94,3 82,0 73,9 69,0 Finansiellt sparande före överföring 23,0 63,9 15,9 129,8 av BNP 1,2 3,3 0,8 6,1 0,6 Beräkningsteknisk överföring 20,6 Finansiellt sparande efter överföring 23,0 63,9 15,9 129,8 av BNP 1,2 3,3 0,8 6,1 0,4 Budgetsaldo 9,7 55,3 82,5 81,0 av BNP 0,5 2,8 4,0 3,8 0,3 Statsskuld 1448,9 1376,8 1287,0 1190,7 av BNP 77,4 70,6 63,0 55,9 53,4 Källor: , , och 11.3 Ålderspensionssystemet understeg avgiftsintäkterna till den allmänna tilläggspensionen (ATP) utbetalda pensioner med ca . Detta underskott finansierades med AP-fondens direktavkastning i form av utdelningar och ränteinkomster, som sammantagna uppgick till . överfördes AP-fondens fastighetsinnehav till bolagsform. Detta tillgodoräknas det finansiella sparandet i nationalräkenskaperna, eftersom aktier till skillnad från fastigheter betraktas som en finansiell tillgång. Exklusive effekten av bolagiseringen av fastigheter uppgick AP- fondens finansiella sparande till . hade fonden ett sparande på . Ålderspensionsreformen innebär att AP- fonden har en delvis ny roll. Fonden finansierar numera inkomstbaserade ålderspensioner inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansieringsansvaret för förtids- och efterlevandepension har förts över till statsbudgeten. Vidare medför reformen att fondens avgiftsinkomster förstärks genom att det införs statliga ålderspensionsavgifter på vissa transfereringar m.m., som betalas över statsbudgeten. Nivåerna för allmänna pensionsavgiften och ålderspensionsavgiften höjs år respektive . Höjningen av ålderspensionsavgiften kompenseras av motsvarande lägre arbetsgivaravgifter till staten så att det samlade avgiftsuttaget blir i stort sett oförändrat. Därigenom sker en avgiftsväxling mellan staten och ålderspensionssystemet med motsvarande ca . Vid sidan av AP-fonden sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga () formellt är ägare av fondandelarna kommer sparandet i premiepensionssystemet att i nationalräkenskaperna inräknas i den offentliga sektorn. överförs retroaktiva premiepensionsmedel avseende inkomståren 1995 1998 från den tillfälliga förvaltningen hos till PPM, sammanlagt ca . Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett reducerat sparande inom staten. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM först andra året efter inkomståret. Överföringen , som avser , blir särskilt stor till följd av att insättningarna 1999 inkluderar korrigering för låga insättningar åren 1995 1997. Från och med höjs den intjänade premiepensionsrätten från till av pensionsgrundande inkomster och belopp. På grund av infasningen av pensionsreformen reduceras AP-fondens finansiella sparande åren 1999 2001. beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till eller av BNP. Tabell 11.6 Ålderspensionssystemet Miljarder kronor, löpande priser 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 132,5 146,7 228,4 203,5 200,1 Avgifter 92,0 109,0 149,1 153,2 157,3 Premiepensions- medel 18,9 Räntor, utdel- ningar m.m. 23,7 Utgifter 108,6 180,8 185,0 299,8 151,4 Pensioner 124,9 135,0 139,0 143,6 150,1 Överföring till staten 0,0 Övriga utgifter 16,3 0,8 1,0 1,2 1,3 Finansiellt sparande av BNP 1,3 1,8 2,0 5,0 2,2 AP-fonden 24,0 34,1 8,3 120,0 26,2 Premiepensions- myndigheten 22,5 Källor: , , och 11.4 Kommunsektorn beräknas de kommunala konsumtionsutgifterna stiga i reala termer. träder kravet om ekonomisk balans i budgeten för kommuner och landsting i kraft. Genom fortsatt god utveckling av kommunsektorns skatteunderlag i kombination med ökade statsbidrag bedöms kommunsektorns konsumtionsutgifter fortsättningsvis kunna öka i volym 2002 som balanskravet uppnås i sektorn som helhet. Utvecklingen 1999 2000 De kommunala konsumtionsutgifterna steg , efter att volymmässigt ha minskat eller legat på en oförändrad nivå . Ökningen är främst en effekt av höjda statsbidrag och ökade skatteinkomster. Preliminärt utfall för visar på en fortsatt ökning av konsumtionsutgifterna. Den kraftiga sysselsättningsuppgången i ekonomin leder till ökade skatteintäkter för kommunsektorn . Den föreslagna reduceringen av avdragsrätten för egenavgifterna medför att skatteunderlaget växer för kommuner och landsting, vilket beräknas ge ökade skatteintäkter med ca . Regeringen föreslår därför att det generella statsbidraget till kommuner och landsting reduceras med motsvarande belopp. förväntas skatteinkomsterna stiga med . Kommunsektorns skatteinkomster och statsbidrag i förhållande till BNP, den s.k. kommunala skattekvoten, ökar därmed med . Den genomsnittliga kommunalskattesatsen för är och den beräknas ligga kvar på en oförändrad nivå fram . Vid utgången av upphör sanktionerna mot kommunalskattehöjningar att gälla. Sanktionerna har, med vissa undantag, inneburit att statsbidrag dragits in vid skattehöjningar. Att kommunsektorn som helhet bedöms hålla skattesatsen oförändrad motiveras av ökade skatteinkomster samt höjda statsbidrag. Beslutade och föreslagna tillskott innebär att statsbidragen är högre jämfört med , obeaktat regleringen till följd av de föreslagna förändringarna i inkomstbeskattningen. och förstärks kommunernas och landstingens inkomster genom en tillfällig överföring av statlig inkomstskatt motsvarande ca . De specialdestinerade statsbidragen, som bl.a. finansierar läkemedelssubventionerna och , är beräknade till ca och förväntas öka till . Statsbidragen redovisas här netto efter avdrag för kommunsektorns avgift till momssystemet. På grund av den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden väntas utgifterna för socialbidrag minska. Utfallet visar på en minskning , jämfört med . Investeringsutgifterna väntas öka i takt med att kommunsektorns finanser stärks. Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 422,2 445,5 475,1 487,4 496,7 Skatter 299,5 315,0 344,6 348,5 358,7 Statsbidrag1 80,5 88,7 86,5 92,6 89,8 Skatter och stats- bidrag, % av BNP 20,2 Övrigt 42,1 41,8 44,0 46,3 48,2 Utgifter 425,3 441,3 460,6 478,1 492,9 Transfereringar 49,3 46,8 47,4 48,2 49,0 Konsumtionsutgifter 351,6 370,5 387,8 402,5 414,8 volymförändring %2 1,23 1,7 1,3 1,1 0,5 Investeringar 24,4 24,0 25,4 27,5 29,1 Finansiellt sparande 3,1 4,3 14,5 9,3 3,7 Justerat finansiellt sparande4 3,7 Anm: Kommunsektorn innefattar kyrkan under hela prognosperioden. 1 Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgift till momssystemet. 2 Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 3 Exkl. övertagandet av kostnadsansvaret för läkemedelssubventioner från stat till landsting . 4 Justerat sparande erhålls genom att föra slutavräkningen av kommunalskattemedel till det år den avser. Källor: , och är kommuner och landsting skyldiga att uppnå ekonomisk balans i budgeten. Om utfallet visar att kostnaderna ändå överstiger intäkterna skall underskottet täckas . Genom den gynnsamma utvecklingen av inkomsterna bedöms kommunsektorn som helhet klara kravet om ekonomisk balans, som man beräknas öka sina konsumtionsutgifter i volym och . Finansiellt sparande Den kraftiga ökningen av skatter och statsbidrag leder till att det finansiella sparandet förväntas bli positivt . Det finansiella sparandet beräknas uppgå till . förväntas sparandet öka till . Det höga sparandet beror till ca på tillfälligt höga skatteinkomster till följd av slutavräkningen av skatterna avseende 1999. Detta väntas inte leda till att kommuner och landsting ökar sina utgifter, utan i stället anpassar utgifterna efter den varaktiga inkomstnivån. Om skatteinkomsterna förs till det inkomstår de avser, uppvisar sparandet en jämnare utveckling. Jämförelse med ekonomiska vårproposition Jämfört med prognosen i vårpropositionen har kommunsektorns underliggande inkomster justerats upp. Omläggningen av nationalräkenskaperna innebär bl.a. att slutavräkningen periodiseras än i de gamla nationalräkenskaperna. Därmed är en direkt jämförelse av inkomster och finansiellt sparande med tidigare prognoser ej är möjlig. Det underliggande finansiella sparandet har dock förbättrats. Den starkare utvecklingen av kommunsektorns inkomster möjliggör större konsumtionsutgifter jämfört med vad som beräknades i vårpropositionen. Volymutvecklingen i konsumtionsutgifterna har reviderats upp för och . Medelsiktig kalkyl Regeringen aviserar i denna proposition ett resurstillskott på till vården och omsorgen . Dessutom beräknar regeringen ett engångsvist tillskott på till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Utöver detta ökar de generella statsbidragen med , enligt vad som tidigare aviserats. Regeringen föreslår att den tillfälliga överföringen av statlig inkomstskatt till kommunsektorn förlängs , vilket ökar de generella statsbidragen med . trappas några tillfälliga satsningar ned i kommunsektorn, minskas antalet platser i , varför de special- destinerade statsbidragen sjunker . 2002 beräknas utgifterna växa i en högre takt än inkomsterna, men det finansiella sparandet bedöms fortfarande ligga på en nivå där sektorn som helhet bör klara kravet om ekonomisk balans. Konsumtionsutgifterna bedöms i volym öka med . beräknas konsumtionsutgifternas utvecklingstakt dämpas till , delvis till följd av en nedgång i antalet platser i . Konsumtionstillväxten medför en sysselsättningsökning i den kommunala sektorn för åren 1999 2002 med i genomsnitt ca 13 500 personer . Bland dessa länder inkluderas här , , , och . Med 14 avses , , , , , , , , , , , , och . Observera att det är regeringens planer avseende som har lagts in för såväl utfallsåren som prognosåren. Dessutom finns det en viss risk för dubbelräkning eftersom det antas att alla deltagare i är utanför arbetskraften även om flera av dem sannolikt är sysselsatta. Därmed kan nivån vara för hög vissa år. I samband med att statistikredovisningen avseende kommunala myndigheter flyttades över från till , skedde vissa förändringar avseende redovisningsmetod och populationsstorlek. Det innebär att det är svårt att justera det tidigare utfallet med retroaktiva löneutbetalningar som inkommer men som avser 1998. Därmed finns det ännu inget definitivt utfall . Förändringarna i statistiken försvårar också redovisningen av löneutvecklingen . Exkl. övertagandet av kostnadsansvaret för läkemedelssubventioner från stat till landsting . Reglering av de kommunala skattemedlen sker året efter det aktuella inkomståret i de nya nationalräkenskaperna. En avstämning görs då av preliminära kommunalskattemedel mot definitiva kommunalskattemedel. Kommuner och landsting blir då antingen återbetalningsskyldiga eller erhåller ytterligare skattemedel. Betalningarna sker i januari året därpå. 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2 1999/2000:1 BILAGA 2