prop · GN0339 · 2000-01-01 00:00:00 — Som Lagrådet har påpekat har det förhållandet att jordeboken slutar att föras inte någon inverkan på fiskefastigheternas fortsatta egenskap av fast egendom. I 58 a § har funnits särskilda bestämmelser om överklagande som har gällt i stället för överklagandereglerna i 19 kap. 14 § jordbalken. Skälen till det har behandlats i avsnitt 9.2. I 59 § första stycket har funnits en övergångsbestämmelse avseende skadestånd som hänför sig till inskrivningsärenden handlagda före jordbalkens ikraftträdande. Det är uppenbart att bestämmelsen numera saknar praktisk betydelse. Den har därför upphävts. I paragrafens andra stycke har funnits en bestämmelse om att reglerna i 19 kap. 20 och 21 §§ jordabalken om anteckning av vissa förhållanden inte skall tillämpas då förhållandet inträffat före balkens ikraftträdande. Även denna bestäm- melse saknar numera praktisk betydelse. 14.7 Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) 1 kap. 2 § Fastigheterna skall redovisas i fastighetsregistrets allmänna del. Bestämmelser om fastighetsregistret finns i lagen (2000:000) om fastighetsregister. Fastighetsbildning och fastighetsbestämning är fullbordade, när uppgift om åtgärden har införts i fastighetsregistrets allmänna del. Ändringarna i paragrafen utgör följdändringar med anledning av att det hittillsvarande fastighetsregistret i stället skall motsvaras av det nya fastighetsregistrets allmänna del. 19 kap. 1 § I fastighetsregistrets allmänna del redovisas såsom fastighet 1. enhet som var redovisad såsom fastighet i fastighetsregister , 2. fastighet som nybildas enligt denna lag, 3. enhet som skall registreras såsom fastighet enligt bestämmelse i annan författning. Varje fastighet skall ha särskild beteckning. 19 kap. 2 § Uppgift om fastighetsbildning och fastighetsbestämning skall föras in i fastighetsregistrets allmänna del. Därvid skall uppgift om nybildad fastighet föras in i registret och de övriga ändringar göras som åtgärden ger anledning till. Första stycket äger motsvarande tillämpning när fastighetsindelningen ändras eller dess beskaffenhet fastställes i annan ordning än som anges i denna lag. 19 kap. 3 § Uppgift om fastighetsbildning eller fastighetsbestämning införs möjligt sedan förrättningen avslutats och denna eller, om den har överklagats, domstolens avgörande vunnit laga kraft. Även om förrättningen inte har avslutats får uppgift om ett sådant fastighetsbildnings- eller fastighetsbestämningsbeslut som skulle ha överklagats särskilt införas så snart beslutet vunnit laga kraft. Om ett beslut eller en åtgärd som avser en avslutad förrättning överklagas, får uppgift med anledning av förrättningen föras in i fastighetsregistrets allmänna del till den del uppgiften uppenbarligen inte berörs av överklagandet. Detsamma gäller om ett fastighets- bildningsbeslut eller ett fastighetsbestämningsbeslut överklagas särskilt. Vad som sägs i tredje stycket gäller också om en domstols avgörande i ett fastighetsbildningsmål överklagas. Hänvisningarna i paragraferna till fastighetsregistret har ändrats till att avse fastighetsregistrets allmänna del. Härutöver har de berörda para- graferna genomgått redaktionella ändringar. 19 kap. 4 § Om en uppgift i fastighetsregistrets allmänna del är uppenbart oriktig, skall uppgiften rättas, om det kan ske utan någon skada för fastighets- ägare eller rättighetshavare. Är det uppenbart att någon sådan skada inte kan uppkomma, skall rättelse ske . I annat fall skall fastighetsägare eller rättighetshavare få tillfälle att yttra sig om han är känd. Om det är uppenbart att en i registret redovisad fastighet inte finns, får fastigheten uteslutas ur registret med tillämpning av första stycket, även om redovisningen inte är oriktig enligt de föreskrifter som gäller för fastighetsregistrets allmänna del. En uppenbar oriktighet som beror på ett tekniskt fel i fastighetsregistrets allmänna del får rättas även om rättelsen kan medföra skada för fastighetsägare eller rättighetshavare. Tillfälle att yttra sig skall lämnas, förutom fastighetsägare och rättighetshavare, en myndighet som avses i 18 kap. 5 § första stycket jordabalken. 19 kap. 5 § Rätt till ersättning av staten har den som lider skada på grund av ett tekniskt fel i fastighetsregistrets allmänna del eller i en anordning som är ansluten till registret hos , en inskrivningsmyndighet, en lantmäterimyndighet eller en myndighet som avses i 4 kap. 34 a §. Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning låta bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annat sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. En ägare eller rättighetshavare som drabbas av skada till följd av ett beslut om rättelse enligt 4 § tredje stycket, har rätt till ersättning av staten. Ersättning lämnas dock inte, om den skadelidande med hänsyn till felets art eller andra omständigheter hade bort inse att fel förekommit. I fråga om ersättning som avses i denna paragraf äger 18 kap. 5 och 7 §§ jordabalken motsvarande tillämpning. Bestämmelserna reglerar frågor om skadestånd och rättelse. Dessa frågor har behandlats i avsnitt 10. Bestämmelsen i hittillsvarande 5 § andra stycket om rättelse av uppenbart oriktig uppgift som beror på tekniskt fel har av redaktionella skäl flyttats till 4 § och utgör där ett nytt tredje stycke. Bestämmelsen har med anledning av Lagrådets påpekanden kompletterats på motsvarande sätt som skett för bestämmelsen i 19 kap. 37 § jordabalken (se kommentaren till det lagrummet). Även i övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts. Såsom har framgått av avsnitt 7.6 innebär den nya registerregleringen att adresserna (adressregistret) bryts ut från det hittillsvarande fastighets- registret för att utgöra en särskild del av registret, adressdelen (jfr 3 § lagen om fastighetsregister). Det har ansetts att det då inte finns någon anledning att låta de särskilda bestämmelserna om rättelse och skade- stånd i fastighetsbildningslagen gälla för adresserna. Jfr även kommen- taren till 13 och 14 §§ lagen om fastighetsregister. Som Lagrådet har påpekat följer av allmänna principer att de gamla skadestånds- bestämmelserna i fastighetsbildningslagen alltjämt gäller i fråga om en skada som har uppkommit före . I övrigt är några ändringar i sak inte åsyftade. 19 kap. 6 § Ärenden om att föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del handläggs av lantmäterimyndigheten. I paragrafen anges att det är lantmäterimyndigheten som svarar för ärenden om införande och borttagande av uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Det är alltså normalt bara den statliga eller kommunala lantmäterimyndigheten som äger föra in eller ta bort uppgifter i denna del av registret. 14.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen Förslaget innebär att 20 § upphävs. Skälen för detta har angetts i avsnitt 11. 14.9 Övriga lagförslag Det stora flertalet övriga lagförslag innefattar ändringar i de lagar där det har föreskrivits att anmälan skall göras till inskrivningsmyndighet för anteckning i fastighetsbok eller tomträttsbok av olika förhållanden. I stället föreskrivs nu i dessa lagar att sådan anteckning skall ske i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Även en del redaktionella ändringar har vidtagits i lagarna. I 6 kap. 20 § (1987:10 och i 3 kap. 8 § lagen (1988:950) om kulturminnen har gällande föreskrifter om anmälan till inskrivningsmyndighet för anteckning i fastighetsbok ersatts av föreskrift om att anmälan skall ske till lantmäterimyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets allmänna del. Skälen för detta har angetts i avsnitt 8.1. Slutligen är förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) föranlett av att jordeboksinstitutet avskaffas och den ändring som med anledning därav har företagits i 10 § lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken (se författningskommentaren avsnitt 14.2. ovan). Sammanfattning av betänkandet Fastighets- dataregister SOU 1997:3 inleddes fastighetsdatareformen. Den innebar att ett system som grundas på automatisk databehandling infördes vid landets fastighetsregister- och inskrivningsmyndigheter. Systemet kallas fastig- hetsdatasystemet. Reformen var fullt genomförd l . Från början bestod fastighetsdatasystemet av fastighetsregistret och inskriv- ningsregistret samt vissa uppgifter från fastighetstaxeringen. Författ- ningsregleringen är 1974. Även om vissa ändringar i denna reglering därefter har utförts har någon genomgripande översyn inte gjorts. har mängden information i och i anslutning till fastighets- datasystemet successivt ökat. I fastighetsdatasystemet ingår numera t.ex. ett byggnadsregister och i anslutning till systemet har bl.a. pantbrevs- registret ooh samfällighetsföreningsregistren byggts upp. registerkartor hör till fastighetsregistret. De byts nu successivt ut mot registerkartor som förs med automatisk databehandling och som ingår i fastighetsregistret. En regionalt avgränsad provverksamhet med ett lägenhetsregister pågår osv. Antalet användare har också ökat. utgör fastighets- datasystemet en stor tillgång i samhället. Fastighetsdatasystemet är en forutsättning för att en mängd olika verksamheter skall kunna bedrivas rationellt. Exempel på användare är statliga och kommunala myndig- heter, banker och andra kreditinstitut, fastighetsmäklare ooh fastig- hetsvärderingsföretag. Vidare har nya användningsformer efter hand tillkommit. Det blir t.ex. allt vanligare att information begärs utlämnad på ADB-medium. Informationen läggs sedan in i nya personregister ooh bearbetas med annan information eller läggs till grund för geografiska analyser. Statsmakterna har i flera sammanhang betonat värdet av offentliga grunddatabaser som fastighetsdatasystemet samt vikten av att tillgängligheten till och kvaliteten i dessa baser är se bra som möjligt. Den ökade mängden information i fastighetsdatasystemet samt nya användargrupper och användningsformer med alltmer avancerad teknik ställer integritetsfrågorna i ett nytt ljus. Vidare antogs är 1995 Europa- parlamentets ooh rådets direktiv /46/EG om skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EG-direktivet). Medlemsstaterna är skyldiga att inom tre är från det att direktivet antogs införa den nationella författningsreglering som är nödvändig för att EG-direktivet skall kunna följas. Det är mot denna bakgrund som författningsregleringen av fastighets- datasystemet har setts över och förevarande förslag utformats. Ambi- tionen har alltså varit att åstadkomma en mer modern författnings- reglering samt att göra en avvägning mellan användarintressen och integritetshänsyn. Motsvarigheten till det nuvarande fastighetsdatasystemet skall, enligt förslaget från datarättslig synpunkt utgöra ett enda register ooh benämnas fastighetsdataregistret. Möjligheten att utmönstra det formella register- begreppet har diskuterats. Slutsatsen har dock dragits att detta inte är lämpligt i förevarande sammanhang. Utformningen med ett enda register är givetvis ändamålsenlig från användarsynpunkt. Några direkta nackdelar från integritetssynpunkt med ett enda register jämfört med lösningar med flera register kan inte anses föreligga. Ett tungt skäl för att välja benämningen fastighetsdataregistret har varit att man därigenom bidrar till att undanröja den nuvarande osäkerheten i frågan om fastighetsdatasystemet utgör ett eller flera register. Samlingsbereppet för all information som ingår i fastighetsdata- registret skall vara fastighetsanknuten information. Fastighets- dataregistret skall ge offentlighet åt den fastighetsanknutna informa- tionen. Såväl EG-direktivet och datalagen som mer allmänna integritetsskäl medför emellertid att de ändamål som personuppgifterna i fastighetsdataregistret skall få användas för bör preciseras. Med personuppgift avses en upplysning som ensam eller tillsammans med andra upplysningar kan hänföras till en bestämd eller bestämbar person. enligt förslaget, få användas för viss närmare angiven statlig eller verksamhet. verksamhet som avser medverkan vid eller annat främjande av omsättning av fastigheter, tomträtter ooh byggnader. kreditgivning, försäkringsgivning och liknande, fastighetsförvaltning, byggande ooh liknande, aktualisering, komplettering eller kontroll av fastighetsanknuten infor- mation som finns i kund- eller medlemsregister m.m., uttag av urval av personuppgifter, samt forskning ooh statistik. I fastighetsdataregistret skall ingå en fastighetsdel, en inskrivningsdel, en adressdel, en byggnadsdel och en taxeringsuppgiftsdel. De olika delarna utgör motsvarigheter till det nuvarande fastighetsregistret, inskrivningsregistret och byggnadsregistret samt till de adress- och taxeringsuppgifter som redovisas i fastighetsdatasystemet. Viss närmare preciserad tilläggsinformation skall, liksom , också få föras inom ramen för fastighetsdataregistret. En skillnad är att adresserna, som ingår i det nuvarande fastighetsregistret, här har brutits ut till en självständig del. Adresserna har inte längre en så begränsad användning att en koppling till just fastighetsdelen är naturlig. Att begreppet -del har fått ersätta -register beror på att den sistnämnda termen har en rättslig innebörd och i sammanhanget är missvisande när fastighetsdataregistret skall utgöra ett enda register. Man kan diskutera om den angivna indelningen egentligen behövs. En indelning klargör dock fastighets- dataregistrets innehållsmässiga uppbyggnad. och samfällighetsföreningsregistren förslås alltså inte ingå i fastighetsdatareregistret. Bl.a. beror detta på att dessa register används för mer begränsade ändamål. Vidare gäller viss sekretess för uppgifter i pantbrevsregistret. Inte heller lägenhetsregistret skall enligt förslaget, åminstone tills vidare, ingå i fastighetsdataregistret. Framför allt beror detta på att lägenhetsregistret än så länge förekommer endast i den tidigare nämnda provverksamheten. Att föra in lägenhetsregistret i fastighetsdataregistret innebär med hänsyn till den författningsmässiga utformningen inga större komplikationer. skall vara ensam registeransvarig för fastighets- dataregistret. Lösningen med en registeransvarig har bedömts som mest fördelaktig för den enskilde. Den torde inte heller medföra någon orimlig belastning för . Vissa begränsningar för användningen av uppgifter från fastighets- dataregistret har av integritetshänsyn ställts upp. Vid direktåtkomst skall det inte vara möjligt att använda namn. personnummer eller del av personnummer som sökbegrepp. Direktåtkomst skall normalt få medges endast så att det är möjligt att utföra sökningar på en fastighet, samfällighet eller byggnad i taget. Vid urval och bearbetningar eller utlämnande på ADB-medium skall enligt huvudregeln uppgifter inte få behandlas respektive lämnas ut. Och i huvudsak skall uppgifter om personnummer då inte få lämnas ut. Om urval och bearbetningar sker for direktreklamändamål skall uppgifter om personnummer, födelsetid, civilstånd, utmätning, konkurs eller standardpoäng normalt inte få behandlas. De från integritetssynpunkt viktiga yttre ramarna för fastighets- dataregistret skall enligt förslaget, slås fast i en ny lag om fastighets- dataregistret. Den övriga regleringen av mer traditionella registerfrågor skall finnas i en förordning. Dessa författningar skall alltså i huvudsak ersätta fastighetsdatakungörelsen (1974:1058), fastighetsregisterkun- görelsen (1974:1059) och inskrivningsregisterkungörelsen (1974:1061). skall även i fortsättningen kunna sälja uppgifter från fastighetsdataregistret. Prissättningen för sådana tjänster är under över- vägande i annat sammanhang och har därför inte övervägts har. För överföring av uppgifter till utlandet föreslås inte några särskilda regler beträffande fastighetsdataregistret. Förslaget torde inte medföra några ekonomiska effekter på kort sikt. Avsikten med den föreslagna utformningen är så att så långt som möjligt ge förutsättningar för en fortsatt utveckling beträffande användningen av fastighetsanknuten information och på så sätt till ökad effektivitet och samhällsnytta. Förslaget bör kunna träda i kraft . Lagförslaget i betänkandet SOU 1997:3 Förslag till Lag om fastighetsdataregistret Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelse 1 § För de ändamål som anges i 2 § skall med hjälp av automatisk databehandling föras ett register benämnt fastighetsdataregistret. Registerändamål 2 § skall ge offentlighet åt i registret ingående information (fastighetsanknuten information). Personuppgifter i fastighetsdataregistret får behandlas endast för 1. verksamhet som enligt lag eller annan författning åligger stat eller kommun och a) som avser sådan egendom som registreras i fastighetsdataregistret, b) som förutsätter att fastighetsanknuten information används som underlag för planering, prövningar, beslut, uppföljning eller utvärdering, eller c) som avser fullgörande av underrättelseskyldighet, 2. verksamhet som avser medverkan vid eller annat främjande av omsättning av sådan egendom som registreras i fastighetsdataregistret, 3. kreditgivning, försäkringsgivning eller annan verksamhet där fastighetsanknuten information utgör underlag för prövningar eller beslut, 4. verksamhet som avser fastighetsförvaltning, byggande eller annan liknande verksamhet, 5. aktualisering, komplettering eller kontroll av fastighetsanknuten information som finns i kund eller medlemsregister eller liknande register, eller 6. uttag av urval av personuppgifter (urvalsdragning). Registerinnehåll 3 § Den fastighetsanknutna informationen skall hänföras till 1. en fastighetsdel, 2. en inskrivningsdel, 3. en adressdel, 4. en byggnadsdel, samt 5. en taxeringsuppgiftsdel. Utöver vad som sägs i första stycket får en kommun, en länsstyrelse, samt och statens historiska muséer föra in fastighetsanknuten information som har samband med den information som hänförs till fastighetsdataregistrets delar (tilläggs- information). får innehålla endast de personuppgifter som behövs för att ändamålen med registret skall tillgodoses. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilken fastighets- anknuten information fastighetsdataregistret skall innehålla. Registeransvar, m.m. 4 § är registeransvarig för fastighetsdataregistret. 5 § skall särskilt beakta att otillbörligt intrång i registrerads personliga integritet och risker från säkerhetssynpunkt inte uppkommer. Verket får därvid ställa upp ytterligare villkor än de som anges i 6 8 och 10 §§. Direktåtkomst 6 § Direktåtkomst till personuppgifter för den som inte för in uppgifter i fastighetsdataregistret får medges endast för sådan verksamhet som anges i 2 § andra stycket 1 4. Direktåtkomst får inte medges så att det är möjligt att använda namn, personnummer eller del av personnummer som sökbegrepp. Direktåtkomst får medges endast för sökningar på en fastighet, samfällighet eller byggnad i taget. Om det föreligger särskilda skäl, får dock Datainspektionen i det enskilda fallet medge att sökningar sker på fler än en fastighet, samfällighet eller byggnad i taget. Urval och bearbetningar 7 § Vid urval och bearbetningar av för annans räkning får uppgifter om inteckningar inte behandlas. Uppgifter om personnummer får lämnas ut endast vid behandlingar enligt 2 § andra stycket 5. Vad som sägs i första stycket gäller inte om annat följer av lag eller annan författning. Om det föreligger särskilda skäl, får vidare Datainspektionen medge annat i det enskilda fallet. 8 § Uppgifter om personnummer, födelsetid, civilstånd, utmätning, konkurs eller standardpoäng får inte behandlas, om de skall användas för adresserad direktreklam. Om det föreligger särskilda skäl, får Datainspektionen medge annat i det enskilda fallet. 9 § Om en person har anmält att han inte önskar adresserad direktreklam, får uppgift om honom inte lämnas ut till någon som avser att använda uppgiften för sådan reklam. Utlämnande på medium för automatisk databehandling 10 § Uppgifter om inteckningar får inte lämnas ut på medium för automatisk databehandling. Uppgifter om personnummer får lämnas ut på sådant medium endast vid behandlingar enligt 2 § andra stycket 5. Vad som sägs i första stycket gäller inte om annat följer av lag eller annan författning. Om det föreligger särskilda skäl, får vidare Datainspektionen medge annat i det enskilda fallet. Avgifter 11 § Användningen av fastighetsdataregistret får vara avgiftsbelagd, om inte annat föreskrivs. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om avgifter. Överklagande 12 § Beslut som eller lantmäterimyndigheten har meddelat med stöd av denna lag eller föreskrifter som regeringen har meddelat till denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 13 § Beslut som Datainspektionen har meddelat med stöd av denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft den . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Fastighetsdataregister (SOU 1997:3) Hovrätten för , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , , , , , , , , i , Statskontoret, (), , och statens historiska museer, (), Kammarkollegiet, , , , i , i län, vid , Lantmäterisektionen vid , Kommissionen för att främja en bred användning av informationsteknik (SB 1995:01), , , kommun, Faluns kommun, , , Föreningen , , , , , , , kart- och mätningstekniska förening samt Länsrätten i , Nationella , , , , , och har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. Sammanfattning av promemorian Ds 1998:25 Promemorian innehåller en översyn av författningsregleringen avseende registrering av fastigheter. Översynen är föranledd av att den s.k. fastighetsdatareformen numera är slutförd. I det sammanhanget beaktas de förslag som lades fram av i betänkandet Fastighetsdataregister (SOU 1997:3). Promemorian innehåller också förslag till de kompletterande författningsändringar som förutsattes av den utredningen. I promemorian föreslås att de nuvarande inskrivnings och fastighetsregistren i fortsättningen i rättsligt hänseende skall utgöra ett gemensamt register benämnt fastighetsregistret. Motsvarigheterna till de hittillsvarande fastighets och inskrivningsregistren, som skall utgöra delar av det nya fastighetsregistret, skall enligt förslaget benämnas allmänna delen resp. inskrivningsdelen. Promemorian innehåller vidare förslag till ändrad lydelse av bestämmelserna om inskrivning i 19 kap. jordabalken. Översynen av förfarandereglerna har främst aktualiserats av införandet av den nya lagen om domstolsärenden. Också de överklagandebestämmelser som tillämpas på inskrivningsområdet ses över. Slutligen görs en översyn av vissa ålderdomliga fastighetsrättsliga institut. och den s.k. lotsjordeboken föreslås bli avskaffade. Vidare föreslås att ett flertal äldre fastighetsrättsliga lagar och förordningar skall upphävas. Lagförslagen i Ds 1998:25 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken dels att i 2 kap. 3 §, 18 kap. 10 §, 20 kap. 4, 6, 7, 13 och 14 §§, 22 kap. 3, 4 och 12 §§ samt 23 kap. 2 § ordet "fastighetsboken" skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel , dels att i 13 kap. 15 och 25 §§ samt 21 kap. 4 och 6 §§ ordet tomträttsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskriv- ningsdel , dels att 6 kap. 7 §, 13 kap. 16 och 18 §§, 18 kap. 8 §, 19 kap., 20 kap. 5 §, 22 kap 2 § samt 24 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 7 § Har fastighet överlåtits och har därefter förre ägaren upplåtit panträtt i fastigheten, gäller upplåtelsen, om borgenären vid upplåtelsen eller, när fordringen därefter överlåtits till annan, denne vid sitt förvärv varken ägde eller bort äga kännedom om äganderättsöverlåtelsen.