prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — Tittar man på ansökningar och avslag som gäller handikappersättningen (Hetzler, A 1994) sökte fler kvinnor handikapp- ersättning, men fler män fick sin ansökan beviljad. Dessutom fick fler män den högsta nivån. Det beror inte på slumpen eller på att männens funk- tionshinder är mer omfattande än kvinnornas, säger . Den enda rimliga förklaringen är att det är fråga om en systematisk, men omedveten, könsdiskriminering, menar hon. Vårdbidrag beviljas för fler pojkar än flickor. var antalet nybeviljade vårdbidrag 4 500 och relationen mellan pojkar och flickor . Den största delen av ökningen sett till antal barn i olika åldersgrupper har skett bland barn som är . Ökningen beror på att antalet pojkar som fått diagnoserna autism och DAMP ökat. Kunskapen om dessa sjukdomar och hur de yttrar sig på pojkar har ökat . Däremot är det fortfarande få flickor som får diagnosen, bl.a. på grund av att vi ännu vet ganska lite om hur dessa sjukdomar yttrar sig på flickor. Aktuell kunskap om DAMP-symptom är grundad på forskning som nästan bara har undersökt pojkar. Sedan 1960- talet finns 5 000 internationella studier om pojkar och 25 om flickor. När det gäller bilstödet har könsfördelningen blivit jämnare . Av andragångssökande är majoriteten män. Däremot var det nästan lika många kvinnor som män som sökte bilstöd (RRV ). är det dock en större andel kvinnor än män som får avslag. Fler män än kvinnor har beviljats assistansersättning, respek- tive . Men jämfört med och har dock andelen män minskat något. Männen har i genomsnitt beviljats fler timmar och högre timersättning. Skillnaderna som är mycket små, ca , har ökat något sedan reformen genomfördes. Skillna- derna skulle kunna bero på olika behov, dvs. att det kan finnas fler pojkar/män i de yngre åldrarna med svåra funktionshinder, eftersom det ju också finns fler pojkar/män i totalbefolkningen i dessa åldrar. Men det kan också bero på att män är benägna att söka ett mer omfattande stöd. Det är dock inte uteslutet att gör olika bedömningar beroende på om det är en man eller en kvinna som söker assistansersättning. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder har i en särskild rapport med titeln , män och funktionshinder (SOU 1998:138) visat på ett antal faktorer som kan göra att funktionshindrade kvinnor och män bemöts olika och att kvinnor i många avseenden har sämre livsvillkor än män i samma situation. Enligt utredningen bemöts funktionshindrade kvinnor sämre än män med funktionshinder då de söker hjälp hos myndigheter och andra offentliga organ. Det handlar säkert inte om någon medveten, aktiv diskriminering annat än i undantagsfall , skriver utredaren. Det har i stället med könsroller att göra, och en djupt rotad syn på kvinnligt och manligt hos både beslutsfattare, personal och de kvinnor och män som behöver hjälp. En syn som befäster inställningen att kvinnor tar huvudansvaret i hemmet, att kvinnor därför tjänar mindre på sitt yrkesarbete och att kvinnor begär mindre än män av den hjälp som finns. Utifrån de undersökningar och resultat som redovisats om jämställd- heten mellan funktionshindrade kvinnor och män drar regeringen den slutsatsen att frågan om kön och jämställdhet fortfarande har en undan- skymd plats när det gäller personer med funktionshinder. Synen på funktionshinder kan vara en förklaring till detta. Både kvinnor och män med funktionshinder har av tradition blivit sedda enbart utifrån funktions- hindret, inte som enbart kvinna eller man. Därför har funktionshindrade kvinnors och mäns livsvillkor sedda ur ett könsperspektiv inte fått någon framträdande roll varken i forsknings-sammanhang eller i studier och litteratur i övrigt. Utvecklingen går framåt men inte i den takt som är önskvärd. Visser- ligen finns numera könsaspekten med i studier som görs på handikapp- området, om än ganska sparsamt, och statistiken på området börjar bli könsuppdelad. Men oftast består statistiken endast av en enkel uppdelning mellan kvinnor och män, vilket inte är tillräckligt klargörande med tanke på att den naturliga fördelningen mellan kvinnor och män i den totala befolkningen är olika vid olika åldrar. Det saknas också en jämförande bild av levnadsförhållandena mellan funktionshindrade kvinnor och män. Fortsatt arbete Regeringen avser att för lägga fram en nationell plan för handikappområdet. Planen kommer att innehålla åtgärder för att förbättra förhållandena för kvinnor och män med funktionshinder. 14 Jämställdhet inom jordbruksområdet beräknas sysselsätta ca 82 000 personer räknat i årsarbetskrafter, varav kvinnor. Av samtliga inom jordbruket sysselsatta oavsett arbetstid utgör kvinnor. Andelen kvinnliga företagare inom sektorn har ökat från till 1997. En ny förordning (EU) nr 1257/99 om stöd till utvecklingen av lands- bygden har antagits inom EU. Ett förslag till tillämpning av förordningen i kommer att presenteras för . De åtgärder som regeringen avser att tillämpa har som syfte att underlätta landsbygdens anpassning till de nya förutsättningarna och att förstärka konkurrenskraft och sysselsättning för kvinnor och män i den jordbruks- anknutna delen av landsbygdens näringsliv. Kvinnornas roll i jordbruket tas ofta för given. Deras ekonomiska betydelse för näringens tillväxt underskattas ofta. Betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheter åt både kvinnor och män är viktig att uppmärk- samma vid utformning och tillämpning av åtgärderna inom landsbygds- programmet. Det finns goda exempel på hur kvinnor omsatt sina kunskaper och erfarenheter i framgångsrik företagsamhet inom jordbruk och livsmedelsindustrin, inte minst i glesbygder. De kvinnliga nätverk och arbetsgrupper som vuxit fram , inte minst inom ramen för gemenskapsinitiativ som LEADER, arbetar med annorlunda och intressanta metoder i landsbygdsutvecklingen. Åtgärderna för landsbygds- utveckling kan bidra till att ytterligare stödja en sådan utveckling. 15 Kulturpolitik Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet och att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger. Stora delar av kulturområdet har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. Genom kulturpolitiska beslut lades grunden för den långsiktiga kulturpolitiken. har regeringen tagit fram propositioner om bl.a. konstnärspolitiken, filmpoliti- ken och litteraturpolitiken. I propositionen Konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87) pekar rege- ringen på vikten av att föreslagna åtgärder nyttjas för att undanröja rådande skillnader i villkor mellan kvinnor och män inom konstnärsyrket. De sammanlagda bruttoinkomsterna för konstnärerna är av genomsnittet för befolkningen totalt sett. De kvinnliga konstnärernas inkomster är av de manliga konstnärernas. De åtgärder som vidtagits genom förslagen i propositionen kommer att utvärderas . har tagit initiativ till flera studier av de kvinnliga konstnärernas situation. En rapport har sammanställts som bygger på resultatet av en seminarieserie för kvinnliga bild- och form- konstnärer. Underlaget har givit uppslag som kommer att studeras närmare i kommande undersökningar. En annan rapport tar bl.a. upp de mekanis- mer som leder till att kvinnliga konstnärer av tradition har en svagare ställning än manliga inom de flesta konstnärsyrken och belyser detta med empiriskt material. Rapporten är att betrakta som en förstudie och ett underlag för fördjupade undersökningar som görs . Den individuella visningsersättningen fördelades av föreningen i (BUS) . var av de sökande kvinnor medan fler män fick bidrag. Förklaringen ligger i att systemet gynnar konstnärer med lång yrkesverksamhet. Jämfört med har emellertid andelen kvinnor ökat. Vid en översyn av ålders- och könsfördelningen finner man att kvin- nor dominerar i åldersgrupperna födda och framåt, vilket tyder på att den manliga dominansen inom området snart kommer att brytas. I propositionen Ny svensk filmpolitik (1998/99:131) framhåller rege- ringen att en viktig uppgift för den nya filmpolitiken är att förbättra kvinn- liga filmskapares villkor. Bakgrunden är att den manliga dominansen bland de filmskapare som erhållit stöd under nuvarande avtalsperiod varit mycket stor. Enligt redovisar de flesta regionala resurscentra någon form av riktade insatser för att uppnå en bättre könsfördelning inom verksamheten. Exempel på riktade insatser är samarbete med teaterpeda- goger och särskilda filmläger med en mer social prägel än den vanliga verksamheten. anser att denna uppmärksamhet på jämställd- hetsaspekterna i verksamheten är viktig och bör fortsätta. För kulturarvssektorn är frågor om vilka gruppers kulturarv som bevaras och förmedlas mycket angelägna. Regeringen underströk i den kulturpoli- tiska propositionen vikten av att arbetet med kulturarvet kopplas till en analys där bl.a. könsperspektivet lyfts fram. Regeringen har givit kultur- arvsmyndigheterna i uppdrag att redovisa en strategi för att arbeta vidare med och utveckla kulturarvets demokratiska funktioner, i vilket ligger att i högre grad uppmärksamma olika perspektiv på kulturarvet, t.ex. kön, klass, kulturell bakgrund och generation. I regleringsbrevet för har museimyndigheterna ålagts att inkomma med en särskild redogörelse för hur kvinnoperspektivet behandlas på respektive museum. Ett verksam- hetsmål för de centrala museerna är att samlingarnas sammansättning bättre skall spegla skilda perspektiv på kulturarvet, t.ex. kön. Könsfördel- ningen bland museibesökarna varierar mellan myndigheterna. Samman- taget är fördelningen ganska jämn, av besökarna är kvinnor. Inom medieområdet visar Mediebarometer 1998 att kvinnor och män ägnar ungefär lika mycket bruttotid åt medier. Förhållan- det mellan olika medier t.ex. TV, radio och tidningar skiljer sig inte i detta avseende i nämnvärd grad mellan könen. Vad gäller statliga insatser kan nämnas att håller på att ta fram en skrift om hur flickor på gymnasienivå ser på våld i media, samt hur detta våld påverkar dem. Skriften beräknas vara klar . Inom kyrkoområdet har regeringen utnämnt två första kvinnliga biskopar. Vidare har regeringen förtydligat kravet för att få bli domprost eller kyrkoherde i . Den sökande måste vara beredd att fullt ut tjänstgöra i gudtjänsterna tillsammans med andra präster oavsett kön. Inom det internationella kultursamarbetet stod den värd för mellanstatliga konferens i om kultur för utveckling The . I den handlingsplan som antogs vid konferensen, efter förberedelsearbete inom Kulturdepartemen- tet, betonas kvinnors och mäns lika betydelse för utvecklingen samt deras lika rätt att delta i kulturlivet. Konferensen framhåller bl.a. att kulturpolitik bör syfta till att nationen upplevs som ett mångfasetterat samhälle inom ramen för en nationell enhet ett samhälle grundat på värderingar som kan omfattas av alla kvinnor och män och som ger alla grupper i samhället en framtid, en plats och en röst. Vidare framhålls att kulturpolitik skall tillgodose kravet på jämställd- het mellan könen på alla områden, erkänna kvinnors lika rättigheter och yttrandefrihet samt garantera att de får lika tillträde till ledande befatt- ningar. Konferensen uppmanade medlemsstaterna att anta fem mål för kulturpolitiken. Under målet Att främja skapande och deltagande i kultur- livet anförs under p. 7: Erkänna kvinnors insatser för kultur och utveckling och garantera att kvinnor kan delta vid utformningen och genomförande av kulturpolitik på alla nivåer. 16 Ungdomspolitik I propositionen På ungdomars villkor (prop. 1998/99:115) lägger rege- ringen fram mål för en nationell ungdomspolitik. I propositionen slås fast att all ungdomspolitik skall analyseras ur ett könsperspektiv. Myndigheten för ungdomsfrågor, , har här fått ett särskilt ansvar gentemot övriga myndigheter. Förutom att ett medvetet jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela ungdomspolitiken föreslås ett antal åtgärder av specifik jämställdhets- karaktär. - IT-projekt för ungdomsgrupper som inte har tillgång till modern informationsteknik i sin hemmiljö skall ges stöd. Särskilt uppmuntras projekt för flickor. - Regeringen avser att ta initiativ till överläggningar med restaurang- branschen i syfte att avskaffa de differentierade åldersgränserna för kvinnor och män. - Kunskapen om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund skall öka och metoder för att stärka deras ställning i samhället skall utvecklas. i samarbete med har getts ett särskilt uppdrag. - Flickors initiativ inom upplevelseindustrin skall särskilt uppmärksam- mas. publicerade rapporten och frigörelsen Forskning om flickor och arbete med tjejprojekt. Rapporten är en genomgång av forskning om flickor samt en analys av de särskilda tjejprojektens mål, metoder och resultat. En frågeställning är: Kan man arbeta för att stärka flickor och undvika att stereotypa könsskill- nader behålls? Rapporten visar att det finns fördelar med tjejprojekt men också risker. i skilda världar, som också publicerades , är den första presentationen av ett stort forsk- ningsprojekt om ungdomar och fritid, som tar upp frågor som Hur ser den fria tiden ut? Vilken betydelse har fritiden i ungdomars liv? Skriften belyser flickors och pojkars fritid, deras framtidsdrömmar och livsprojekt och vad det innebär att leva i skilda världar (socialt och kulturellt) men också i en gemensam tid. driver kontinuerligt sitt arbete med utvecklings- insatser gentemot kommunerna. Detta sker bl.a. genom utmärkelser för framstående insatser på ungdomsområdet samt genom insatser för flickor, särskilt för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund. Allmänna arvsfondens satsningar Våld mot unga kvinnor och Kvinno- frid, samt uppdrag att fördela stöd för att synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet har pågått . Även prioriteras projekt inom ramen för de riktlinjer som drogs upp i Kvinnofridspropositionen samt allmänt sådana projekt som stärker jämställdheten mellan flickor och pojkar. 17 Idrottspolitik Ett av målen för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utveckla sina intressen och talanger. Denna ambition avspeglas också i regeringens insatser på idrottsområdet. I propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) anger regeringen att den nationella idrottspolitiken bör bygga på ett aktivt stöd till en fri och självständig idrottsrörelse som är byggd på ideellt engagemang och som bedriver en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt som värnar om demokratisk fostran. För att uppnå detta skall stödet till idrotten följas upp och utvärderas regelbundet så att dess effekter för bl.a. jämställdheten kan bedömas. En mycket angelägen uppgift för idrottsrörelsen är att uppmuntra kvin- nor att ta ledaruppgifter och förtroendeposter efter avslutad idrottskarriär. Regeringen vill särskilt peka på idrottsrörelsens eget projekt på arenan som syftar till att stärka unga flickor i deras roll inom idrotten. Projektet riktar sig till flickor i åldern 13 . Andelen kvinnor i styrelserna för specialidrottsförbunden och distrikts- förbunden ökar och uppgick till . Idrottens egen målsättning att inget kön skall vara representerat med i rådgivande och beslutande organ på alla nivåer har således ännu inte uppnåtts. För att uppnå målet en jämställd idrott föreslog regeringen i den idrotts- politiska propositionen att det lokala aktivitetsstödet genom bidrag från långsiktigt skall ökas med . Det innebär närmare en fördubbling av stödet till lokal idrottsverksamhet. För att detta stöd skall främja jämställdheten krävs att statistiken för det lokala aktivitetsstödet skall vara könsuppdelad. I den idrottspolitiska propositionen tydliggörs även att kommunerna är en viktiga aktörer i idrottspolitiken, inte minst för att främja en jämställd idrott. När det gäller det kommunala stödet till idrotten är det viktigt att ge kvinnor och män lika tillgång till lokaler, utrustning och ekonomiskt stöd för att utöva sin idrott. I propositionen föreslås även att staten och idrotten skall inleda en nära dialog om idrottens framtidsfrågor. En viktig trovärdighetsfråga i den diskussionen är en jämställd idrott. I regeringens stora satsning med medel ur Allmänna arvsfonden på lokal idrottsverksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder är det jämställdhetspolitiska perspektivet tydligt i riktlinjerna för fördel- ningen av stödet. Regeringen anser att det finns behov av att ytterligare kartlägga hur resurser utnyttjas ur ett jämställdhetsperspektiv samt sprida kunskap om metoder och modeller som har bidragit till ökad jämställdhet . Regeringen överväger att tillsammans med främst och () bilda ett gemensamt råd som skall verka för en rättvis fördelning av fritidsresurser. antogs en tioårsplan för jämställdhet inom idrottsrörelsen. Regeringen beslöt att RF i årsredovisningen för skall redovisa i vilken utsträckning idrottsrörelsen uppnått uppsatta mål. Stödet till såväl frilufts- som kvinnoorganisationer är under utredning och regeringen kommer att förelägga riks- dagen förslag i dessa frågor. 18 Storstadspolitik Regeringens nya storstadspolitik, som antogs av , innehåller två mål. Ett mål är att ge storstadsregionerna goda förut- sättningar för tillväxt för att de därmed skall kunna bidra till att nya jobb skapas såväl inom regionerna som i övriga delar av landet. Det andra målet är att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i stor- stadsregionerna och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Därmed sammanfaller storstadspolitikens mål med dem som gäller för jämställdhetspolitiken. I propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) redovisas att arbetslösheten i storstads- regionen generellt är högre för män än för kvinnor. Sysselsättningsgraden generellt är dock ett par procent högre för män än för kvinnor såväl i storstadsregionerna som för riket som helhet. Kvinnorna i de utsatta stads- delarna har genomgående en något lägre förvärvsfrekvens än männen. Den låga sysselsättningsgraden inom dessa grupper medför att graden av försörjning via olika statliga transfereringssystem respektive kommunala socialbidrag är hög. Den helt övervägande delen av de ensamstående föräldrarna i utsatta bostadsområden är kvinnor. Storstadspolitikens mål fullföljs genom att regeringen i den s.k. Storstadspropositionen (se ovan) erbjöd sju kommuner i de tre storstads- regionerna att träffa lokala utvecklingsavtal. Regeringen fattar beslut med anledning av avtalen med respektive kommun med början . De lokala utvecklingsavtalen förutsätts kunna sträcka sig . I de nedbrutna målformuleringarna betonar regeringen att sysselsätt- ningsgraden bör höjas för både kvinnor och män och att det svenska språkets ställning bör stärkas såväl bland barn och ungdomar som hos den vuxna befolkningen. Inom varje delområde skall ett jämställdhetsperspek- tiv beaktas. Detta kommer bl.a. till uttryck genom en omfattande satsning på s.k. språkförskolor för alla barn . Språkförskolorna kombine- ras ofta med aktiviteter för föräldrarna, som därigenom erhåller både undervisning i svenska språket och i det svenska samhället, liksom en kontaktskapande verksamhet som ett steg mot jämställdhet och arbete. I den storstadspolitiska propositionen föreslås även att det inom ramen för utvecklingsavtalen bör kunna ges stöd till pilotprojekt i skolan som främst engagerar flickor och unga kvinnor i föreningar och annan fritidsverksam- het. har fått i uppdrag att ha huvudansvaret för den nationella utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalen. Integrations- verket kommer att bygga upp en databas som gör det möjligt att följa utvecklingen i dessa kommuner när det gäller inkomst, utbildning, syssel- sättning och födelseland, liksom könsfördelning och ålder. Materialet kommer att ge underlag till årliga revideringar av de lokala utvecklings- avtalen om det visar sig att insatserna inte ger det eftersträvade resultatet för bl.a. jämställdheten. nationella utvärdering kommer att fokuseras på de av regeringen angivna målen samt jämställdhets- perspektivet. Storstadspolitiken utgår från erfarenheter som vunnits 1998, då en lång rad projekt genomförts i kommunernas utsatta stadsdelar med hjälp av statliga medel. I stort sett alla lokala insatser som genomförts med hjälp av dessa medel har ett jämställdhetsperspektiv. 19 Integrationspolitik Av propositionen , framtiden och mångfalden - från invandrarpoli- tik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16), som antogs av , framgår att det integrationspolitiska arbetet särskilt skall inriktas på att värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter. Vikten av att verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter genomsyrar allt arbete på integra- tionsområdet. Den etniska och sociala segregationen i är fortfarande stor. I flera avseenden har kvinnor med utländsk bakgrund en svårare situation än andra. För att vända utvecklingen sker insatser inom en mängd områden. I budgetpropositionen framhåller regeringen att ett jämställdhets- perspektiv i integrationsarbetet skall lyftas fram och situationen för unga flickor särskilt uppmärksammas. Vidare anger Rikt- linjer för integrationsstöd att verket särskilt skall uppmärksamma unga invandrade kvinnors situation. Regeringen inledde en dialog med företrädare för organisa- tioner, myndigheter och trossamfund om vilka insatser som skulle kunna underlätta situationen för utsatta flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkningens. Dialogen ledde till ett uppdrag till att tillsammans med , och närmare studera villkoren för dessa flickor samt redo- visa åtgärder och metoder som kan användas för att stärka deras ställning i samhället. Regeringens avsikt är att fortsätta dialogen om utsatta flickor . Regeringen har beviljat medel till stiftelsen för att synlig- göra kvinnor som har invandrat till . Stiftelsen skall bl.a. lägga upp en databas med uppgifter om namn på kvinnliga föreläsare och utbildare som har utländsk bakgrund. Stiftelsen skall också publicera en bok som lyfter fram kvinnor som har integrerats i det svenska samhället som före- bilder. Vidare har för Invandrarkvinnor (RIFFI) fått bidrag till att bygga upp och utveckla en stödverksamhet för misshandlade kvinnor. Romska arbetsgruppen vid dåvarande anordnade konferensen i förändring. Ett av konferensens delseminarier hade titeln kvinna i de romska grupperna. Det var första gången i svensk historia som ett kvinnoseminarium med representanter från samtliga romska grupper anordnades. Seminariet blev mycket uppskattat. kommer ett liknande seminarium att anordnas. 20 Migrationspolitik 20.1 Anknytningsärenden och våld mot kvinnor Asylsökande kvinnor eller kvinnor som kommer till på grund av anknytning till en här boende man kan drabbas av särskilda svårigheter. Likaså kan en kvinna som kommer hit för att sammanbo med en man på olika sätt hamna i en svår situation. Den s.k. tvåårsregeln innebär att den utländska parten kan utvisas, om hon (eller han) har vistats i landet med uppehållstillstånd mindre än när förhållandet upphör. Uppehållstill- stånd kan emellertid undantagsvis beviljas av humanitära skäl trots att kvinnan (eller mannen) inte vistats i landet de föreskrivna två åren. Olika åtgärder har vidtagits för att uppmärksamma utsatta kvinnor. Regeringen kommer att ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur kvinnors asylskäl skall bedömas samt att sprida kunska- per om dessa riktlinjer bland berörd personal. Ett uppdrag har lämnats till att utforma ett informationsmaterial om svenska regler i fråga om våld mot närstående. Materialet skall spridas till utländska med- borgare som ansöker om uppehållstillstånd i .