prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 3 Inledning 13 3.1 Omfattning 13 4 Statschefen 15 4.1 Omfattning 15 A1 Kungliga hov- och slottsstaten 15 5 och dess ombudsmän 17 5.1 Omfattning 17 5.2 Utgiftsutvecklingen 17 5.3 Förslag till ny lag om stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i 18 5.4 Anslag 19 B1 ledamöter och partier m.m. 19 B2 förvaltningskostnader 20 B3 ombudsmän, 22 6 Regeringen m.m. 23 6.1 Omfattning 23 6.2 Utgiftsutvecklingen 23 6.3 Resultatinformation 24 6.4 Revisionens iakttagelser 25 6.5 Anslag 25 m.m. 25 27 C3 Allmänna val 28 C4 Stöd till politiska partier 29 7 Centrala myndigheter 31 7.1 Omfattning 31 7.2 Utgiftsutveckling 31 7.3 Revisionens iakttagelser 32 7.4 Anslag 32 D1 Justitiekanslern 32 D2 Datainspektionen 34 D3 35 8 Mediefrågor 37 8.1 Omfattning 37 8.2 Utgiftsutvecklingen 37 8.3 Resultatbedömning 38 8.4 Revisionens iakttagelser 40 8.5 Skatteavvikelser 40 8.6 Anslag 40 och 40 E2 Presstöd 41 E3 Stöd till radio- och kassettidningar 44 E4 Radio- och 46 för Radio och Anslagsbelopp 7 3.1 Utgiftsutvecklingen 13 4.1 Anslagsutvecklingen 15 4.2 Beräkning av anslaget för 16 5.1 Utgiftsutvecklingen 17 5.2 Anslagsutvecklingen 19 5.3 Anslagsutvecklingen 20 5.4 Anslagsutvecklingen 22 6.1 Utgiftsutvecklingen 23 6.2 Resultatinformation 24 6.3 Anslagsutvecklingen 25 6.4 Beräkning av anslaget för 27 6.5 Anslagsutvecklingen 27 6.6 Anslagsutvecklingen 28 6.7 Anslagsutvecklingen 29 7.1 Utgiftsutvecklingen 31 7.2 Anslagsutvecklingen 32 7.3 Beräkning av anslaget för 34 7.4 Anslagsutveckling 34 7.5 Beräkning av anslaget för 35 7.6 Anslagsutvecklingen 35 7.7 Beräkning av anslaget för 36 8.1 Utgiftsutvecklingen 37 8.2 Anslagsutvecklingen 40 8.3 Beräkning av anslaget för 41 8.4 Anslagsutvecklingen 41 8.5 Beräkning av anslaget för 42 8.6 Anslagsutvecklingen 44 8.7 Anslagsutvecklingen 46 8.8 Beräkning av anslaget för 47 8.9 Anslagsutvecklingen 47 8.10 Beräkning av anslaget för 49 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget C 1 m.m, beställa varor och tjänster som innebär utgifter på högst för genomförandet av det svenska ordförandeskapet i EU (avsnitt 6.5), 2. godkänner vad regeringen föreslår om en höjning av driftsstödet (avsnitt 8.6), 3. godkänner vad regeringen föreslår om mildrad tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar (avsnitt 8.6), 4. godkänner vad regeringen föreslår om kravet på hushållstäckning för hög- och medelfrekventa tidningar (avsnitt 8.6), 5. godkänner vad regeringen föreslår om ändrade ersättningsprinciper för taltidningsutgivning (avsnitt 8.6), 6. för anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Kungliga hov- och slottsstaten ramanslag 79 696 B1 ledamöter och partier m.m. ramanslag 513 360 B2 förvaltningskostnader ramanslag 431 965 B3 ombudsmän, justitieombudsmännen ramanslag 43 998 m.m. ramanslag 2 497 155 ramanslag 1 011 C3 Allmänna val ramanslag 5 000 C4 Stöd till politiska partier ramanslag 145 200 D1 Justitiekanslern ramanslag 12 651 D2 Datainspektionen ramanslag 30 365 D3 ramanslag 15 309 och ramanslag 5 387 E2 Presstöd ramanslag 536 579 E3 Stöd till radio- och kassettidningar ramanslag 127 300 E4 Radio- och ramanslag 8 186 för radio och TV ramanslag 7 421 Summa 1. antar beredningsgruppens förslag till lag om stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i , 2. godkänner beredningsgruppens förslag till inriktning av den fortsatta utbyggnaden av stödet till ledamöterna och partigrupperna i fram till och med , 3. godkänner förvaltningsstyrelsens förslag till överföring för av från ramanslaget B2 förvaltningskostnader till ramanslaget B1 ledamöter och partier. Detta innebär att ramanslaget B1 ledamöter och partier uppgår till och ramanslaget B2 förvaltningskostnader uppgår till (vilket framgår av regeringens anslagsnivåer på föregående sida), 4. bemyndigar förvaltningsstyrelse att för besluta om lån i till investeringar i fastigheter och IT-verksamhet till ett sammanlagt belopp av . 2 Lagförslag framlägger följande förslag till lagtext Förslag till lag om stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i 1 § Till partigrupperna i lämnas enligt denna lag stöd i form av basstöd, stöd till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöterna samt resestöd för ledamöters utrikes resor. I 17 § finns dessutom bestämmelser om stöd till en enskild riksdagsledamot i vissa fall. 2 § Som partigrupp räknas varje grupp av riksdagsledamöter för ett parti som har fått av rösterna i hela riket vid ett riksdagsval. 3 § Stöd enligt denna lag betalas ut förskottsvis per kvartal. Basstöd till partigrupper 4 § Basstödet består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Beloppen bestäms av förvaltningsstyrelse för ett budgetår i sänder. 5 § En partigrupp som företräder ett regeringsparti är berättigad till ett grundbelopp. Var och en av övriga partigrupper är berättigad till två grundbelopp. 6 § En partigrupp är berättigad till så många tilläggsbelopp som motsvarar det antal riksdagsmandat som har tillfallit partiet vid det senaste riksdagsvalet. 7 § En partigrupp är berättigad till stöd från början av den månad då riksdagsval hålls till slutet av den månad då samlas efter nästa riksdagsval. Är en partigrupp berättigad till stöd med skilda belopp före och efter ett riksdagsval, lämnas stödet med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och för den månad då en nyvald riksdag samlas. För den månad då en partigrupp blir eller upphör att vara företrädd i regeringen är gruppen berättigad till det grundbelopp som gäller för en partigrupp som inte företräder ett regeringsparti. 8 § Partigruppen för ett parti som inte återkommer till efter val är, sedan rätt till stöd enligt 7 § har upphört, berättigad till stöd (avvecklingsstöd) , beräknat på det belopp som gällde för gruppen närmast före valet. 9 § Till partigruppen för ett parti som efter val till återkommer med färre ledamöter än tidigare och som varken före eller efter valet är ett regeringsparti lämnas stöd enligt följande. Partigruppen får räknat från utgången av den månad då den nyvalda samlas a) det stöd som tillkommer gruppen enligt 7 § och b) stöd av skillnaden mellan det nya stödet och det stöd som partigruppen var berättigad till närmast före valet. Stöd till ledamöter 10 § Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet bestäms av förvaltningsstyrelse för ett budgetår i sänder och beräknas efter kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. 11 § En partigrupp är berättigad till stöd från början av den månad då riksdagsval hålls till slutet av den månad då samlas efter nästa riksdagsval. Stödet beräknas efter hur många ledamöter som tillhör gruppen vid kvartalets ingång. Är en partigrupp före och efter ett riksdagsval berättigad till stöd med skilda belopp, lämnas stödet med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och den månad då en nyvald riksdag samlas. 12 § Partigruppen för ett parti som inte återkommer efter val till är, sedan rätten till stöd enligt 11 § har upphört, berättigad till stöd (avvecklings- stöd) , beräknat på det belopp som gällde för partigruppen närmast före valet. 13 § Partigruppen för ett parti som efter val till återkommer med färre mandat än tidigare får, räknat från utgången av den månad då den nyvalda samlas, stöd med det belopp som partigruppen var berättigad till närmast före valet. Stöd till riksdagsledamöters utrikes resor 14 § Resestöd lämnas för riksdagsledamöternas deltagande i internationella konferenser utomlands och andra utrikes resor. Partigrupperna skall till lämna redovisning för hur det utbetalda resestödet har använts under föregående kalenderår. Stödet lämnas med delbelopp som bestäms för ett budgetår i sänder av talmanskonferensen. 15 § Resestöd lämnas a) för en partigrupp som består av högst 20 ledamöter med ett delbelopp per mandat som har tillfallit partiet vid det senaste riksdagsvalet och b) för övriga partigrupper med ett delbelopp per mandat för de första 20 mandaten och ett halvt delbelopp för varje ytterligare mandat som har tillfallit partiet vid det senaste riksdagsvalet. 16 § En partigrupp får inte bevilja en ledamot större resestöd än vad en tjänsteman i skulle ha fått för att i tjänsten delta i en motsvarande resa. Stöd till en enskild ledamot som inte tillhör en partigrupp 17 § Till en ledamot som har blivit invald i på grund av att partiet har fått av rösterna i den egna valkretsen lämnas stöd, med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i denna lag, i form av a) basstöd till partigrupp med en niondel av vad som tillkommer ett parti som inte är regeringsparti, b) ett ledamotsstöd enligt 10 § och c) resestöd med ett delbelopp enligt 14 §. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1994:1066) om statligt bidrag till partigrupperna i . Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen och dess ombudsmän, regeringen, centrala myndigheter samt mediafrågor. uppgår de beräknade utgifterna till varav ca till regeringen, till och dess myndigheter och till mediafrågor. Utgiftsområdet inrymmer en rad skilda verksamheter av heterogen karaktär. Detta medför att några övergripande mål för utgiftsområdet inte finns. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Verksamhetsområde Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A Statschefen 70 77 84 80 80 81 B och dess ombudsmän 909 948 1 065 989 1 C Regeringen m.m. 2 440 2 422 2 595 2 648 2 880 2 868 D Centrala myndigheter 46 56 52 58 53 54 E Mediefrågor 684 678 685 685 689 690 Totalt för utgiftsområde 1 4 3282 4 181 4 7913 4 4614 4 751 4 778 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inkulsive äldreanslag som uppgår till ca . 3 Inklusive äldreanslagens prognoser som uppgår till ca . 4 Beror på avrundlingsprinciper. 4.1 Omfattning Utgifterna för statschefen utgörs av anslaget Kungliga hov- och slottsstaten. Genom anslaget finansieras statschefens officiella funktioner och driftskostnaderna för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. A1 Kungliga hov- och slottsstaten 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 84 125 2000 Förslag 79 696 2001 Beräknat 79 541 1 2002 Beräknat 80 668 2 1Motsvarar 78 456 tkr prisnivå. 2Motsvarar 78 456 tkr prisnivå. Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll, som finansieras av . är Konungens officiella residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten. En del av används av Konungen och hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. är upplåtet till regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar . Regeringens överväganden Resultatinformation Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts vad gäller och Husgerådskammaren. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av verksamhetsberättelsen framgår att en omfattande verksamhet har bedrivits. Verksamheten har bl.a. präglats av Konungens 25-årsjubileum som statschef och en mycket aktiv medverkan i kulturhuvudsadsårets program. Ett tema har varit Öppnade rum . På och på Tullgarn har ett porslins- resp. slottskök öppnats för allmänheten. På har unika kavaljersflygel tillfälligt varit tillgänglig och på har kunnat besökas . På har en europeisk karriär varit en av huvudutställningarna och där har också visats . Till de stora händelserna hör också statsbesöken. har planlagt och genomfört ett utgående statsbesök till samt tre inkommande från , och . Antalet besök på Kungl. ökade från ca 400 000 till 460 000. Antalet besökare på de övriga sju kungliga slotten uppskattas till drygt 280 000, vilket var en ökning med . En orsak till ökningarna kan vara . Huvudorsaken torde emellertid vara Konungens 25-årsjubileum som monark. Jubileet har initierat ett antal olika aktiviteter på de kungliga slotten, i synnerhet på . En sådan aktivitet är upprustningen och inredningen av ett speciellt rum, , med möbler och textilier från vår tid. Inredningen är en gåva från riksdag, regering och kommuner. På grund av minskade anslag gjordes neddragningar av personalstyrkan med motsvarande ca 10 heltidsanställningar. Antalet tillsvidareanställda uppgår därmed till 217 personer vilket motsvarar 201 heltidsanställningar. Medel har avsatts för olika typer av kompetensutveckling, bl.a. för att underlätta för övertalig personal att få nytt arbete och för att de anställda skall få kompetensutveckling inom det egna yrkesområdet. Slutsatser När det gäller verksamheten inom slottsstaten bedömer regeringen att ett resurstillskott är nödvändigt. Detta avser dels en förbättring av underhållet av parkerna vid de kungliga slotten, dels en förstärkning av vård och konservering av de museiföremål som förvaltas av Husgerådskammaren. Anslaget har därför räknats upp med ett engångsbelopp om . Utgiftsökningen finansieras genom att anslaget D2 Datainspektionen, utg.omr. 1, engångsvis minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att återkomma till med förslag om en höjning av anslagsramen bl.a. mot bakgrund av de ökade kostnader för hovstaten som kan förutses till följd av Kronprinsessan officiella funktioner. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 77 125 Pris- och löneomräkning 576 Ökat resursbehov 1 240 Justering av 755 Förslag 2000 79 696 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 5 och dess ombudsmän 5.1 Omfattning budget inom verksamhetsområdet omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt den inre riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. 5.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 908,8 948,5 1065,0 989,3 1048,9 1085,4 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall samt större förändringar 1998 och 1999 var ett händelserikt år i . Valet präglade till stor del både riksdagsarbetet och förvaltningens arbete. Ett stort antal ledamöter, många med lång erfarenhet, lämnade och över 100 nya ledamöter kom in. Partigruppernas inbördes storlek förändrades. prövades också den nya budgetprocessen efter valet. Trots att budgetpropositionen avlämnades än vanligt klarade budgetarbetet i normal tid. En ny organisation för trädde i kraft . Omorganisationen innebar bl.a. en förbättrad samordning av tjänstemannaorganisationen. internationella samarbete har ökat i omfattning. satsning inom informationsområdet har fortsatt och gett allmänheten och medier ökad insyn i arbete och beslut. Den löpande verksamheten som finansieras över ramanslagen B1 ledamöter och Partier och B2 förvaltningskostnader lämnade ett överskott jämfört med budgeten på ca . Den nuvarande budgettekniken gör att anslagen till projekt i större utsträckning löper . Överblivna medel härrör därför till stor del från projekt som fortsätter . Vissa poster har dock lämnat betydande överskott jämfört med budgeten. Exempelvis blev kostnaderna i samband med valet lägre än vad som hade budgeterats. Till dessa poster hör (nytt informationssystem), förändrade förutsättningar för plenisalsombyggnaden, förseningar av nytt order-lager-system och bibliotekssystem samt viss besparing av fastighetsdrift och förseningar av fastighetsprojekt. Prioriteringar För föreslås en oförändrad medelsram totalt sett. En kraftig omprioritering av verksamheten genomförs för att skapa utrymme för förbättringar i riksdagsledamöternas arbetssituation. Bakgrund är ett förslag från en av förvaltningsstyrelsen utsedd parlamentarisk beredningsgrupp. Förslaget beskrivs närmare under 5.3. En fortsatt insats för konsolidering av infrastrukturen för IT-verksamheten har bedömts som väsentlig och investeringsmedel för detta ändamål har beräknats. Vissa medel har också avsatts för förberedelsearbete inom inför ordförandeskap inom EU . 5.3 Förslag till ny lag om stöd till ledamöternas och partigrupper- nas arbete i Med anledning av fem motioner (m), (c), (fp), (mp) och (kd) föreslog i sitt betänkande 1997/98:KU1 att skulle uppdra åt att undersöka ledamöternas åsikter om dispositionen av assistent/utredarstödet och därefter eventuellt återkomma med förslag till utformning av stödet. Bakgrunden var att ledamöternas behov av stöd är individuella och att det finns skäl att undersöka om ledamöterna är nöjda med hur det nuvarande stödet disponeras. biföll utskottets förslag (rskr. 1997/98:90). Förvaltningsstyrelsen tillsatte en beredningsgrupp för behandlingen av denna fråga och vissa frågor som rör ersättningslagen. Beredningsgruppen inledde sitt arbete . Beredningsgruppen överlämnade till förvaltningsstyrelsen ett betänkande (Dnr 10-707-99) med förslag till en ny lag om stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Syftet med förslaget är att förbättra riksdagsledamöternas arbetssituation. Riksdagsarbetet har under präglats av en rad förändringar. Ärendemängden och ärendenas komplexitet har ökat avsevärt. Förändringarna ställer ökade krav på ledamöter. Det nuvarande stödet till ledamöterna syftar främst till att ge dem administrativ avlastning. Beredningsgruppen föreslår att stödet i stället inriktas på att bekosta handläggarhjälp politiska sekreterare åt ledamöter. Arbetsuppgifterna för de politiska sekreterarna bör bl.a. innefatta att svara för kvalificerade allmänna sekreteraruppgifter, att bereda underlag och olika typer av politiska initiativ, att skriva artiklar, tal, brev, samt att besvara elektronisk post från väljare m.m. Berednings-gruppen föreslår att stödet kanaliseras via partigrupperna som även ges arbetsgivaransvaret. Ledamöterna bör enligt beredningsgruppen få ett stort inflytande i personfrågor och i fråga om stödets utformning. Beredningsgruppen anser att det slutliga målet bör vara att varje ledamot skall kunna påräkna en politisk sekreterarresurs och föreslår därför också en successiv utbyggnad av nuvarande stöd. I en första etapp föreslår gruppen att stödet skall lämnas enligt en genomsnittlig beräkningsnorm av en halv politisk sekreterare per riksdagsledamot . Med hänsyn till de förändrade förutsättningarna och ökade kraven i riksdagsarbetet föreslår beredningsgruppen vidare att basstödet till partigrupperna förstärks. Syftet härmed är att förbättra partiernas möjligheter att pröva och göra egna oberoende bedömningar av förslag som lämnas till . Enligt beredningsgruppen finns det anledning till en successiv utbyggnad av basstödet. Beredningsgruppen anser att förvaltningsstyrelsen kontinuerligt bör följa tillämpningen och effekten av stödet till ledamöterna. Det är därvid viktigt att de enskilda ledamöternas synpunkter beaktas. Det kan t.ex. ske genom förvaltningskontorets återkommande serviceenkät till ledamöterna. bör förvaltningsstyrelsen lägga in en s.k. kontrollstation där reformens första del följs upp och utvärderas. Styrelsen får därmed ett underlag för ett nytt beslut som avser den återstående delen av reformen. Beredningsgruppen föreslår att en arbetsgrupp tillsätts för att bereda genomförandet av förslaget. I uppdraget bör ingå att behandla konsekvenserna för m.m. Beredningsgruppen anser att inriktningen i första hand bör vara ett rationellt utnyttjande av befintliga lokaler. Genomförandegruppen bör bl.a. undersöka möjligheterna till en förtätning och till mer flexibla arbetsställen vid samtliga arbetsplatser. Kostnaderna för stödet ökar enligt förslaget i första etappen med och med ytterligare . Stödet uppgår totalt till . Därtill kommer vissa ökade driftkostnader m.m. för riksdagsförvaltningen. Beredningsgruppen anser att finansieringen i första hand bör ske genom omprioriteringar i samlade budget. Det får ankomma på förvaltningsstyrelse att pröva förutsättningarna för detta. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att basstödet lämnas med ett grundbelopp till regeringsparti och en återgång till två grundbelopp till oppositionsparti (5 §). Dessutom föreslås ett stöd för handläggarhjälp åt ledamöterna (10 §) som ersätter nuvarande ledamotsbidrag. I övrigt innebär förslaget i huvudsak vissa ändrade benämningar och redaktionella ändringar i gällande lag. Förvaltningsstyrelsens övervägande Beredningsgruppen har i sitt betänkande lämnat förslag som syftar till att förbättra riksdagsleda- möternas arbetssituation. Bakgrunden är de ökade krav som ställs på riksdagsledamöterna genom en rad samhällsförändringar. Det gäller bl.a. den offentliga sektorns förändring, internationaliseringen av politik och ekonomi, det ökade tempot och komplexiteten samt även nya informations- och kommunikationsmönster som bl.a. ökat informationsflödet. Som beredningsgruppen konstaterat är ställning och inflytande mycket beroende av vilka egna resurser ledamöter och partigrupperna har för att granska regeringens förslag och verka på eget initiativ. Förvaltningsstyrelsen anser i likhet med beredningsgruppen att ett kvalificerat stöd till ledamöterna i riksdagsarbetet från och genom partigrupperna är en grundpelare i ett väl fungerande parlamentariskt system som bygger på de politiska partiernas verksamhet. Beredningsgruppen har pekat på att en rad samhällsförändringar som sammantaget förändrat och lett till ökade krav på ledamöterna. Förvaltningsstyrelsen ställer sig bakom denna analys och anser att de förslag som lämnats väl överensstämmer med vad styrelsen bedömer behövs för att skapa gynnsammare förutsättningar för ledamöterna att fullgöra sitt uppdrag. Förslaget ter sig också naturligt vid en internationell jämförelse. Förvaltningsstyrelsen noterar att stödet till ledamöterna i och för sig formellt sett även kan utgå till mer kvalificerad hjälp. Bidragsbeloppets storlek har dock, som beredningsgruppen påpekar, begränsat denna möjlighet. När det gäller det allmänna stödet till partigrupperna har det, som beredningsgruppen visat, länge legat på en låg nivå och inte förändrats , förutom den höjning av grundbeloppet till oppositionspartierna som genomfördes . Förslaget att stärka basresurserna till partigrupperna är därför välmotiverat enligt förvaltningsstyrelsens mening eftersom det ökar partigruppernas verkliga möjligheter till att granska och utarbeta egna förslag. Förvaltningsstyrelsen konstaterar att beredningsgruppens förslag sammantaget innebär ett ökat ekonomiskt åtagande.