prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Dels finns två långsiktiga områden, be-nämnda stödområde 1 respektive 2, som omfattar ett stort sammanhängande geografiskt område i norra och västra . Omfattningen av dessa är beslutad av . Dels är vissa kommuner, eller delar av kommuner, inplacerade i tillfälligt stödområde. Detta områdes omfattning beslutas av regeringen. Dessutom kan landsbygdsstöd lämnas, förutom i nämnda stöd-områden, även i tätorter som omfattas av EG:s strukturfonders mål 2- och mål 5b-program samt i glesbygds- och landsbygdsområden. Dessa sistnämnda områden fastställs av länsstyrelserna. Stödområdena 1 och 2 samt de tillfälliga stöd- områdena omfattar av befolkning. De ekonomiska stimulanserna varierar i de olika stödområdena. De är högst i stödområde 1, näst högst i stödområde 2 och minst i tillfälliga stödområden. Tillsammans med stödområdena för transportbidrag ingår totalt av befolkningen i nationella stöd-områden. har i olika sammanhang uttalat att de regionalpolitiska resurserna bör koncentreras till de mest utsatta områdena samt att ett system med stödområden bör vara stabilt. Det nuvarande stödområdessystemet har gällt . Därför har endast smärre ändringar gjorts i de olika områdena. Detta visar dels att den av betonade stabiliteten har tillämpats, dels att de regionalpolitiska problemen mestadels är av mycket långsiktig karaktär. Även de flesta områden som är inplacerade i tillfälliga stödområden har varit detta under en lång följd av år. Analyser av den regionala utvecklingen visar också att den regionalpolitiska problembilden relativt sett är mycket stabil och att något motiv för större förändringar i stödområdesinplaceringarna inte föreligger . De senaste årens kraftiga befolkningsminskningar inom de regionalpolitiskt prioriterade områdena följer således i stort den nuvarande stödområdesindelningen. I enlighet med skall bl.a. alla regionalpolitiska stödområden i medlemsländerna godkännas av EG- kommissionen. Denna beslutar också om regler för vilka områden som kan godkännas som stödområden för företagsstöd. har utfärdat nya riktlinjer för hur nationella regionalpolitiska områden skall utses (98/C74/C6). De innebär bl.a. att de områden i vilka regionalpolitiska stöd skall få lämnas 2006 totalt sett skall minska från att omfatta av Europeiska unionens befolkning till av densamma. Enligt den metod som kommissionen lagt fast skall endast få ha nationella regionalpolitiska stödområden som omfattar av landets befolkning, jämfört med . Metoden baseras bl.a. på bruttoregionprodukt per capita och arbetslöshet i olika regioner jämförda med nationella värden och värden för hela unionen. Det i jämförelse med andra medlemsländer mycket låga utfallet beror främst på att arbetslösheten i är jämförelsevis jämnt fördelad över landet. Regeringen anser att de särskilda regionalpolitiska problem på grund av bl.a. geografiska lägesnackdelar, som har i jämförelse med andra medlemsländer, inte har beaktats tillräckligt av . Det låga utfallet är inte rättvisande i förhållande till andra medlemsländer. Regeringen har därför arbetat för att förmå kommissionen att ändra sitt beslut. Detta arbete pågår fortfarande. Det faktum att nationella regionalpolitiska stödområden skall utses enligt regler som utfärdats av gör att varken regeringen eller har annat än begränsade möjligheter att påverka denna fråga. Detta visar inte minst de pågående diskussionerna mellan regeringen och kommissionen om nya nationella stödområden . Det bör därför i fortsättningen vara en uppgift för regeringen att även besluta om den närmare omfattningen av de nationella stödområdena. Så är redan fallet med de mer omfattande områden i vilka arbetar. bör dock, inom de ramar som följer av EG:s riktlinjer om stöd till regionala ändamål, kunna lägga fast huvud-principer för den nationella stödområdesindelningen som regeringen skall följa vid den närmare utformningen. Huvudprinciperna för utformningen av de nationella stödområdena föreslås vara; att de skall omfatta de från regionalpolitisk synpunkt mest utsatta områdena, att utsattheten skall bedömas främst utifrån hur svåra de långsiktiga regionalpolitiska problemen är och att områdena skall vara stabila. Antalet stödområden föreslås, för att möta problemens svårighetsgrad i olika delar av landet, vara två, benämnda A och B där stödområde A omfattar områden med de största problemen och i vilket de största ekonomiska stimulanserna ges. Detta förslag överensstämmer också med riktlinjer om stöd till regionala ändamål som ger möjligheter att lämna högre bidrag i områden med särskilt gles befolkning. nya riktlinjer innebär också att stödområdena skall ses över . Tillsammans med det faktum att de områden som varit inplacerade i tillfälliga stödområden har varit detta under en lång följd av år, samt i förenklingssyfte, bedömer regeringen att systemet med inplacering av områden med strukturomvandlingsproblem i tillfälliga stödområden bör upphöra. I detta sammanhang kan påpekas att de regionalpolitiska problemens svårighetsgrad, kombinerade med förbättrade kommunikationer m.m. gör det nödvändigt, och möjligt, att i än högre grad än , bedöma och åtgärda regionalpolitiska problem med utgångspunkt från lokala arbetsmarknader i stället för från enskilda kommuner. Med lokala arbetsmarknader avses i detta sammanhang områden inom vilka människor kan bo och arbeta utan att behöva göra långa resor mellan bostad och arbetsplats. har bl.a. delat in i 108 lokala arbetsmarknader utifrån faktisk arbetspendling mellan kommuner. I norra omfattar de lokala arbetsmarknaderna oftast en enskild kommun, medan de i med dess mindre avstånd ofta omfattar flera kommuner. Dessa lokala arbetsmarknader har också tidigare godtagits av EG kommissionen som i princip minsta enheter vid analys av svenska regionalpolitiska stö-dområden. Transportbidraget har en egen områdesindelning. Områdena måste dock inrymmas inom den befolkningsram som EG- kommissionen beslutat. För information lämnas i det följande en förteckning över de områden som regeringen preliminärt bedömer bör ingå i de olika stödområdena. Stödområde A Stödområde A motsvarar det nuvarande mål 6- området för . : , , , , , , , , , och kommuner samt Edefors och församlingar i Bodens kommun och f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun. : , , , , , , , , och kommuner samt Fällfors, Jörns och församlingar i kommun. : , , , , , , och kommuner. : och kommuner samt Holms och Lidens församlingar i samt Anundsjö, , och Trehörningsjö församlingar i . : , , och kommuner samt och församlingar i kommun. Stödområde B : kommun samt Bodens kommun utom Edefors och församlingar och kommun utom f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt. : , , och kommuner samt kommun utom Fällfors, Jörns och församlingar. : , , och kommuner samt utom Anundsjö, , och Trehörningsjö församlingar. : , , , och kommuner. : och kommuner samt kommun utom och församlingar samt i . : , och kommuner. län: , , , och kommuner. : , , , , , , , och kommuner. : , och kommuner. Om överläggningarna med resulterar i exempelvis att får ha stödområden som omfattar av befolkningen ger den preliminära bedömningen vid handen att följande ytterligare områden bör ingå i stödområde B. : kommun. : , och kommuner. : Åmåls kommun. län: Hultfreds, och kommuner. : , , , , och kommuner. Regeringens förslag: Regionalt utvecklingsbidrag skall fortsättningsvis i princip kunna lämnas i samband med investeringar i konkurrensutsatt näringsverksamhet som kan påverkas ifråga om lokalisering eller omfattning och som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet. Bidragets storlek skall differentieras med hänsyn till i vilket stödområde en investering sker, med högre maximal bidragsnivå i stödområde A, och rymmas inom de maximala bidragsnivåer som följer av riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål. Eftersom den tekniska utformningen och bidragsnivåer för regionalt utvecklingsbidrag numera till stor del bestäms av dessa riktlinjer skall det i övrigt fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att utforma bidraget inom ramen för riktlinjerna. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler Regionalt utvecklingsbidrag kan lämnas i samband med större investeringar i princip alla konkurrensutsatta näringsverksamheter som drivs på marknadsmässiga villkor och som kan påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning. Ideella organisationer eller intresseorganisationer kan få bidrag till utgifter för utlokalisering av verksamhet från även om de inte bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor. Förutom att vara lokaliserad i ett regionalpolitiskt stödområde måste en verksamhet, för att få bidrag, uppfylla bl.a. följande allmänna villkor: Den måste bedömas få en tillfredställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning. av de antal arbetsplatser som tillkommer till följd av bidraget skall förbehållas vartdera könet. Om det finns särskilda skäl kan dock undantag medges. De anställda måste uppbära lön och ha andra anställningsförmåner som är minst likvärdiga med vad som följer av kollektivavtal. Bidragsmottagaren måste ha auktoriserad eller godkänd revisor. Regionalt utvecklingsbidrag lämnas efter individuell prövning av varje enskilt ärende. Ett bidrag får inte lämnas med högre belopp än vad som behövs för att en investering skall komma till stånd. kan regionalt utvecklingsbidrag lämnas på delvis olika villkor i olika delar av stödområdena. Bidraget regleras således i två olika förordningar: Förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd och Förordningen (1998:995) om regionalpolitiskt företagsstöd inom . Orsaken till detta är att krävt en tidigare anpassning till dess riktlinjer för vissa områden, de som kallas strukturomvandlingsområden. Regionalt utvecklingsbidrag kan i stödområde 1 lämnas med högst av utgifterna i samband med investeringar i byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier (materiella investeringar) samt till utgifter för marknadsföring och produktutveckling (immateriella investeringar). Till små och medelstora företag kan bidrag dock lämnas med högst . I stödområde 2 kan bidrag lämnas med högst , förutom inom vissa utsatta områden där den högsta tillåtna bidragsnivån är höjd till . kan också i undantagsfall regionalt utvecklingsbidrag lämnas med högre belopp, , men detta kräver godkännande. I de s.k. strukturomvandlingsområdena får bidrag dock inte lämnas till marknadsföring eftersom det enligt riktlinjer är en driftkostnad som företagen själva skall bära. Däremot får bidrag lämnas till små och medelstora företag för informationskampanjer och kunskapsspridning. Bidrag får i dessa områden inte heller lämnas till produktutveckling. Däremot får bidrag lämnas till forskning och utveckling för verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet. Bidrag kan även lämnas till grundforskning och industriell forskning enligt gemenskapsramar för statligt stöd till forskning och utveckling. Bidrag kan även lämnas till utgifter för patent och licenser och liknande förutsatt att dessa inte utgör av stödunderlaget i ett enskilt ärende. Bidrag kan även lämnas till utbildning, men endast i den utsträckning den omfattas av kommissionens detaljerade definition av allmän och särskild utbildning. Regionalt utvecklingsbidrag inom de s.k. strukturomvandlingsområdena kan lämnas med högst inom delar av stödområde 2 och delar av det tillfälliga stödområdet för såväl materiella som vissa immateriella investeringar. Till patent, licenser och utbildning eller liknande kan bidrag lämnas med högst för små och medelstora företag och till övriga. I särskilda fall kan förhöjt bidrag lämnas inom vissa områden, högst för små och medelstora företag och för övriga. Anpassning av stödformen till EG:s nya riktlinjer om stöd till regionala ändamål Som tidigare nämnts har utfärdat nya riktlinjer om stöd till regionala ändamål (98/C74/C6). Dessa innebär bl.a. att alla stödområden och alla stödformer som är i kraft skall vara förenliga med bestämmelserna i dessa riktlinjer. De skall tillämpas på regionalpolitiska stöd som kan beviljas inom alla näringsgrenar med undantag för tillverkning av vissa jordbruksprodukter, fiske samt kol och stålindustri som omfattas av EKSG-fördraget. För transportsektorn, vissa delar av stålindustrin, varvsindustrin, syntetfiberindustrin och bilindustrin finns dessutom särskilda regler. För stödformen regionalt utvecklingsbidrag innebär dessa riktlinjer bl.a. att varken regeringen eller har annat än begränsade möjligheter att påverka utformningen. Den i inledningen beskrivna önskvärda förändringen av arbetsfördelningen mellan och regeringen är också relevant i detta sammanhang. Det bör därför i fortsättningen vara en uppgift för regeringen att besluta om den närmare utformningen av det regionala utvecklingsbidraget. föreslås dock, inom de ramar som följer av EG:s riktlinjer om stöd till regionala ändamål, lägga fast vissa huvudprinciper som regeringen skall följa vid den närmare utformningen. En huvudprincip bör vara att regionalt utvecklingsbidrag i princip skall kunna lämnas i samband med investeringar i konkurrensutsatta näringsverksamheter som bedrivs på marknadsmässiga villkor och som kan påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning och som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet. Nuvarande regler för ideella organisationer och intresseorganisationer avser regeringen härvid att behålla. I föregående avsnitt har lämnats förslag om att det fortsättningsvis skall finnas två stödområden för företagsstöd, benämnda A och B, där stödområde A omfattar områden med de största problemen. En annan huvudprincip för det regionala utvecklingsbidraget bör vara att dess storlek skall differentieras med hänsyn till i vilket stödområde en investering sker, med högre maximal bidragsnivå i stödområde A. I följande tabell redovisas, i vissa fall avrundade, maximala bidragsnivåer inom olika stödområden, för olika storlekar av företag och till olika ändamål utifrån EG:s nya riktlinjer för stöd till regionala ändamål. Med små och medelstora företag (SMF) avses i detta sammanhang företag med högst 250 anställda och som uppfyller vissa villkor beträffande omsättning, balansomslutning och självständighet. Tabell 12.1 Maximala bidragsnivåer enligt om stöd till regionala ändamål Stödområde/ Ändamål Högst prioriterat område SMF1 %2 STORA3 % Övriga stödområden SMF % STORA % Materiella investeringar (nyinvesteringar i mark, byggnader, anläggningar, maskiner och inventarier) Immateriella investeringar (förvärv av patenter och licenser) 50 25 Utbildning Allmänn Särskild (företagsspecifik) Forskning och utveckling Grundforskning Industriell forskning * Tekniska genomförbarhetsstudier Utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet * Tekniska genomförbarhetsstudier 100 65 90 40 100 55 80 30 100 65 90 40 100 55 80 30 Övrigt Konsulttjänster Kunskapsspridning och informations- kampanjer 1 Med SMF avses små och medelstora företag. 2 Procentsatser avser bruttonivåer, dvs. 3 Med STORA avses stora företag. Regeringen avser att anmäla till EG-kom missionen att i princip avser att tillämpa den maximala bidragsnivån i det högst prioriterade området i stödområde A och bidragsnivån i övriga stödområden i stödområde B. Bidragsnivåerna i fastställs alltså i dialog med . Bidrag kan lämnas till immateriella investeringar för bl.a. förvärv av patent, tillverkningslicenser eller patenterad teknisk kunskap, förutsatt att dessa investeringar inte överstiger av det totala stödunderlaget för investeringarna för stora företag. För små och medelstora gäller de kriterier som fastställs i EG:s riktlinjer för stöd till små och medelstora företag. Bidrag kan även lämnas till utgifter för utbildning samt forskning och utveckling. Bidrag till kunskapsspridning och informationskampanjer kan endast lämnas till små och medelstora företag. Det är enligt tidigare beslut av en uppgift för regeringen att inom ramen för de huvudprinciper som lägger fast besluta vad som skall vara stödberättigad verksamhet och beslutsordningen för regionalt utvecklingsbidrag. Regeringen vill dock informera om att reglerna för vilka verksamheter som skall vara stödberättigade kommer att ses över i syfte att minska detaljstyrningen och för att i större utsträckning möjliggöra bidrag till nya verksamhetsområden med tillväxtförutsättningar. Regeringen vill även informera om att den avser att besluta om följande ändringar av besluts- och handläggningsordningen: Länsstyrelserna och självstyrelseorganen skall få besluta i ärenden om regionalt utvecklingsbidrag där det totala godkända kapitalbehovet uppgår till högst (högst ), varav högst (högst ) får avse immateriella investeringar. Därtill avses länsstyrelserna och självstyrelseorganen få besluta om bidrag för uppförande, ombyggnad och restaurering av lokaler för uthyrning, dock inte direkt eller indirekt kommun-ägda lokaler. I samband med de förändringar som avses att genomföras skall också yttre miljöhänsyn tydligare beaktas i stödgivningen av regionalt utvecklingsbidrag, småföretagsstöd och landsbygdsstöd. Regeringen vill återigen erinra om att utformningen av bidraget är beroende av EG- kommissionens godkännande. Regeringens förslag: Sysselsättningsbidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde A och med högst i stödområde B. Skälen för regeringens förslag: Sysselsättningsbidrag är avsett att täcka en del av de merkostnader som uppkommer när företag etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidraget kan lämnas med högst per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde 1 och med högst i stödområde 2. (avsnitt 4.1) har föreslagits att stödområdesindelningen skall förändras. Som en konsekvens härav, och för att bibehålla denna stimulans av tillväxt- och utvecklingsmöjligheterna för näringslivet i de regionalpolitiska områdena, föreslår regeringen att sysselsättningsbidrag skall kunna lämnas med högst i stödområde A och med högst i stödområde B. Ikraftträdandet är beroende av att de nya stödområdenas omfattning kan beslutas. 12.4 Nedsättning av socialavgifter Regeringens förslag: Lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter skall från begränsas till att avse företag inom vissa delar av stödområde A som är verksamma inom tjänstesektorn. Regeringens bedömning: Nedsättning av socialavgifter av regionalpolitiska skäl för vissa företag omfattas av riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål. Lagförslaget kommer i enlighet härmed att anmälas till och kan inte träda i kraft förrän denna har godkänt det. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Nedsättning av socialavgifter är en form av regionalpolitiskt stöd som första gången beslutades av . Syftet är att kompensera företag i delar av inland för bestående konkurrensnackdelar i form av merkostnader på grund av det geografiska läget med låg befolkningstäthet, långa avstånd och ogynnsamma klimatförhållanden. Företagen i dessa områden har t.ex. liten lokal marknad och sämre tillgång till service liksom höga kontakt- och transportkostnader. Den nuvarande lagen (1990:912 ) om nedsättning av socialavgifter beslutades av (prop. 1989/90:76, bet. 1989/90:AU13, rskr. 1989/90:346). Bestämmelserna gäller till och med . Vissa ändringar har skett . Nuvarande regler innebär att nedsättning sker inom stödområde 1 för företag inom i lagen angivna branscher (industri med vissa undantag, tjänster av olika slag m.m.) samt inom delar av stödområde 2 för företag inom särskilda delar av tjänstesektorn, m.m. Stödformen omfattas, liksom andra former av företagsstöd, av . Kommissionen har utfärdat nya riktlinjer bl.a. för utformningen av regionalstöd (98/C74/C6). måste anpassa sina stödformer till dessa och anmäla de stödformer som då avses användas. Nedsättning av socialavgifter var en befintlig stödform vid inträde i Europeiska unionen. En diskussion om de svenska bestämmelsernas förenlighet med EG-rätten har förts mellan regeringen och kommissionen . Regeringen har hävdat att stödet avser kompensation för bestående merkostnader och att det är förenligt med den gemensamma marknadens funktion. Kommissionen har riktat kritik mot stödformens nuvarande utformning såsom inte förenlig med gällande riktlinjer och särskilt framhållit risken för överkompensation genom kumulation med andra stödformer, i synnerhet med transportbidraget. Kommissionen har inte godkänt stödformen och har sagt sig förutsätta att den upphör vid utgången av . Överläggningar pågår alltjämt. () har , på regeringens uppdrag, redovisat en utvärdering av stödformen. Av redovisningen framgår att hälften av de företag som erhållit nedsatta socialavgifter har haft ökad lönsamhet och att framför allt tjänsteföretagen anser att nedsättningen är en betydelsefull faktor för en positiv utveckling av företaget. Utvärderingen visar också att företagen inte anser att stödformen är konserverande i strukturomvandlingshänseende och att nyetablerade företag angett att stödformen har mycket stor eller avgörande betydelse för valet av lokaliseringsort. SIR:s slutsats är att stödformen är minst lika effektiv som övriga regionalpolitiska stödformer och att detta framför allt gäller för tjänsteföretagen. Regeringen anser att det är angeläget att behålla stödformen. För att detta skall vara möjligt måste den vara utformad så att den kan rymmas inom ramen för EG:s riktlinjer. Lagen föreslås därför utformas så att företagen endast får kompensation för faktiska merkostnader utan risk för överkompensation. Den föreslås även ändras på så sätt att nedsättningen begränsas till vissa tjänsteföretag inom stödområde A, med undantag av kommun, förutom och Häggenås församlingar, samt med undantag av , Ås och Rödöns församlingar i . Nedsättning av socialavgifter föreslås fortsättningsvis omfatta följande branscher: Uppdrags-, uthyrnings- och reparationsverksamhet, hotell-, pensionats- och campingverksamhet, restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet, rekreationsverksamhet och kulturell service verksamhet med undantag av biblioteksverksamhet, samt verksamhet som bedrivs av ideella, kulturella och religiösa organisationer samt intresseorganisationer. Även i fortsättningen avses nedsättningen också omfatta avgifter som är hänförliga till arbete inom ett företag och omfattar företagsledning, ekonomi- och löneadministration, bokföring, automatisk databehandling, registre- ringsverksamhet, telefonförsäljning samt ordermottagning. Ändringarna föreslås träda i kraft . Vidare bör i bestämmelserna om transportbidrag föreskrivas att sådant inte får lämnas till företag som omfattas av lagstiftningen om nedsatta socialavgifter. Genom denna utformning effektiviseras stödformen nedsatta socialavgifter eftersom den koncentreras till företag som saknar andra möjligheter till kompensation för sina regionalt betingade merkostnader som vissa av kommissionens viktigaste invändningar tillgodoses. Regeringen avser att till anmäla det förslag som föreläggs . Lagtekniskt är förändringarna enkla att genomföra. I nuvarande 1 § ersätts den nuvarande omfattande geografiska beskrivningen med en hänvisning till stödområde A, med vissa undantag, och en bestämmelse om att regeringen kommer att meddela närmare föreskrifter om stödområden. I 6 § tas de tre första punkterna (gruvor, tillverkningsindustri och produktionsvaruinriktad partihandel) bort. Hänvisningen till viss industriell verksamhet i 3 § andra stycket blir onödig och kan tas bort. Genom att de särskilda områdena i nuvarande 1 § tredje stycket tas bort blir också 11 13 §§ överflödiga. Någon särskild författningskommentar utöver det sagda torde inte vara nödvändig. Någon ytterligare beredning av lagstiftningsärendet har inte bedömts nödvändig. Ärendets beskaffenhet är sådan att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen vill slutligen återigen framhålla att lagändringen kräver godkännande av EG- kommissionen och att överläggningar med kommissionen pågår.