prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Nytt bilstöd kan bevil- jas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senast fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpass- ningsbidrag. ändrades reglerna så att bilstödet måste användas från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att bidraget kan betalas ut. Genom en förordningsändring begränsades utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för bilstödet har legat relativt kon- stant . beviljades 2 213 personer bilstöd. Andelen avslag, som har legat sedan det nu- varande bilstödet infördes , minskar och utgör nu av samt- liga beslut. Orsaken till detta är främst att den andra sjuårsperioden börjat, varvid tidigare bilstödsberättigade återkommit med ny ansökan. Anslagsnivån sänktes 1997 i syfte att bidra till finansieringen av de ökade kostnaderna för statlig assistansersättning. För att klara utgiftsbehoven för omfördelades tillfälligt medel till anslaget. I enlighet med beräkningar i vårpropositionen föreslås en höjning av anslagsnivån för . överlämnade sin rapport om den översyn verket på regeringens uppdrag gjort av bilstödets kon- struktion och det framtida stödbehovet. Frågan om eventuella regelförändringar bereds för när- varande inom . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B7 Bilstöd till handikappade för . beräknas anslaget till 227 000 000 respektive . B8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen B8 Kostnader för statlig assistansersättning Tusental kronor 4 600 000 2000 Förslag 5 136 000 2001 Beräknat 5 440 000 2002 Beräknat 5 649 000 Statlig assistansersättning lämnas till funktions- hindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genom- snitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assi- stansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten till assistansersättning gäller för svårt funktions- hindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Assistansersättning utgår med . Om det finns sär- skilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Kommunerna finansierar beviljad assistansersättning för de första . De faktorer som styr utgifterna på området är personkretsens omfattning, antalet beviljade assi- stanstimmar och beviljad assistans- ersättning . Regeringens överväganden Resultatinformation Personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och den statliga assistansersättningen enligt lagen (1993:389) om assistansersättning () har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många per- soner med omfattande funktionshinder. Detta har bl.a. framgått av utvärdering av handikappreformen. Utgifterna för den statliga assistansersätt- ningen har ökat sedan reformen trädde 1994. Ökningen beror på att allt fler personer beviljas assistansersättning liksom att antalet beviljade assistanstimmar ökar. Prognoserna för bygger på antaganden om att den hittillsvarande utveck- lingen fortsätter. Anslaget beräknas efter avdrag för kommunernas uppskattade kostnader de första . hade i genomsnitt 8 160 personer assistansersättning. I genomsnitt uppgick antalet assistanstimmar till 83 vilket är dubbelt så många som beräknades i propositionen om LSS. Antalet personer med statlig assistans- ersättning är också ca 1 200 fler än de 7000 som då beräknades. Schablonen för assistansersätt- ningen som infördes har inne- burit en dämpning av ökningstakten i den genomsnittliga timersättningen . I genomsnitt utbetalades i assistansersättning. Som ett led i en uppföljning av reformen har regeringen givit i uppdrag att göra en översyn av ersättningen för personlig assistans och en rapport har inkommit . Ärendet bereds inom . Slutsatser Prognoser för anslaget tyder på att det finns risk för utgiftsökningar under den kommande treårs- perioden. Mot bakgrund av den osäkerhet som föreligger angående utvecklingen av både antalet personer och hjälpbehov, gör regeringen be- dömningen att de volymantaganden som låg till grund för de beräknade nivåerna i budgetpro- positionen tills vidare bör kvarstå som utgångspunkt för de beräknade utgiftsnivåerna för perioden 2002. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 5 anvisas under anslaget B8 Kostnader för statlig assistanser- sättning för . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. Tabell 5.11 Anslagsutvecklingen B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. 63 000 2000 Förslag 63 000 2001 Beräknat 63 000 2002 Beräknat 63 000 Statsbidraget till missbrukarvård ingår inlagt i det generella statsbidraget till kom- munerna. Genom Statens institutionsstyrelses (SiS) verksamhet har staten ett direkt ansvar för ungdomsvård och missbrukarvård. Staten har ett starkt intresse av att det råder balans mellan å ena sidan institutionsvården och å andra sidan den vård som bedrivs av kommunerna och består av förebyggande och olika slags öppenvårdsinsatser. har därför ur anslaget avsatts särskilda utvecklingsmedel för att stimulera kommunerna att utveckla förebyg- gande och öppenvårdsinsatser. Länsstyrelserna har i uppdrag att fördela till särskilt angelägna utvecklingsinsatser. Under anslaget disponerar regeringen 4 miljo- ner kronor för insatser mot spelberoende och dess sociala konsekvenser. Regeringens överväganden Resultatinformation har kommunerna i stor utsträckning utvecklat förebyggande insatser och vård i öppna former för ungdomar och missbru- kare. Länsstyrelserna bedömer att utvecklings- medlen har bidragit till att stimulera samverkan med såväl redan etablerade som med nya sam- verkans partners. utvärdering för av hur medlen använts visar att projektbidragen har använts på det sätt som regeringen avsett och så långt det går att bedöma har pengarna haft posi- tiv effekt på ungdoms- och missbrukarvården. Länsstyrelserna har genom sin tillsynsverksam- het god kännedom om lokala förhållanden i länets kommuner och kunskap om eventuella brister och behov av särskilda utvecklingsmedel. Dessa medel har också en naturlig funktion vid uppföljningen av vad som framkommer vid läns- styrelsens tillsynsarbete. Enligt anser länsstyrelserna att utvecklingsmedlen bl.a. bidragit till en bättre dialog med kommunerna och att den stimulerat kommunerna att ta nya initiativ. Medlen för åtgärder mot spelberoende har använts till forskning för att få ökade kunskaper om spelberoende. Särskilda utvecklingsmedel bör även fortsätt- ningsvis avsättas och fördelas av länsstyrelserna till att stimulera kommunerna att utveckla insat- ser i öppen vård för ungdomar och missbrukare. I socialtjänstlagen betonas betydelsen av tidig upptäckt och tidiga insatser för att förebygga och motverka ett mer omfattande behov av vård. Utvecklingsmedlen skall mot denna bakgrund också kunna användas för att utveckla metoder för tidig upptäckt och tidiga insatser för ung- domar och missbrukare. Från anslaget utgår till insatser för att genomföra den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182) samt till åtgärder för att förbättra barns och ungdomars situation. Användningsområdet för medlen bör syfta till att öka kunskapen om på alla nivåer i samhället samt till vidareutveckling och spridning av metoder för att genomföra konventionen. Vidare bör påbörjade insatser när det gäller utredning och utveckling rörande barnmisshandel, utveckling av basstatistik inom barnområdet, arbetet mot kvinnlig könsstymp- ning samt arbetet med utsatta barn inom fortsätta. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B9 Bidrag till ungdomsvård och miss- brukarvård m.m. för . beräknas anslaget till vardera . B10 Bidrag till organisationer på det sociala området Tabell 5.12 Anslagsutvecklingen B10 Bidrag till organisationer på det sociala området Tusental kronor 64 841 2000 Förslag 64 341 2001 Beräknat 64 341 2002 Beräknat 64 341 Från anslaget ges bidrag till olika frivilliga orga- nisationer inom det sociala området. administreras bidragsgivningen av . Kriterier för att få bidrag och för uppföljning av bidragen har också gjorts likfor- miga, enligt förordningen (1998:1814) om stats- bidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Under anslaget disponerar regeringen för åtgärder mot sexuell exploatering av barn, i huvudsak för regeringens satsning i . För samma ändamål för- stärktes anslaget engångsvis med . Bidrag lämnas till såväl länkorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa före detta missbrukare och andra socialt utsatta grupper som organisationer som arbetar med att hjälpa barn och deras familjer samt organisationer som motverkar våld mot kvinnor. Nykterhetsorganisationer och Central- () erhåller också bidrag från detta anslag. Anslaget är beräknat enligt föl- jande: - Bidrag till organisationer (inkl. vissa nyk- terhetsorganisationer), - Bidrag till CAN, . Regeringens överväganden Resultatinformation får organisationsstöd för sin centrala verksamhet. Resurser har dessutom avsatts för att stödja länkorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa före detta missbrukare. Bidrag har kunnat utgå till såväl klientorganisationer inom alkohol- och narko- tikaområdet som till organisationer med kyrklig anknytning som bedriver verksamheter inriktade på socialt utsatta grupper. En del av bidrags- givningen har varit inriktad på organisationer som bedriver arbete för utsatta barn och deras familjer, respektive organisationer som mot- verkar våld mot kvinnor. upplysning (CAN) är ett folkrörelseförankrat informationsorgan som har till uppgift att bedriva och främja saklig upplysning om verk- ningar av alkohol- och narkotikamissbruk, lik- som om vägar och medel att förekomma och bekämpa alkoholskador samt motverka icke- medicinskt bruk av narkotika. CAN skall i detta syfte förmedla basfakta om droger till organisationer, myndigheter, mass- media m.fl. En annan huvuduppgift för CAN är att utgöra ett serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras arbete med droginforma- tion. Slutsatser Frivilliga organisationer gör på olika sätt viktiga insatser på det sociala området som komplement till samhällets insatser. Bidragsgivningen inom området har förts ihop till ett system. har i en rapport från redovisat de första erfarenheterna av det nya systemet för administration av bidragen. Utvecklingen bedöms i denna rapport som posi- tiv. Organisationerna har inom ramen för det brukarråd som i enlighet med regeringens förslag inrättades i samband med övergången till ett nytt system aktivt deltagit när det gäller att utforma regler för bidragsgivningen. Avsikten är också att i brukarrådet diskutera inriktningen på bidrags- givningen och former för uppföljning och utvärdering. Ett av syftena med detta arbete är att öka organisationernas kompetens i dessa frågor. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen arbetar i nära samarbete med organisationerna och utvecklar brukarrådet till ett forum för samver- kan mellan organisationerna och staten. Detta är viktigt bl.a. när det gäller att ge regeringen beslutsunderlag för sin politik inom berörda områden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslag B10 Bidrag till organisationer på det sociala området för . beräknas anslaget till vardera . B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tabell 5.13 Anslagsutvecklingen B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tusental kronor 30 000 2000 Förslag 27 500 2001 Beräknat 27 500 2002 Beräknat 27 500 Internationaliseringen och det svenska EU- inträdet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Exempel på sådana förändringar är ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel av alko- holdrycker. Den illegala alkoholhanteringen ökar. Ytterligare förändringar av nuvarande in- försel- och partihandelsregler kommer att ske om förslagen i propositionen Vissa alkoholfrågor, m.m. (prop. 1998/99:134) be- slutas av . Senast till skall översynsförhandlingar när det gäller rätt att begränsa resandeinförseln av alkoholdrycker vara genomförda. Förändringar här kan kraftigt påverka alkoholkonsumtionen och alkoholens tillgänglighet i som måste motverkas på andra sätt . Alkohol förekommer som berusningsmedel långt ner i åldrarna som allt fler ung- domar uppger att de har prövat eller skulle vilja pröva narkotika. Narkotikan är alltmer lättill- gänglig. Handeln via internet är ett exempel på detta. Mot den bakgrunden har bl.a. Nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaföre- byggande insatser tagit flera initiativ för att vända utvecklingen. Regeringens överväganden Resultatinformation I syfte att stärka unga människors vilja och för- måga att avstå ifrån narkotika och skjuta upp alkoholdebuten har nationella ledningsgruppen initierat och finansierat ett antal ung- domsprojekt av nationellt intresse. De projekt som kommit till stånd utgår ifrån att inställ- ningen till alkohol och narkotika är en fråga om värderingar och livsstil. En annan gemensam utgångspunkt har varit att aktivt engagera ung- domarna själva. Tillsammans med ett trettiotal kommuner pågår också arbetet med att revidera den nationella handlingsplanen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser. Bl.a. kommer en handbok att tas fram i drogskade- förebyggande verksamhet som skall vara ett verktyg för kommunerna i det lokala arbetet. , Oberoende Alkoholsamar- betet (OAS) och har också fått del av dessa medel för förstärkning av såväl det nationella som det lokala förebyg- gande arbetet. Slutsatser De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Informa- tion, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad bety- delse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Erfarenheterna från de projekt på nationell nivå som ledningsgruppen har initierat är mycket goda. Ledningsgruppen kommer därför att fortsätta att utveckla och pröva metoder och modeller för förstärkta förebyggande insatser samt att utvidga ansvaret till att också omfatta frågor som har att göra med vård och behandling på missbruksområdet. Regeringen har i propositionen Vissa alko- holfrågor, m.m. (prop. 1998/99:134) föreslagit olika åtgärder för att komma tillrätta med illegal hantering av alkoholdrycker. En överföring av medel till polismyndigheten finansieras genom en minskning av anslaget med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för . beräknas anslaget till vardera . B12 utbildningsstöd (Sisus) Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen B12 utbildningsstöd (Sisus) Tusental kronor 9 630 2000 Förslag 8 663 2001 Beräknat 8 800 1 2002 Beräknat 8 945 2 1 Motsvarar 8 663 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 663 tkr prisnivå. utbildningsstöd (Sisus) skall bidra till att uppnå målet för utgifts- området genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att med god kvalitet och kostnadseffektivitet administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen för personer med funktionshinder. Sisus ger också kansli- service till . Sisus åtagande är här bredare än då det gäller omvårdnadsinsatserna, eftersom Sisus också direkt skall ta hänsyn till utbildningssidan av riksgymnasieverksamheten. Av årsredovisningen för framgår att Sisus anslagssparande när det gäller förvaltningsanslaget vid utgången av uppgick till , bl.a. beroende på lägre personalkostnader än vad som budgeterats. Myndigheten planerar att använda anslagssparandet till bl. a. implementering av ett nytt ekonomisystem flyttkostnader samt till redan påbörjade projekt för att förbättra kon- trollen av statsbidragshanteringen vid folkhög- skolorna, m.m. Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning för redovisar Sisus sin verksamhet under verksamhetsgrenarna stöd inom folkhögskoleområdet, stöd inom univer- sitet och högskolor samt stöd inom riksgym- nasieverksamheten för svårt rörelsehindrade ungdomar. Regeringens bedömning är att myndigheten i allt väsentligt uppfyllt sina mål Den största andelen personalresurser avsätts för insatser inom folkhögskoleområdet (6,42 personer uttryckt i årsarbetskraft). För riks- gymnasieverksamheten respektive universitet/ högskoleområdet är motsvarande andelar 4,11 respektive 2,82 årsarbetskrafter. Personalresurserna är totalt sett lägre för än för , vilket beror på långtids- sjukskrivningar. utgick statsbidrag för vårdar- tjänst till 45 av landets 147 folkhögskolor. Folk- högskoleområdet är den största verksamhets- grenen inom Sisus. ökade antalet kursdeltagare vid folkhögskolor . Ökningen beror delvis på att ett antal nya folkhögskolor öppnats . Timkostnaden för vårdartjänst vid folkhögskola har också ökat. Fördjupade studier som gjorts visar att de fem skolorna med de högsta timkostnaderna alla har en relativt omfattande verksamhet för personer med rörelsehinder. Orsaken till högre timkostnader är bl. a. att dessa skolor har fast anställda assis- tenter, med högre utbildning och många tjänste- år och därmed högre lön. Kostnaderna för omvårdnadsinsatserna vid riksgymnasierna ökade vilket är en betydligt mindre ökning än året innan då motsvarande ökning uppgick till . Riksgymnasieverk- samheten omfattade 170 elever under /99 ( varav118 i elevhem) och 165 elever under /98 (varav 113 i elevhem). Sisus bedömning är att riksgymnasieverk- samheten nu har stabiliserats och att antalet platser sannolikt kommer att stanna vid 200. fick 48 studenter vid universitet och högskolor assistans genom vårdartjänst- anslaget. Detta kan jämföras med 34 elever året innan. Trots denna ökning har kostnaderna för vårdartjänsten minskat . Detta bror på att omfattningen av det stöd eleverna behöver har minskat. Sisus har även inom verksamhetsgrenen inhämtat och presen- terat information på Internet om den fysiska tillgängligheten vid universitet och högskolor. Ett av Sisus verksamhetsmål är att prioritera lösningar som möjliggör jämförelser mellan olika huvudmän vad gäller verksamheternas omfatt- ning, inriktning och kvalitet i förhållande till använda resurser. Detta arbete har påbörjats för folkhögskoleområdet och fortsatt för övriga verksamhetsgrenar . Sisus får efter regeringsbeslut ta ut avgift av för att registrera ansökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folkhögskolor. Insatsen innebär att Sisus får en helhetsbild av handikappinsatserna på folkhög- skolorna. Den bidragsfinansierade verksamheten skall ha som mål full kostnadstäckning. Sisus fick av för att sköta denna administration. Regeringen har i prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd, bl.a. föreslagit att kostnadsansvaret för riksgymnasieverksamheten skall delas mellan stat, kommun och landsting. De nya bestämmel- serna föreslås träda i kraft . Riks- dagen kommer att behandla propositionen . Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 5.15 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 8 447 Pris- och löneomräkning 39 Justering av 177 Förslag 2000 8 663 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B12 utbild- ningsstöd (Sisus) för . beräknas anslaget till respektive . B13 Handikappombudsmannen 5.16 Anslagsutvecklingen B13 Handikappombuds- mannen Tusental kronor 7 746 2000 Förslag 8 159 2001 Beräknat 8 295 1 2002 Beräknat 8 438 2 1 Motsvarar 8 159 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 159 tkr prisnivå. skall bidra till att uppnå målet för utgiftsområdet genom att bevaka frågor som angår funktionshindrade per- soners rättigheter och intressen samt verka för att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i lev- nadsvillkoren. Regeringens överväganden Resultatinformation I årsredovisningen för redovisar sin verksamhet under verksamhetsgrenarna ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. Myndigheten har också i särskild ordning lämnat en rapport till regeringen om sin verksamhet och utvecklingen inom han- dikappområdet samt förslag till åtgärder. Verksamheten har bedrivits i enlighet med målet. har utvecklat effektiva och ändamålsenliga handläggningsruti- ner. Enkla ärenden skall besvaras . Anmälningsärenden och skriftliga rådgivningsärenden skall besvaras . Myndigheten har systematiskt kunnat handlägga de anmälningsärenden som inkommit till myndigheten trots den ökning av anmäl- ningsärenden () som skett jämfört med . De vanligast förekommande anmälningarna gällde tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. yttre miljö, färd- tjänst/kommunikationer och tillgång till infor- mation. En uppföljning av ärendena som var aktuella visar att Handi- kappombudsmannens insatser har lett till förändringar i drygt hälften av ärendena (73 av 134 anmälningar). Det rör sig om både direkta effekter där den anmälde går anmälaren till mötes, men också om generella effekter där även andra funktionshindrade har gagnats. finns också juridisk rådgivning på internet. har sedan myn- digheten inrättades utvecklat sitt analys- arbete genom att ha tillgång till könsuppdelad statistik. Myndigheten har också spridit infor- mation om behovet av könsuppdelad statistik och nödvändigheten av ett genderperspektiv inom handikappforskningen. Förutom barn med funktionshinder och psy- kiskt funktionshindrade har genderfrågor prio- riterats . Inom ansvarsområde finns en rad myndigheter som omfattas av gen- derarbetet. Iakttagelser från Handikappombuds- mannen om tillämpningen av lagar och regler kan tillföra dessa myndigheter värdefull informa- tion i ett genderperspektiv. Den nya lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder innebär nya arbetsuppgifter för . Myndigheten be- dömer att det behövs ytterligare resurser för att lösa det nya kompetenskrav som uppstått med anledning av detta. Regeringen avser att åter- komma i frågan. En särskild utredare har haft regeringens upp- drag att göra en översyn av Handikappombuds- mannens arbete (dir. 1997:131). Utredningen överlämnade sitt betänkande Handikappom- budsmannens framtida förutsättningar och ar- betsuppgifter (SOU 1999:73) . Den bereds inom . I uppraget har ingått att pröva vilken betydelse ombudsmannen haft för utvecklingen inom handikappområdet i stort samt bedöma om och i så fall hur ombudsmannens roll och arbets- uppgifter bör förändras. Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 5.17 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 7 857 Pris- och löneomräkning 249 Justering av 187 Bottenbudgetering av lokaler 134 Förslag 2000 8 159 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas till Handi- kappombudsmannen för . beräknas anslaget till respektive . B14 Barnombudsmannen 5.18 Anslagsutvecklingen B14 Barnombudsmannen kronor 7 519 2000 Förslag 8 450 2001 Beräknat 8 583 1 2002 Beräknat 8 723 2