prop · GO034 · 2000-09-26 00:00:00 — Asylsökande skall även erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från . För denna vård lämnar staten ersättning per asylsökande till landstingen, huvudsakligen i form av en schabloniserad ersättning. Storleken på bidraget är åldersdifferentierad. Schablonersättningen skall i princip täcka all den vård som den enskilde normalt kan behöva. För vård som överstiger för en vårdkontakt lämnar staten särskild ersättning. och har redovisat ett regeringsuppdrag att kartlägga och analysera utvecklingen när det gäller barn som hålls gömda inför verkställighet av ett avvisnings- eller Skr. 2000/01:4 utvisningsbeslut (När barn lever gömda 1990:5). rapporten framgår att närmare 300 barn var registrerade hos polisen som efterlysta /99 Frivilligorganisationerna kände till 150 barn. De gömda barnen lever ofta under mycket utsatta förhållanden som de själva varken har skuld till eller kan råda över. Vikten av att också de gömda barnen bl.a. kan tillförsäkras möjligheter till hälso- och sjukvård betonas. I enlighet med en överenskommelse mellan staten och beslutade regeringen att barn som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut skall tillförsäkras hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Frivilligorganisationerna har, liksom , lovat att medverka till att barnen kan söka sig till lämplig vårdgivare. har ansvaret för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för de lokaler där de förvarstagna skall vistas. En utlänning som är tagen i förvar skall behandlas med respekt och humanitet och med beaktande av den svåra situation utlänningen i många fall befinner sig i. Förvarslokalerna skall utformas så att de så långt möjligt överensstämmer med de lokaler som finns på mottagningscenter och så att barns vistelse där underlättas. Utlänningar som hålls i förvar skall ges tillfälle till såväl enskilda som organiserade aktiviteter och förströelse. De förvarstagna utlänningarna skall vidare ha rätt till samma hälso- och sjukvård som asylsökande. Statlig ersättning lämnas till landstingen för de faktiska kostnaderna för denna vård. tog initiativ till en översyn av mottagandesystemet för asylsökande m.fl. Av en rapport som lämnats framkommer bl.a behov av bättre stöd till de barn och föräldrar som är registrerade i mottagandesystemet samt en bättre samverkan med kommunerna i dessa frågor. har lämnat utredningen på en bred remiss. Ett utvecklingsarbete med anledning av vissa förslag och idéer som kommit fram i utredningen och från remissinstanserna har redan påbörjats. kommer att göra en samlad framställning med förslag i de delar som fordrar statsmaktens beslut. En arbetsgrupp inom har lämnat promemorian Förskola, skola och skolbarnsomsorg för asylsökande barn (Ds 2000:26) med förslag om hur barn och ungdomar som söker uppehållstillstånd eller erhåller ett tillfälligt skydd som avses i 2 kap 4 a § utlänningslagen understigande , i enlighet med , skall kunna erhålla utbildning på i huvudsak samma villkor som i bosatta barn. Förslaget har Skr. 2000/01:4 därefter remitterats. Den statliga ersättningen till landstingen för sjukvård till asylsökande m.fl följs upp avseende huruvida statens ersättningar täcker landstingens kostnader för denna vård. Vidare sker en uppföljning av vårdens innehåll och omfattning. Uppföljningen sker i samråd med , och . har kunskaperna ökat om hur sexuellt våld, övergrepp och tortyr används i länder som befinner sig i krig. Metoder för tidiga insatser, vård och stöd till asylsökande som varit utsatta för dessa former av tortyr och trauma har likaledes utvecklats. Vid en konferens som initierades av Europeiska kommissionen och anordnades av ICMPD i lämnade förslag till riktlinjer för hur vuxna och barn som varit utsatta för kränkande behandling och sexuell tortyr skall tas emot och behandlas. Konferensen i har följts upp vid en konferens i om tidiga insatser för asylsökande som varit utsatta för tortyr och trauma. Konferensen anordnades av regeringen, och . Ovan har redogjorts för det arbete har bedrivits inom för att utveckla ett barnperspektiv i mottagandeprocessen. bedriver även ett intensivt reformarbete för att utveckla barnperspektivet i asylprocessen. Detta sker inom ramen för det så kallade barnprojektet som initierades i samband med utarbetandet av rapporten barn lever gömda (1999:5). I arbetet med rapporten identifierade ett antal områden inom asylprocessen som är i behov av en översyn. Som en följd härav startade verket ett projekt för att se över och utveckla samtliga processer som berör barn. Översynen omfattar, förutom asylsökande barnfamiljer, även ensamkommande barn samt anknytningsärenden och ärenden om tillfällig vistelse som berör barn. Översynen gäller således inte bara ärenden där barnet självt är part utan också ärenden som på annat sätt berör ett barn, såsom t.ex. när ett avgörande rörande en förälder påverkar barnets situation. mål med projektet är bl.a. att: förbättra utredningar där barn berörs genom höjd "barnkompetens" hos berörda handläggare öka samarbetet inom och mellan berörda myndigheter för att undvika att barn göms öka förmågan hos berörda handläggare att på ett tidigt stadium uppmärksamma psykisk ohälsa hos barn och deras föräldrar förbättra förutsättningarna för att familjer som berörs av ett avlägsnandebeslut förstår och accepterar beslutet göra en detaljöversyn av asylprocessen och handläggningen av anknytningsärenden ur ett barnperspektiv utveckla myndigheternas statistiksystem för att öka tillgängligheten Skr. 2000/01:4 av statistiska uppgifter rörande barn sammanställa praxis över ärenden som rör barn. kunde på ett tidigt stadium av översynen även konstatera att det fanns brister när det gäller samverkan mellan verket och andra huvudmän, inte minst vad gäller gränsdragningen mellan och kommunernas ansvarsområden. kommer därför att bjuda in berörda myndigheter och organisationer till en samverkansgrupp i syfte att tillföra verkets barnprojekt kunskap och underlag inför det fortsatta arbetet samt för att skapa en permanent bas för samråd och erfarenhetsutbyte. Enligt det system för flyktingmottagande som infördes är det kommunerna som tar emot flyktingar som beviljats uppehållstillstånd och staten som har det övergripande ekonomiska ansvaret. träffar överenskommelser med kommunerna om att ta emot flyktingar och kommunerna har därefter ansvaret för att flyktingarna får en bra introduktion i det svenska samhället. Mottagandet skall ske med utgångspunkt från personernas möjligheter att långsiktigt kunna försörja sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 Skr. 2000/01:4 september 2000 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 2000/01: 4 Migration och asylpolitik