prop · GN032 · 2000-01-01 00:00:00 — Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning. I fråga om tillgångar eller tjänster från den egna näringsverksamheten avses med marknadsvärde det pris som näringsidkaren skulle ha fått om tillgången eller tjänsten bjudits ut på marknaden på villkor som med hänsyn till den skattskyldiges affärsmässiga situation framstår som naturliga. Kostförmån 3 § Kostförmån skall för hel beräknas till ett belopp avrundat till närmaste tiotal kronor som motsvarar av genomsnittspriset i för en normal lunch. Förmånsvärdet för lunch eller middag är av värdet för kostförmån för en hel dag. Förmånsvärdet för frukost är av värdet för kostförmån för en hel dag. Om en anställds kostnader för en måltid är lägre än det belopp som motsvarar förmånsvärdet enligt första stycket på grund av att arbetsgivaren bidrar till kostnaderna för denna, skall förmånen behandlas som en kostförmån med ett värde som motsvarar mellanskillnaden. 4 § Om den skattskyldige lämnar ersättning för kostförmånen, skall förmånsvärdet beräknas till värdet för kosten enligt 3 § minskat med vad han har betalat. Bilförmån 5 § Värdet av bilförmån exklusive drivmedel skall för ett kalenderår beräknas till summan av 0,3 prisbasbelopp, ett ränterelaterat belopp, och ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet skall beräknas till av stats- låneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret multiplicerat med nybilspriset för årsmodellen. Det prisrelaterade beloppet skall beräknas till av nybilspriset för årsmodellen, om detta uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. Om nybilspriset för årsmodellen är högre, skall det prisrelaterade beloppet beräknas till summan av av 7,5 prisbasbelopp och av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 prisbasbelopp. 6 § Med nybilspris för årsmodellen avses det pris som bilen hade när den introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant introduktionspris ändras , avses med nybilspris det justerade priset. Om det inte finns något nybilspris, anses som nybilspris för årsmodellen det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska marknaden när den var ny. 7 § För en bil av en årsmodell som är eller äldre, skall nybilspriset anses vara det högsta av det verkliga nybilspriset och anskaffningsutgiften för extrautrustning enligt 6 och 8 §§, och fyra prisbasbelopp. 8 § Vid beräkning av förmånsvärdet skall anskaffningsutgiften för eventuell extrautrustning som ingår i förmånen läggas till nybilspriset. Detta gäller dock inte om nybilspriset beräknats enligt 7 §. 9 § För den som kört minst 3 i tjänsten med förmånsbilen under ett kalenderår skall förmånsvärdet beräknas till av det värde som beräknats enligt 5 8 §§. För en förmån som den skattskyldige haft under bara en del av året, skall värdet sättas ned med en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte haft förmånen. 10 § Om det i bilförmånen ingår förmån av drivmedel för förmånsbilen, skall denna förmån beräknas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2 av den mängd drivmedel som kan antas ha förbrukats för förmånsbilens totala körsträcka den skattskyldige har varit skattskyldig för bilförmånen. Om han gör sannolikt att den mängd drivmedel som han har förbrukat vid privat körning är lägre, skall marknadsvärdet för driv- medelsförmånen sättas ned i motsvarande mån. 11 § Om den skattskyldige lämnar ersättning för bilförmånen, skall förmånsvärdet beräknas till värdet för förmånen enligt 5 10 §§ minskat med vad han betalat. Om den skattskyldige haft bilförmån bara i ringa omfattning skall förmånen värderas till noll. Reseförmån med inskränkande villkor 12 § Om den skattskyldige har reseförmåner på grund av anställning eller särskilt uppdrag inom rese- eller trafikbranschen, skall om resorna är förenade med inskränkande villkor, värdet av resorna beräknas enligt bestämmelserna i 13 § när reseförmånen avser flyg och 14 § när reseförmånen avser inrikes tåg. Med inskränkande villkor avses villkor som innebär att resan får göras bara under vissa tider, på vissa avgångar eller under förutsättning att det finns plats vid resans avgång, och är väsentligt sämre än för resor som säljs på den allmänna marknaden. 13 § En flygresa med sådana inskränkande villkor att resan får göras bara om det finns plats vid avgången skall värderas till av det lägsta normalt förekommande pris som en konsument har fått betala för motsvarande resa utan inskränkande villkor andra året före beskattningsåret till och med september året före beskattningsåret. Flygresor med andra inskränkande villkor skall värderas till av nämnda pris. När det lägsta normalt förekommande priset för en motsvarande resa utan inskränkande villkor skall bestämmas, skall en jämförelse göras med priser för flygresor med samma destinationsort eller, om en sådan jämförelse är svår att göra, med en likartad resesträcka. 14 § Årskort som avser inrikes tågresor skall värderas till av det pris som en konsument får betala för ett årskort som ger rätt till motsvarande resor utan inskränkande villkor under beskattningsåret. För barn som under beskattningsåret fyller 16, 17 eller skall årskortet värderas till av detta värde. För barn som under beskattningsåret fyller högst skall årskortet värderas till noll. Ränteförmån 15 § Värdet av ränteförmån vid lån i svensk valuta med en fast räntesats eller med en räntesats som står i fast förhållande till marknadsräntan för motsvarande lån skall beräknas på grundval av skillnaden mellan stats- låneräntan när lånet togs upp plus en procentenhet och den avtalade räntesatsen. 16 § Värdet av ränteförmån vid annat lån i svensk valuta än lån som avses i 15 § skall beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan för beskattningsåret. Om statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret har ändrats med sedan utgången av november året före beskattningsåret, skall förmånens värde för tiden juli december under beskattningsåret beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan. 17 § För ränteförmåner vid lån i utländsk valuta skall 15 och 16 §§ tillämpas med den ändringen att i stället för statslåneräntan skall närmast motsvarande ränta för lån i den aktuella valutan användas. Justering av förmånsvärde 18 § Värdet av kostförmån enligt 3 § och bilförmån enligt 5 9 §§ skall justeras uppåt eller nedåt, om det finns synnerliga skäl. 19 § Som synnerliga skäl för att justera värdet av bilförmån nedåt anses att bilen använts som arbetsredskap, att bilen använts i taxinäring, att den körts minst 6 i verksamheten under kalenderåret och att dispositionen för privat körning varit begränsad i mer än ringa utsträckning, eller att det finns liknande omständigheter. Värdet av bilförmån skall justeras nedåt också när bilen ingår i en större grupp av bilar som deltar i ett test eller liknande för att prova ut ny eller förbättrande miljö- eller säkerhetsteknik eller dylikt och bilen i det utförandet inte finns att köpa på den allmänna marknaden inom Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. Om bilen är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med miljövänligare drivmedel än bensin och dieselolja eller med elektricitet och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall förmånsvärdet justeras nedåt till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. 20 § Värdet av en tjänstebostad som är större än vad den skattskyldige och hans familj behöver skall beräknas som värdet av en normal bostad för dem. Detta gäller dock bara om bostadens storlek beror på den skattskyldiges representationsskyldighet eller på annat sätt beror på tjänsten. 21 § Om en praktikant eller motsvarande får kostförmån, bostadsförmån eller liknande förmån och inte får någon annan ersättning eller bara obetydlig annan ersättning, skall förmånens värde justeras till skäligt belopp. AVD. XI ALLMÄNNA AVDRAG, GRUNDAVDRAG OCH SJÖINKOMSTAVDRAG 62 kap. Allmänna avdrag Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om allmänna avdrag för underskott i 2 4 §§, debiterade egenavgifter i 5 §, utländska socialförsäkringsavgifter i 6 §, periodiska understöd i 7 §, och pensionssparande i 8 §. Bestämmelser om allmänna avdrag för begränsat skattskyldiga finns i 9 §. Underskott 2 § Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag i den omfattning som anges i 3 och 4 §§. Avdrag får inte göras till den del underskottet dras av enligt 42 kap. 34 §, 45 kap. 32 § eller 46 kap. 17 §. Kommanditdelägare i ett svenskt kommanditbolag och sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som i förhållande till övriga delägare förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förbindelser får inte göra avdrag i vidare utsträckning än som anges i 14 kap. 14 och 15 §§. 3 § Allmänt avdrag får göras för underskott det beskattningsår den skattskyldige börjar bedriva näringsverksamheten (startåret) och de fyra följande beskattningsåren. Avdrag får vart och ett av åren göras med högst . Avdrag får inte göras om 1. den skattskyldige under de fem beskattningsåren närmast före startåret direkt eller indirekt bedrivit liknande näringsverksamhet, eller 2. en fastighet på ägarens begäran enligt 2 kap. 9 § ingår i näringsverksamheten i stället för att vara privatbostadsfastighet. Den som förvärvar en näringsverksamhet från en närstående inträder i den närståendes skattemässiga situation när det gäller rätten till avdrag. Detta gäller dock inte om förvärvet sker genom köp, byte eller liknande förvärv från den skattskyldiges förälder eller far- eller morförälder. 4 § För näringsverksamhet som uteslutande eller så gott som uteslutande avser litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet får allmänt avdrag för underskott göras utan de begränsningar som anges i 3 §. Avdrag får göras bara till den del underskottet överstiger avdraget enligt 40 kap. för föregående beskattningsårs underskott. Avdrag enligt första stycket får göras bara om den skattskyldige som omfattar beskattningsåret och de tre föregående beskattningsåren har haft inte obetydliga intäkter av verksamheten. Vid bedömningen skall även intäkter som räknas till inkomstslaget tjänst beaktas. Debiterade egenavgifter 5 § Allmänt avdrag skall göras för debiterade egenavgifter som inte skall dras av i något av inkomstslagen. Om avgifterna sätts ned, skall mot- svarande belopp tas upp i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då debiteringen ändras. Utländska socialförsäkringsavgifter 6 § Allmänt avdrag skall göras för obligatoriska utländska socialför- säkringsavgifter under förutsättning att 1. den avgiftsgrundande intäkten skall tas upp som intäkt för beskattningsåret i , och 2. den skattskyldige på grund av utfört arbete enligt slutligt fastställd debitering eller liknande skall betala avgifterna i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention om social trygghet, eller till följd av att den skattskyldige enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen skall omfattas av ett annat lands lagstiftning om social trygghet. Om avgifterna sätts ned, skall motsvarande belopp tas upp i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då debiteringen ändras. Periodiska understöd 7 § Allmänt avdrag skall göras för periodiska understöd och andra periodiska utbetalningar under beskattningsåret som inte skall dras av i något av inkomstslagen, om utbetalningen 1. avser skadestånd, 2. avser fastställt underhållsbidrag till make eller tidigare make, 3. görs till en tidigare anställd, 4. görs på grund av föreskrift i testamente, eller 5. görs från juridiska personer och dödsbon utan att vara ersättning för avyttrade tillgångar. Avdrag för skadestånd vid personskada skall göras bara med belopp som avser ersättning för förlust av inkomst som skulle ha tagits upp som intäkt eller för förlorat underhåll. Vad som sägs i första stycket 2 5 gäller inte utbetalningar till motta- gare som är eller som inte avslutat sin utbildning. Bestämmelser om att periodiska utbetalningar till hushållsmedlemmar inte skall dras av finns i 9 kap. 3 §. Pensionssparande 8 § Allmänt avdrag skall göras för beskattningsårets för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensionssparkonton i den utsträckning som anges i 59 kap. Begränsat skattskyldiga 9 § Rätt till avdrag som avses i 5 7 §§ har bara de som är obegränsat skattskyldiga. Om de är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret, har de rätt till de avdrag som avser . Att detsamma gäller för avdrag enligt 8 § framgår av 59 kap. 16 §. 63 kap. Grundavdrag Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om grundavdrag och särskilt grundavdrag. Fysiska personer Grundavdrag och särskilt grundavdrag 2 § Fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret och haft förvärvsinkomst har rätt till grundavdrag beräknat enligt 3 5 §§ eller särskilt grundavdrag beräknat enligt 6 10 §§. Bestämmelserna om särskilt grundavdrag tillämpas bara om de leder till ett högre avdrag. Dödsbon har inte rätt till avdrag än det år då dödsfallet inträffade. Avdraget skall avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Grundavdrag 3 § För dem som är obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret uppgår grundavdraget till följande belopp. Grundavdrag överstiger inte 1,86 prisbasbelopp 0,24 prisbasbelopp överstiger 1,86 men inte 2,89 prisbasbelopp 0,24 prisbasbelopp ökat av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 1,86 prisbasbelopp överstiger 2,89 men inte 3,04 prisbasbelopp 0,4975 prisbasbelopp överstiger 3,04 men inte 5,615 prisbasbe- lopp 0,4975 prisbasbelopp minskat av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 3,04 prisbasbelopp överstiger 5,615 prisbasbe- lopp 0,24 prisbasbelopp 4 § För dem som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret är grundavdraget en tolftedel av 0,24 prisbasbelopp för varje kalendermånad eller del av kalendermånad som de är obegränsat skattskyldiga. 5 § Grundavdraget får inte överstiga den skattskyldiges sammanlagda överskott av aktiv näringsverksamhet och av tjänst, minskat med hans allmänna avdrag. Vid denna beräkning skall överskottet av tjänst minskas med sådana lån, kapitalvinster och utdelningar som enligt 11 kap. 45 § 50 kap. 7 § eller 57 kap. skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Vidare skall vid beräkningen de allmänna avdragen minskas med sådana avdrag som på grund av dispens enligt 59 kap. 8 och 10 12 §§ grundas på överskott av passiv näringsverksamhet, eller sådana kapitalvinster och utdelningar som enligt 50 eller 57 kap. skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Särskilt grundavdrag 6 § Skattskyldiga har rätt till särskilt grundavdrag, om de har fått folkpension som uppgår till eller av summan av överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet. Som folkpension räknas inte ålderspension, barnpension eller vårdbidrag. Som folkpension räknas däremot tilläggspension till den del den enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott medfört avräkning av pensionstillskott, och förtids- eller efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning om social trygghet, om pensionen betalas ut enligt grunder som är jämförbara med vad som gäller för folkpension och mottagaren är skattskyldig för pensionen i . 7 § Om folkpensionen enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har samordnats med yrkesskadelivränta eller annan livränta som anges där, skall vid tillämpning av 6 och 8 §§ samt 10 § andra stycket det särskilda grundavdraget beräknas med utgångspunkt i den folkpension som skulle ha betalats ut om någon sådan samordning inte gjorts. 8 § För skattskyldiga som fått folkpension som gifta är det särskilda grundavdraget av prisbasbeloppet. För övriga skattskyldiga är det särskilda grundavdraget av prisbasbeloppet. Detta gäller också gifta skattskyldiga som under någon del av beskattningsåret har fått folkpension som ogifta. 9 § Det särskilda grundavdraget skall minskas av den del av den skattskyldiges pension som överstiger avdraget enligt 10 §. Har skattskyldig som fått folkpension i form av förtidspension också fått livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall livräntan likställas med pension. Det särskilda grundavdraget skall dock inte minskas med pension på grund av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring eller med pension från pensionssparkonto. Vad som avses med tjänstepensionsförsäkring framgår av 58 kap. 7 §. För den som inte hade folkpension vid utgången av året före beskattningsåret skall det särskilda grundavdraget i stället minskas av den del av den taxerade förvärvsinkomsten som överstiger avdraget enligt 8 §. 10 § Det särskilda grundavdraget får inte överstiga sådan pension som skall ligga till grund för minskning enligt 9 § första stycket, om den skattskyldige hade folkpension vid utgången av både beskattningsåret och det föregående beskattningsåret, inte under beskattningsåret hade folkpension i form av förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, var obegränsat skattskyldig under hela beskattningsåret, och inte dött . I annat fall än som avses i första stycket får det särskilda grund- avdraget inte överstiga den skattskyldiges folkpension och pensionstillskott enligt 2 eller 2 a § lagen (1969:205) om pensionstillskott. Om den skattskyldige får sådan livränta som avses i 9 §, tillämpas andra stycket i stället för första stycket om detta leder till ett högre avdrag. Ideella föreningar 11 § Ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller kraven i 7 kap. 7 § första stycket har rätt till grundavdrag med . 64 kap. Sjöinkomstavdrag Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om sjöinkomstavdragets storlek i 2 §, sjöinkomst i 3 och 4 §§, anställning på svenskt handelsfartyg i 5 §, och fartområden i 6 §. Sjöinkomstavdragets storlek 2 § Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret har rätt till sjöinkomstavdrag med vid anställning på fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart, och vid anställning på annat fartyg. Skattskyldiga som har sjöinkomst bara under en del av beskattningsåret har rätt till sjöinkomstavdrag för som de haft sjöinkomst med en trehundrasextiofemtedel av beloppen enligt första stycket. Avdraget skall avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Sjöinkomst 3 § Med sjöinkomst avses lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till den som enligt sjömanslagen (1973:282) anses som och som är anställd i redarens tjänst på ett svenskt handelsfartyg. Med anställning hos redare likställs anställning hos en annan arbetsgivare som redaren anlitar som entreprenör. Med sjöinkomst avses också inkomster som uppbärs av 1. den som för redarens räkning tjänstgör som kontrollant när ett fartyg byggs eller biträder när fartyget utrustas och som senare skall tillträda en befattning på fartyget, och 2. den som före leveransen av ett fartyg som är under byggnad och innan han börjar tjänstgöra ombord, inställer sig på fartyget för att lära känna det och dess tekniska utrustning m.m. Första och andra styckena gäller bara om fartyget har en bruttodräktighet på minst 100 och huvudsakligen används i fjärrfart eller närfart. 4 § Lön eller annan ersättning under en kortare väntetid till en som anställs för att tillträda en befattning på ett visst fartyg, anses som sjöinkomst av anställningen på fartyget. Ersättning under en kortare väntetid till en som mönstrar av ett visst fartyg för att tillträda en befattning på ett annat fartyg som tillhör samma redare, anses som sjöinkomst av anställningen på det förra fartyget. Anställning på ett svenskt handelsfartyg 5 § Med anställning på ett svenskt handelsfartyg avses anställning på ett fartyg som skall anses som svenskt enligt sjölagen (1994:1009) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfarten. Om fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare, anses sjömannen anställd på ett svenskt handelsfartyg bara om han är anställd hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar. Med anställning på ett svenskt handelsfartyg likställs anställning på ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redaren eller hos en arbetsgivare som redaren anlitar. Fartområden 6 § Med fjärrfart avses annan fart än inre fart och närfart. Med inre fart avses fart inom landet huvudsakligen i hamnar eller på floder, kanaler, insjöar, inomskärs vid kusterna eller i . Med närfart avses linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utomskärs vid kusterna, och linjefart mellan svensk och utländsk hamn eller mellan utländska hamnar, dock inte linjefart bortom linjen Hanstholm Lindesnäs eller bortom . AVD. XII BERÄKNING AV SKATTEN 65 kap. Skatteberäkningen Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om beräkning av statlig och inkomstskatt. Bestämmelser om avrundning av skatten finns i 23 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483). Gränsbelopp 2 § Statlig inkomstskatt beräknas bara om underlaget för skatten är . Fysiska personer inkomstskatt 3 § För fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret är den kommunala inkomstskatten summan av de skattesatser för kommunalskatt och landstingsskatt som gäller i hemortskommunen för året före taxeringsåret multiplicerad med den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Med hemortskommun avses hemortskommunen enligt 2 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483) för året före taxeringsåret. Med hemortskommun för ett dödsbo avses den dödes hemortskommun för dödsåret. Om den döde hade bytt folkbokföringsort efter året före dödsåret, skall dock hemortskommunen för dödsboet från och med andra taxeringsåret efter dödsåret anses vara den kommun där den döde hade sin senaste rätta folkbokföringsort. 4 § För fysiska personer som är begränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret är den kommunala inkomstskatten av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. För begränsat skattskyldiga fysiska personer med anknytning till utländsk stats beskickning som avses i 3 kap. 17 § 2 4 tillämpas dock 3 §. Statlig inkomstskatt 5 § För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster , av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, och av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på vid taxering och en övre skiktgräns på vid taxering. Vid de därpå följande taxeringarna uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående taxeringsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och prisläget tredje året före taxeringsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av andra året före taxeringsåret och avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 6 § För dödsbon skall den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster beräknas enligt 5 § med följande ändringar. Från och med beskattningsåret efter det kalenderår då dödsfallet inträffade skall beloppet betalas bara om den beskattningsbara förvärvsinkomsten överstiger ett belopp som motsvarar ett grundavdrag beräknat enligt 63 kap. 3 och 4 §§.