prop · GN0370 · 2000-01-01 00:00:00 — 4.3.3 för idrottsfrågor (CDDS) höll sitt 22:a möte . Vid mötet diskuterades frågor av särskild betydelse för och där idrottens utveckling i spelar en viktig roll. Vidare diskuterades förberedelserna inför den nionde europeiska konferensen för statsråd ansvariga för idrottsfrågor i . Tema för konferensen kommer att bli En ren och hälsosam idrott för det tredje årtusendet . Ämnen vid konferensen kommer att bli kampen mot dopning, idrottens sociala sammanhang samt idrott och dess relation till miljön. verksamhetsprogram och budget för året antogs vid med prioritering av följande områden: - Kartläggning av hur staterna uppfyller åtaganden inom idrottsområdet, - Idrottens sociala sammanhang, - Idrottens roll i att skapa ett demokratiskt och tolerant samhälle, - Ömsesidig hjälp inom idrottsområdet för länder som just anslutit sig till kulturkonventionen, - Utbyte av information om idrott i . Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 30 länder och undertecknats av ytterligare 4 länder. Konventionen mot dopning hade vid det senaste årsskiftet ratificerats av 35 länder och ytterligare 6 länder hade undertecknat densamma. Även länder utanför har ratificerat konventionen. har varit aktiv inom övervakningsgruppen för konventionen där frågor i relation till skapandet av en ny Världsantidopningsbyrå () och roll i detta arbete har stått i centrum. har accepterat två platser i styrelsen för , generalsekreterarens representant och ordföranden i konventionens övervakningsgrupp. ingår även i en grupp för rättsliga frågor och dopning i uppföljningen av konventionen. 4.3.4 Ungdomsfrågor utför utvärderingar av medlemsländernas ungdomspolitik. Under år 1998-99 har och varit föremål för sådan utvärdering. Vid styrkommitténs (CDEJ) utvärderingsmöte i ungdomscentrum i fick ungdomspolitik mycket positiv kritik från representanter från såväl övriga medlemsländer som ungdomsorganisationer. Ett förslag till konvention om volontärtjänst för ungdomar avses öppnas för undertecknande . Europeiska ungdomsfonden delade ut ca i bidrag. Sammanlagt anordnades 153 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Administrativa bidrag tillföll 57 internationella ungdomsorganisationer. Fonden gav även 38 stödbidrag till publikationer och utbildningsmaterial. bidrog med ca till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 38 seminarier för ungdomar, 12 ungdomsledar- utbildningar samt 9 språkkurser. I dessa aktiviteter deltog 1600 ungdomar, varav 45 från . 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen 5.1 på social- och hälsoområdet var representerat i flera av hälsokommitténs (CD-P- SP) expertgrupper. Dessa arbetar inom ramen för partsavtalet med att ta fram vetenskapliga underlag för regleringar när det gäller produkter som har ett direkt eller indirekt samband med livsmedelskedjan (livsmedelskontroll, näringstillförsel, aromämnen etc.), bekämpningsmedel, läkemedel och kosmetika. deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P- RR). Arbetet bedrivs förutom vid kommitténs ordinarie möten i expertgrupper. En ny sådan expertgrupp om våld mot personer med funktionshinder bildades . årliga möte ägde rum . 5.2 har varit anslutet till konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel. Den har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Antal medlemmar i som ratificerat konventionen har ökat till tjugoåtta. Dessutom deltar ytterligare femton länder, däribland vissa utomeuropeiska, samt WHO som observatörer vid möten. har stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas i av och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt av vid beredning och hantering av läkemedel. 1999 gavs det tredje supplementet till den tredje upplagan av ut. Vidare fastställdes 257 monografier (varav 152 revisioner) för läkemedelsråvaror och bruksfärdiga läkemedel, 23 generella metodmonografier och generella texter samt en revision av hela kapitlet för läkemedelsformer för införande i det fjärde supplementet. Arbete pågår också med den fjärde editionen som skall ges ut , ett mål med den editionen är att monografierna skall bli mer lättlästa. skall en ny prioriteringsomgång genomföras då beslut skall tas om vilka nya läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vid prioriteringen. Samarbetet mellan Ph Eur, den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsatte . Två internationella konferenser rörande harmonisering anordnades av och deltog aktivt i dessa konferenser. 5.3 utvecklingsbank utvecklingsbank är beteckningen för sociala utvecklingsfond. Motivet till namnändring var att ge en bättre bild av institutionens finansiella karaktär. Verksamheten har genomgått en mindre ökning och uppgick bankens lånestock till . I syfte att stärka bankens kapitalbas fattade styrelsen beslut om ytterligare garantiåtaganden från medlemsstaterna. Ett motiv till ökningen av bankens kapital var att öka möjligheterna att ge krediter till låntagare i . röstade emot en kapitalhöjning i banken och från svensk sida framfördes att en ökad inriktning på Öst- och istället borde ske genom omprioriteringar i bankens utlåningsverksamhet. tillstyrkte regeringen en framställan om kredit i Europeiska från Kommuninvest i . Medlen är avsedda att finansiera kommuners investeringar inom bland annat utbildning och hälsovård samt projekt med syfte att skapa arbetsmöjligheter. Detta var första gången som en svensk institution ansöker om kredit i utvecklingsbank. 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor Pompidougruppen inrättades 1971 på initiativ av den dåvarande franske presidenten. De ursprungliga 16 medlemsländerna har successivt utökats och inkluderas flera av de central- och östeuropeiska staterna samt även . Vid ministermötet antogs Pompidougruppens arbetsprogram för de kommande tre åren. Det nu gällande arbetsprogrammet, som gäller till utgången av , betonar vikten av efterfrågedämpande insatser samt att den tvärsektoriella inriktningen behålls. har deltagit aktivt i arbetet bl.a. genom en europeisk skolundersökning av elevers drogvanor. Vidare bidrar ekonomiskt till en fortsättning av tränings- och utbildningsprogrammet för personer verksamma inom det förebyggande narkotikaarbetet i . Ett arbete pågår inom gruppen med en översyn av verksamhetsområden och prioriteringar. skall ett nytt treårigt arbetsprogram utarbetas samt ett ministermöte hållas i . Vid ministermötet skall ett nytt ordförandeland med ansvarig minister utses. 5.5 Filmstödsfonden "Eurimages" etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages . Fonden hade 25 medlemmar /2000. Fonden förfogade över ca . De länder som deltar i partsavtalet bidrar till finansieringen i relation till sin storlek. bidrag, som utbetalas av , uppgick till ca . En grundförutsättning för att erhålla stöd är att minst två medlemsländer samproducerar och att distribution är garanterad i minst tre medlemsländer. Maximalt finansieras av ett projekts budget. Stöd utgår till både spelfilm och dokumentärfilm. Länder som inte deltar i EU:s Media II-program kan få stöd till distribution, liksom till biografer som förbinder sig att visa europeisk film. erhöll svenska projekt stöd med , vilket är mer än en fördubbling jämfört med . 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag Den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ under överinseende och är knuten till genom ett partsavtal. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda av respektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om de olika rättssystemen i medlemsstater liksom även i de icke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. Ordinarie svensk ledamot av kommissionen är regeringsrådet . Ersättare för den ordinarie ledamoten är professorn . Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och på begäran, bistå staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. arbetade kommissionen bl.a. med konstitutionella frågor avseende , , , och . Kommissionen studerade också den konstitutionella utvecklingen i , , , och ett flertal andra stater. 5.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet Det europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgat partsavtal inom . är medlem sedan starten. Observatoriet, med placering i , har till uppgift att främja spridning av information om den audiovisuella industrin (film, TV och video) i . Det svarar för insamling och bearbetning av data från ett nätverk av europeiska organisationer och fungerar som ett informationscenter för hela det audiovisuella området. Bland annat utges en statistisk årsbok om den audiovisuella sektorn i . 5.8 Nord-Syd-centrum Nord-Syd-centrum () är ett partsavtal inom med 19 medlemmar, däribland . Centrets huvuduppgift är att öka medvetandegraden hos allmänheten om det globala ömsesidiga beroendet och att främja solidaritetspolitik i enlighet med normer. Trots att endast stater kan vara medlemmar baseras verksamheten på ett fyrpartssamarbete (s.k. quadrilog) mellan regeringar, parlamentariker, lokala och regionala myndigheter samt enskilda organisationer. En utvärdering om centrets verksamhet, med bl.a. som finansiär, presenterades . stödde ett förslag om att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att på grundval av utvärderingen närmare ange prioriteringar för centrets framtida verksamhet. 5.9 Europeiskt centrum för moderna språk i har fr.o.m. anslutit sig till det centrum för spridning av arbete på språkområdet som upprättats i . kommer på förslag av att bli det europeiska året för språk vilket innebär att moderna språk kommer att uppmärksammas. Särskilda aktiviteter kommer att anordnas av centret med anledning av språkåret. 5.10 Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet tillsatte en grupp, on Corruption (GMC), med uppdrag att bl.a. utarbeta internationella instrument på korruptionsområdet. En arbetsgrupp under GMC (GMCP) har därefter tagit fram en bred straffrättslig konvention mot korruption. Därutöver har en annan arbetsgrupp under GMC (GMCC) utarbetat en civilrättslig konvention mot korruption. Redan i arbetets begynnelse underströks behovet av ett internationellt instrument att användas som en uppföljningsmekanism i korruptionsarbetet. Medlemsländerna har därför arbetat med att skapa ett fast organ, en kommission, för uppföljning av konventionerna. Kommissionen, Group of States against Corruption (GRECO), skall bl.a. genom frågeformulär och besök kontrollera att länderna uppfyller sina åtaganden, inte bara i enlighet med konventionerna utan också enligt de vägledande principerna för kampen mot korruption, som 1997 antogs av ministerkommittén. Även andra, framtida Europarådsinstrument på området kan bli föremål för uppföljning. GRECO står öppet för samtliga medlemsstater i och för de observatörsländer som deltagit i utarbetandet av överenskommelsen. Däremot skall endast de länder som anslutit sig till ett visst instrument delta i omröstningen om antagande av utvärderingsrapporter och offentliga uttalanden beträffande det aktuella instrumentet. har anmält sin anslutning till partsavtalet. Sedan erforderlig anslutning till partsavtalet erhållits, trädde det i kraft . GRECO har därefter antagit procedurregler och planerat den första utvärderingsomgången. Under denna kommer tre vägledande principer för kampen mot korruption att utvärderas. är ett av tio länder som skall utvärderas . 6 Förteckning över medlems- och kandidatländer i (f.d. jugoslaviska republiken ) Länder som sökt inträde i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:70 Redogörelse för verksamheten inom .