prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — Rådet skall ha till uppgift att sätta fokus på jämställdhets- frågor inom hela kommunikationssektorn och lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden samt förslag till hur sådana åtgärder skall finansieras. Vidare skall rådet bedriva opinions- bildande verksamhet i form av seminarier och informationsaktiviteter. En särskild redovisning skall lämnas i frågor som rör IT-tjänsterna . Uppdraget skall vara avslutat . uppdrog regeringen åt , Kommunikations- forskningsberedningen, , , , , Statens väg- och transport- forskningsinstitut och att särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att utveckla jämställdheten mellan kvinnor och män inom respektive myndighets verksamhetsområde samt lämna en bedömning av hur genomförda åtgärder påverkar jämställdheten. Uppdraget skall redo- visas till regeringen . 12 Utbildningspolitik 12.1 Förskolan, förskoleklassen, det obligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan Ett viktigt delmål för jämställdhetspolitiken vilket också står fast i skol- lagen, är att ge män och kvinnor lika tillgång till utbildning och lika möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger. Jämställdhet betonas i samtliga läroplaner. I förskolans läroplan (Lpfö 98) framhålls t.ex. att förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. I läroplanen för det obligatoriska skolväsen- det, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) respektive läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls under avsnittet skolans värdegrund och uppgifter bl.a. att skolan aktivt och medvetet skall främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Flickors och pojkars villkor i skolan är emellertid inte lika. I olika studier framhålls att det finns skillnader mellan flickor och pojkar i fråga om studieresultat, inflytande, tid och uppmärksamhet från lärare, val av gymnasieprogram etc. Därför är det viktigt att vara uppmärksam på och arbeta med hur flickor och pojkar bemöts. Verksamheten måste anpassas så att den tillgodoser både flickors och pojkars intressen och socialisation. I har flickorna betydligt bättre betyg än pojkarna (enligt både det tidigare och det nuvarande betygssystemet). Pojkarna hade i större utsträckning betyget Godkänd i alla ämnen utom i idrott och hälsa medan flickorna i större utsträckning hade betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd. Även resultaten på de nationella proven i årskurs 9 utfaller till flickornas fördel. Detta gäller särskilt i ämnet svenska där av flickorna fick något av betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd . Motsvarande siffra för pojkarna var . nationella prov och standardprov liksom internationella undersökningar visar på samma mönster, dvs. att flickorna lyckas förhållandevis bättre. Höja kvaliten i skolan och möjliggöra för fler att förbättra sina resultat. Detta är särskilt viktigt när det gäller pojkar. Kvalitetsfrågan inom skolan prioriteras av regeringen. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att redovisa sina erfarenheter av hur det övergripande kunskapsområdet jämställdhet förs in i undervisningen samt vilka åtgärder som vidtas för att undervis- ningen skall tillgodose både flickors/kvinnors och pojkars/mäns likvärdiga möjligheter till utveckling och lärande. Av utvärdering Skolan och värdegrunden och det s.k. framgår att många lärare inte uppfattar jämställdhet som angeläget att arbeta med på något särskilt sätt. Många tycker att skolan redan är jämställd eller att det allmänna arbetet med värdefrågor automatiskt inbegriper jämställdhet och att man därför inte behöver lägga ned extra resurser på det. Man saknar också konkreta metoder för att arbeta med jämställdhet. redo- visar att arbetet med jämställdhet verkar ha kommit helt i skymundan. Det är därför viktigt att kommunerna uppmärksammar jämställdhetsarbetet i sin uppföljning och utvärdering och att frågorna tas upp i samband med annat värdegrundsarbete. Jämställdhet är både en pedagogisk fråga och en fråga om kunskap. Det handlar om undervisningen, om hur flickor och pojkar bemöts och bedöms och hur lärarna agerar. Detta kunskapsområde har därför en plats både i lärarnas grundutbildning och i deras kompetensutveckling. Jämställdhet kan inte beordras fram utan förverkligas genom att de som arbetar i verksamheten identifierar sig med de mål och värderingar som finns i läroplanerna. För att stödja och stimulera det lokala arbetet med värdegrunden i för- skola, skola och vuxenutbildning har startat ett Värdegrundsprojekt. Jämställdhet är en viktig värdegrundsfråga som handlar om förhållningssätt. har fått i uppdrag att utarbeta ett referensmaterial om hur man lokalt, i kommuner och skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön. Materialet kommer att presenteras . Regeringen ställde av anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder två mil- joner kronor till förfogande för en projektverksamhet Får pojkar och flickor samma chans?. Verksamheten syftade till att öka intresset för och medvetenheten om jämställdhetsfrågor hos personal inom barnomsorgen. Den har också ökat kunskapen om jämställdhet i den peda- gogiska verksamheten och om vuxnas betydelse som förebilder för barn. Ansvaret för projektverksamheten övertogs av . Projektet har resulterat i ett fortbildningsmaterial för personal inom förskolan. I pågick 1999 ett samarbetsprojekt mellan länets tio kommuner med namnet Flickor och pojkar i förskolan. Målet var att att vidga flickors och pojkars könsroller för att de senare i livet skall ha större valmöjligheter, inte minst i skolan och yrkeslivet. Pojkar fick t.ex. träna närhet, konversation och relationer med en i taget och flickor fick chansen att t.ex. prova styrka, aktiviteter och tävlan. 12.2 Allmän förskola och maxtaxa En viktig faktor för att både kvinnor och män skall kunna yrkesarbeta är tillgången till barnomsorg. I budgetpropositionen 1999 konstaterar rege- ringen att full behovstäckning enligt gällande lagstiftning råder inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Detta innebär dock inte att alla barn har tillgång till förskola. I och med ekonomiska vårproposition har ett utrymme skapats för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. En arbetsgrupp inom har utarbetat förslag på hur en allmän förskola, förskoleverksamhet för arbets- sökandes barn samt en maxtaxa kan införas. Förslagen redovisas i rapporten och allmän förskola (Ds 1999:53) som överlämnades till regeringen . Rapporten pekar på att förutom fördelar i form av pedagogiskt stöd och stimulans till barnen skulle föräldrarna genom dessa åtgärder få bättre möjligheter att vara aktivt arbetssökande och öka sina möjligheter till arbete. Enligt rapporten kan maxtaxan leda till ökad jämställdhet och ge familjerna större frihet att lägga upp arbetsliv och familjeliv efter egna behov. En maxtaxa skulle kraftigt reducera de marginaleffekter som dagens inkomst- och tidsrelaterade barnomsorgsavgifter skapar. Höga marginaleffekter drabbar särskilt kvinnor, låginkomsttagare och ensamföräldrar och innebär därför ett hot mot social rättvisa och jämställdhet mellan kvinnor och män. I nuvarande arbetsmarknadsläge, med en stigande efterfrågan på arbetskraft på många håll, inte minst inom vård- och omsorgssektorn, skulle maxtaxan kunna bidra till att sysselsättningen kan fortsätta att öka och arbetslösheten minska. Rapporten är nu föremål för remissbehandling och en proposition skall läggas fram . 12.3 Vuxenutbildningen De mål som anges i Lpf 94 gäller även för vuxenutbildningen. Ett viktigt mål inom vuxenutbildningen är dessutom att bidra till att bryta den köns- segregerade arbetsmarknaden, vilket innebär att utbildningsvalen bör bli mindre könsbundna. Ytterligare ett mål är att höja utbildningsnivån i landet, vilket ur ett jämställdhetsperspektiv innebär att både män och kvin- nor deltar i vuxenutbildning. Andelen kvinnor i vuxenutbildning har varit dubbelt så stor som andelen män. Trots att många kommuner genomför riktade insatser för att nå fler män, minskade andelen män mellan och till . Störst är minskningen i glesbygdskommuner, där andelen män i vuxenutbildning minskade med . Störst andel män i vuxenutbild- ningen finns i storstäder, , och minst i mindre kommuner och glesbygdskommuner där andelen män är . Kvinnor och män söker sig till olika ämnen. Jämfört har inte några större förändringar inträffat, men trenden är dock att de köns- bundna valen minskar något för både kvinnor och män. Vad gäller försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) var andelen män av dem som började studera och andelen kvinnor var , vilket var en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år. Könsfördelningen mellan olika utbildningsområden följer dock även för KY-utbildningen de traditionella könsmönstren. Trenden 1998 är dock att utbildningsvalen blivit allt mindre könsbundna. Inom vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) var /98 andelen kvinnor . Andelen kvinnor i svenskundervis- ning för invandrare (sfi) har varit relativt oförändrad . var av de studerande män. Inom distansutbildning som anordnas av Statens skolor för vuxna var andelen män av de studerande . Inom regeringens särskilda satsning på utvecklingsprojekt för vuxen- lärare, den s.k. vuxenlärarsatsningen, var insatser för att nå lågutbildade män ett av de prioriterade områdena. Ett fåtal projektansökningar med denna inriktning kom in. Regeringen finner det bekymmersamt att andelen män inom vuxenutbildning är fortsatt låg och att den minskade , trots satsningar från kommunerna för att öka männens deltagande. Regeringen anser det angeläget att i det fortsatta utvecklingsarbetet inom och i kontakterna med kommunerna även i fortsättningen prioriterar insatser som kan bidra till att bryta de könsbundna utbildnings- valen i vuxenutbildningen och öka rekryteringen av lågutbildade arbetslösa män. Det är dock glädjande att andelen kvinnor ökat inom KY- utbildningarna och att könsfördelningen nu är jämn totalt sett. 12.4 Högre utbildning och forskning Jämställdhet inom den högre utbildningen är inte bara en rättvisefråga utan även en demokratisk fråga och en kvalitetsfråga. När både kvinnors och mäns begåvning, erfarenheter, perspektiv och synsätt kan påverka utform- ning och resultat av undervisningen och forskningen ökar såväl undervis- ningens som forskningens mångfald och därmed kvaliteten. Huvudansvaret för jämställdhetsarbetet vilar på universiteten och hög- skolorna. Regeringens arbete med att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i högskolan har inriktats på att verka för en jämnare könsfördel- ning inom lärarkåren, att försöka bryta de könsbundna studievalen, att integrera ett genusperspektiv i undervisningen samt att öka genusforsk- ningen. För att ytterligare markera vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete inom högskolans verksamhet infördes en ändring i högskolelagen (1992:1434) om att jämställdhet mellan kvinnor och män inte bara alltid skall iakttas utan också skall främjas i högskolans verksamhet. Bestäm- melsen trädde i kraft . Vidare har en bestämmelse om högskolornas skyldighet att verka för att studenter inte utsätts för sexuella trakasserier införts i högskoleförordningen (1993:100), liksom en defini- tion av sexuella trakasserier och en möjlighet för lärosätet att vidta disciplinära åtgärder mot studenter som utsätter andra studenter eller lärare för sexuella trakasserier. Enligt förordning (1995:945) med instruktion för skall verket inom sitt verksamhetsområde främja jämställdhet mellan kvinnor och män. har tillsatt ett jämställdhetsråd vars uppdrag inbegriper att vara idégivare samt referens- och förslagsgrupp åt verket. 12.5 Könsfördelningen inom högskolans lärarkår I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98: UbU:1, rskr. 1997/98:108) sattes preliminära mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för samtliga universitet och för dåvarande , och samt för för treårsperioden 99. Regeringen kommer att noga följa lärosätenas redovisningar efter treårsperiodens slut inför beräkningen av nya mål för nästa period. Regeringen har i proposi- tionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164) bedömt att andelen kvinnor i professorskår kan tredubblas , vilket innebär att den bör kunna uppgå till . Regeringen har beslutat om ändring av högskoleförordningens (1993:100) bestämmelser om anställning och befordran av lärare inom högskolan (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98: UbU3, rskr. 1997/98:12). De nya reglerna trädde i kraft . Enligt regeringens mening innebär de nya bestämmelserna om befordran av lektor till professor att lärosätenas möjligheter att uppnå rekryteringsmålen bör öka. Resurser har anvisats för 32 professurer för underrepresenterat kön och 10 gästprofessurer för kvinnor. Av de 32 professurerna har 29 tillsatts, samtliga med kvinnor. För att ge ökade möjligheter för kvinnor att få anställning som forskarassistent har resurser motsvarande 73 anställningar som forskarassistent för underrepresenterat kön anvisats från /96 . I syfte att öka antalet doktorandanställningar som innehas av kvinnor har avsatts /96 . Återrapporteringskrav rörande lärosätenas åtgärder för jämställdhet i regleringsbreven avser bl.a. egna mål för anställningskategorier (utom professorskategorin) samt kommentarer till avvikelser från målen och redovisning av pedagogisk utbildning av lärare i jämställdhet. Vad gäller forskning och forskarutbildning skall lärosätena redovisa statistik samt åtgärder som syftar till en jämn könsfördelning vid rekrytering till forskar- utbildning, vid anställning som doktorand eller erhållande av utbildnings- bidrag för doktorander, vid rekrytering av lärare och forskare samt åtgärder under forskarutbildningen som stöder underrepresenterat kön. 12.6 Män inom barnomsorg och skola Bland alla anställda inom förskolor och fritidshem utgör männen endast . Kvinnodominansen är också stor i lärarutbildningen och läraryrket. En ökning av antalet män inom dessa områden är viktig för att barn och ungdomar skall ha möjlighet att möta både kvinnliga och manliga förebilder i sin vardag. Under en följd av år har regeringen beviljat medel för projekt i syfte att öka andelen män inom barnomsorgen, samt inom förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Dessutom stöder fortlöpande kommunala utvecklings-, försöks- och utvärderingsprojekt inom barn- omsorgen. Regeringen har också satt upp som mål för högskolorna och universiteten att öka andelen män inom lärarutbildningen. Därutöver har många enskilda kommuner bedrivit projekt och kampan- jer för att behålla och rekrytera män till förskolan, ibland med stöd av fackliga organisationer och andra intressenter. Deras aktiviteter har ofta haft formen av nätverk för män anställda inom barnomsorgen och i en del fall studerande på förskollärarutbildningen. I budgetpropositionen beskrivs några projekt som syftar till att öka andelen män inom lärarutbildningarna. Ett exempel är i som har medgivits undantag från högskoleförordningens urvalsbestämmelser för antagning för att kunna rekrytera män till lärar- utbildningen via ett förberedande utbildningsår. Erfarenheterna av denna försöksverksamhet är goda och en utökning av verksamheten plane- ras. Riktade insatser mot officerare och andra grupper med eftergymnasial utbildning eller högskoleutbildning görs också i syfte att intressera fler män för lärarutbildning. som avlämnade sitt betänkande , Att lära och leda en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63), föreslog att särskilda rekryteringsstjänster skall införas bl.a. för män som vill arbeta i förskola, skola och fritidsverksamhet och att hög- skolor, kommuner och arbetsförmedlingar tillsammans bör vidta åtgärder för att öka mäns intresse för lärarutbildning. Rekryteringskampanjer bör riktas till föreningar och organisationer som verkar inom fritidsområdet och till manliga fritidsledare. Kommitténs förslag bereds inom . Klassmorfar är ett projekt som stöds bl.a. av och läns- arbetsnämnden i samt av , och som i första hand riktar sig till arbetslösa män som är eller äldre, för att få in fler män i skolan. 12.7 Könsbundna studieval Regeringen har markerat vikten av en jämnare könsfördelning inom grundutbildningen genom att införa ett nytt moment i utbildnings- uppdraget för perioden 1999. Samtliga lärosäten som har natur- vetenskapliga och tekniska utbildningar skall vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor inom de utbildningar där kvinnor är underrepresenterade. Motsvarande uppdrag har givits till lärosäten med vård- respektive lärarutbildningar. Dessa skall öka andelen män inom de vård- och lärar- utbildningar där män är underrepresenterade. Detta skall redovisas i högskolornas årsredovisningar. Som exempel på åtgärder för att rekrytera kvinnor till tekniska utbild- ningar kan nämnas ett avslutat treårigt uppdrag till att i samverkan med andra universitet och högskolor förnya högskole- och civilingenjörsutbildningarna. En central del i projektet var att föreslå åtgärder för att öka såväl andelen kvinnliga studenter som andelen kvinnliga yrkesverksamma högskoleingenjörer och civil- ingenjörer. I detta sammanhang bör nämnas det nya teknikprogram som införs i gymnasieskolan och där kursinnehållet valts ut i syfte att i större utsträckning attrahera både flickor och pojkar. behöver fler personer med teknisk kompetens på olika nivåer. Eftersom det är få flickor som läser tekniska ämnen är en av regeringens utgångspunkter för utformningen av det nya teknikprogrammet att det skall skapas ett ökat intresse för teknik och teknisk utbildning hos både flickor och pojkar. Inom den utbildning som bedrivs vid () finns målet om en jämnare könsfördelning i utbildningar med kraftig underrepresentation av det ena könet 1999 i förhållande till perioden /94 1995/96. Könsfördelningen i SLU:s utbildningar sedd som helhet är jämn. Varia- tionerna är dock stora mellan de olika programmen. Andelen kvinnliga sökande till samtliga utbildningsprogram fortsätter att öka och uppgick år medan andelen kvinnliga antagna var oförändrat av alla antagna. Den främsta anledningen till den mindre andelen kvinnliga antagna är framför allt det mycket stora antalet kvinnor som söker till veterinärprogrammets 65 platser (1 046 kvinnliga sökande av totalt 1 229 i den senaste antagningen). Styrelsen för SLU beslöt vid sitt möte att tillämpa ett alternativt ansökningsförfarande till veterinär- programmet. Syftet är bl.a. att få fler manliga studenter. I praktiskt taget alla JLT-fakultetens (fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk) långa utbildningar är män under- representerade. En tänkbar åtgärd är att förändra inriktningen på utbild- ningarna så att de i högre utsträckning kan tänkas tilltala män, t.ex. en mer tekniskt inriktad landskapsarkitektur och en mer ekonomi- och informa- tionsteknologiskt inriktad hortonomutbildning. Av antalet elever från går av en årskull nu till det naturvetenskapliga programmet i gymnasieskolan. Andelen flickor på naturvetenskapsprogrammet är nu , medan andelen var . Fördelningen av flickor och pojkar på de nationella och special- utformade och individuella programmen i gymnasieskolan är praktiskt taget oförändrad med ett par undantag. På medieprogrammet har andelen flickor minskat från år . På naturbruksprogrammet har andelen flickor ökat från till mellan dessa år. 12.8 Undervisning med genusperspektiv har fått regeringens uppdrag att utveckla undervisningen om genus och jämställdhet i jurist- och ekonomutbildningarna. Syftet är att studenterna i sin framtida yrkesutövning skall kunna identifiera och analy- sera olika frågeställningar ur ett genusperspektiv. Information om den del av projektet som avser ekonomutbildningen finns nu tillgänglig på . Det är viktigt att denna utveckling av undervis- ningen till form och innehåll även vidgas till andra utbildningar. Samtliga ämnesområden skulle kunna innehålla genusperspektiv på grundutbild- ningsnivån. Detta är ett viktigt inslag i arbetet med att få till stånd en jämnare rekrytering av kvinnor och män till samtliga utbildningar och bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. I syfte att säkerställa att jämställdhetsfrågor och frågor om våld mot kvinnor blir belysta i relevanta yrkesutbildningar har examensordningen i högskoleförordningen kompletterats för vissa yrkesexamina. Dessa kompletteringar om kvinnors och mäns livsbetingelser trädde i kraft . 12.9 Forskning Genusforskning Genusforskningen har inte bara inomvetenskaplig betydelse, utan ger också nya värdefulla infallsvinklar på annan forskning och främjar jämställdheten. Centra/fora för kvinnliga forskare och kvinnoforskning finns vid nio lärosäten i landet: universiteten i , , , , , , och samt . Vid flera av dessa universitet pågår också forskning om män. Vid pågår ett arbete med att bygga upp ett centrum för forskning om män. Dessa centra/fora är inte enbart viktiga för utveck- lingen av genus- och kvinnoforskning utan det är också viktigt att sådan forskning får möjlighet att förgrena sig i olika riktningar. Verksamheten har även bidragit till att rekrytera kvinnliga forskare och doktorander och att förbättra villkoren för dessa. 1999 har bl.a. nedanstående åtgärder vidtagits som en följd av propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). - 18 tjänster, varav 6 professurer, med inriktning på genusforskning (är under tillsättning). - Ett nytt tvärvetenskapligt forskningstema med inriktning på genus- forskning, Tema , har inrättats vid . - Nationella sekretariatet för genusforskning inrättades . - Kvinnohistoriska samlingarna i är ett nationellt ansvarsbibliotek för kvinno-, mans-, och genusforskning. Forskningsrådens arbete med jämställdhetsfrågor och genusforskning Samtliga forskningsråd under skall främja jäm- ställdhet mellan kvinnor och män såväl vid bedömning av ansökningar som i rådens olika arbetsgrupper och prioriteringskommittéer. Regeringen gör bedömningen att råden arbetar långsiktigt och medvetet med jäm- ställdhetsfrågorna. Nya former för forskningsstöd prövas kontinuerligt. , , har på regeringens uppdrag byggt upp ett väl utvecklat genusforskningsprogram som har vuxit från 1990/91 till . Humanistisk-samhälls- vetenskapliga forskningsrådet, , finansierar särskilda tjänster i jämställdhetsforskning. har också givit direktiv till sina berednings- grupper att genusperspektiv alltid skall beaktas vid bedömningen av ansökningar. Hos samtliga forskningsråd har andelen ansökningar från kvinnliga forskare successivt ökat och beviljandegraden följer i de flesta fall denna trend. I regel ges underrepresenterat kön företräde i de fall ansökningarna är av likvärdig kvalitet. Det råder dock fortfarande en mycket skev köns- fördelning inom många forskningsområden. Det är därför viktigt att råden arbetar för att det tillkommer fler kvinnliga forskare som kan vara goda förebilder för kvinnliga forskarstuderande och även locka fler kvinnor till grundutbildningarna. Regeringen gav i uppdrag åt , Livs- medelsverket, och att utarbeta kunskapsstrategier för sina respektive verksamhetsområden inför nästa forskningspolitiska proposition. Särskild uppmärksamhet skall ägnas jämställdhetsperspektivet. Uppdraget skall redovisas . Samverkansgruppen tillsatte regeringen en grupp för samverkan mellan vissa forsk- ningsfinansierande myndigheter. I gruppen ingår forskningsråden inom verksamhetsområde samt , Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd och . Samverkansgruppen har till uppgift att främja och samordna myndig- heternas forskningsstödjande verksamhet vad gäller tvärvetenskaplig forskning samt att öka medvetandet om genusperspektiv i forskningen och insatserna för jämställdhet. Samverkansgruppen har varit pådrivande i arbetet med att identifiera och synliggöra jämställdhets- och genusfrågorna.