prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att föreslå en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor. har för detta ändamål avsatts (inklusive studie- stöd). Regeringen avser att senare återkomma till fördelningen av de nya högskoleplatserna. Efter förslag ekonomiska vårproposition har beslutat om en förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16 med 2000, 2001 och 2002. Regeringen beräknar i föreliggande proposition en ytterligare förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning med . Regeringen avser att senare återkomma med förslag till inriktning och fördelning av resurserna. Utgiftsområde 17 Kultur, media, trossamfund och fritid Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs för att förbättra konstnärernas villkor på arbetsmarknaden. Dessutom föreslås för att stärka den ekonomiska basen för kulturinstitutionerna. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- fösörjning och byggande Regeringen föreslår att ett tillfälligt investeringsbidrag införs fram till och med för anordnande av studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet eller högskola. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnader som påbörjas . Bidragsgivningen rambegränsas så att bidrag totalt beviljas med högst . Finansiering av investeringsbidraget sker genom att det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stöd) avvecklas i sin helhet och genom att utgifterna under utgiftsområde 25 minskar. Regeringen föreslår också att stödet till lokala investeringsprogram förlängs till att omfatta även 2003. Regeringen beräknar ett ytterligare tillskott på för denna verksamhet. Resursförstärkningar föreslås vidare till länsstyrelsernas administation av skogsinköp och till fonden för fukt- och mögelskador. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Regeringen beräknar att tillförs utgiftsområdet och 2002 i syfte att förstärka satsningarna på de orter som drabbas av särskilda omställningsproblem främst p.g.a. strukturomvandligar inom försvarsmakten. Regeringen föreslår ett antal åtgärder för att utveckla och stimulera utbyggnaden av IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård För att fortsätta den tidigare satsningen på programmet Hållbara föreslår regeringen att tidigare resursförstärkningar inom utgiftsområdet förlängs till att omfatta även 2003. Det innebär att medel tillförs för bl. a. fortsatta satsningar på miljöforskning, sanering och återställande av förorenade områden, miljöövervakning samt markinköp och kalkning. Därutöver förstärks utgiftsområdet med ytterligare 2001, 2002 och 2003 för bl.a. miljöövervakning, miljöforskning och marksanering. Utgiftsområde 21 Energi Ett nytt ramanslag B10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i föreslås anvisas på tilläggsbudget . Anslaget skall kunna användas för ersättning till () för de särskilda kostnader som uppstår vid singeldrift i till följd av avställningen av den första reaktorn i verket. Vidare skall anslaget användas för att utbetala ersättning till BKAB för merkostnader för avställnings- och servicedrift för den avställda reaktorn. Dessa kostnader specificeras närmare i regeringens proposition om godkännande av avtal om ersättning i samband med stängningen av m.m. (prop. 1999/2000:63). Utgiftsområde 22 Kommunikationer beräknas utgiftsområdet tillföras . Ambitionshöjningen avser i första hand drift-, bärighet- och underhållsåtgärder för statliga vägar och järnvägar. föreslås att offentligrättsliga avgifter, som redovisas mot inkomsttitel, skall budgeteras netto. Vidare överväger regeringen en särskild skattelättnad för utgifter för anslutning för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning och ett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden. 4.4 Statsbudgetens utveckling Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna har burits upp av en framgångsrik budgetsanering. Det saneringsprogram som påbörjades innebär en varaktig årlig förstärkning av de offentliga finanserna med eller av BNP. Förstärkningen av de offentliga finanserna har åtföljts av en förstärkning av statsbudgetens saldo. Statsbudgetens saldo är det samma som statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär att staten amorterar på statsskulden. var statsbudgetens saldo positivt och staten kunde amortera på statsskulden. uppgick budgetöverskottet till . Det är ca högre än vad som beräknades i budgetpropositionen , vilket till största delen förklaras av högre skatteinkomster. Som framgår av diagram 4.1 beräknas statsbudgeten uppvisa ett stort överskott 2000 och därefter mindre under- och överskott för åren 2001 2003. Det har i beräkningarna av statsbudgetens saldo förutsatts att den del av de beräknade överskotten i de offentliga finanserna som överstiger de målsatta överskotten överförs till hushållssektorn. Det stora överskottet 2000 förklaras till stor del av försäljningar av statligt aktieinnehav. Totalt beräknas staten amortera på statsskulden 2003. Statsskulden skrivs dessutom ned med till följd av den överföring av statsobligationer som sker från AP-fonden till staten 2001. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 1 Statens lånebehov med omvänt tecken 4.4.1 Statsbudgetens inkomster I tabell 4.9 redovisas det preliminära utfallet av statsbudgetens skatteinkomster och övriga inkomster samt den förväntade utvecklingen 2003. beräknas statsbudgetens totala inkomster öka med ca . Av ökningen utgörs av skatter medan utgörs av övriga inkomster och då framför allt försäljningsinkomster. förväntas försäljningsinkomsterna tillfälligt öka med . I relation till BNP beräknas såväl statsbudgetens totala inkomster som statsbudgetens skatteinkomster vara lägre än 1999. Tabell 4.9 Statsbudgetens inkomster 1999 2000 2001 2002 2003 Skatteinkomster 672,4 646,7 652,8 686,6 717,9 Övriga inkomster 52,1 162,9 67,8 67,5 66,1 Totala inkomster 724,5 809,6 720,6 754,2 784,0 Diff. Skatteinkomster 20,0 29,6 30,0 30,9 Övriga inkomster -2,3 -2,3 -3,0 -3,6 Totala inkomster 17,6 27,3 27,0 27,3 Skatteinkomster1 34,1 31,1 29,7 30,1 30,3 Totala inkomster 36,7 38,9 32,8 33,1 33,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. Statsbudgetens inkomster beräknas öka med . Ökningen förklaras främst av att försäljningsinkomsterna beräknas öka med ca mellan åren och av att inkomster från aktieutdelningar tillfälligt beräknas bli högre 2000. De lägre skatteinkomsterna i förhållande till 1999 är framför allt ett resultat av den avgifts växling som sker till följd av pensionsreformen och den påbörjade kompensationen för den allmänna pensionsavgiften. Ökningen av skatteinkomsterna 2002 förklaras främst av högre skattebaser till följd av den makroekonomiska utvecklingen och av att frysningen av taxeringsvärdena för fastigheter antas upphöra 2001. Som framgår av tabell 4.9 beräknas skatteinkomsterna bli avsevärt högre 2002 jämfört med vad som redovisades i budgetpropositionen . De högre skatteinkomsterna förklaras främst av en mer gynnsam utveckling av skattebaserna. Det är främst inkomstskatt från fysiska personer, mervärdesskatt och socialavgifter som reviderats upp jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Skatteinkomsterna minskar till följd av förslaget om förstärkt anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa och av förslaget om särskild skattelättnad för utgifter för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning. Under övriga inkomster är det framför allt inkomster av statens verksamhet som förändrats sedan beräkningen i budgetpropositionen . En viktig förklaring till det är förhållandevis låga nettoresultat 1999 och att metoden för att prognostisera inlevererade överskott har förändrats, vilket medför lägre inkomster 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . beräknas inkomster av försåld egendom uppgå till ca och därefter till . 2003 beräknas därmed försäljningar om genomföras. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster presenteras i kapitel 6. 4.4.2 Statsbudgetens utgifter Statsbudgetens utgifter är indelade i 27 utgiftsområden. Vidare ingår posterna minskning av anslagsbehållningar, kassamässig korrigering och nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 4.10 uppgick det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter till eller av BNP 1999. beräknas statsbudgetens utgifter uppgå till . Utgifterna beräknas därmed öka med 2003. Tabell 4.10 Statsbudgetens utgifter 1999 2000 2001 2002 2003 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 615,4 624,2 645,0 659,4 668,5 Statsskuldsräntor2 89,9 93,4 69,3 65,7 58,6 nettout- låning m.m.3 -62,7 -3,5 -10,6 -10,6 5,2 Totala utgifter 642,6 714,1 703,6 714,5 732,3 Procent av BNP Utgifter exkl. statsskulds- räntor 31,2 30,0 29,4 28,9 28,2 Totala utgifter 32,6 34,3 32,1 31,3 30,9 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2 Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . En stor del av ökningen av statsbudgetens utgifter förklaras av att nettoutlåning m.m. tillfälligt är lägre 1999 på grund av den överföring från AP-fonden till statsbudgeten på och den inbetalning av premiepensionsmedel på som gjordes 1999. Utgifterna på statsbudgetens 27 utgiftsområden, inklusive minskning av anslagsbehållningar och statsskuldsräntor, ökar med endast . Exklusive statsskuldräntor ökar utgifterna på statsbudgetens utgiftsområden med . De förändringar som föranleder tekniska justeringar av utgiftstaket förklarar ca av denna ökning. Takbegränsade utgifter De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, beräknas öka med eller . I relation till BNP minskar de takbegränsade utgifterna och 2003 . Exkluderas ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgår ökningen till , vilket motsvarar en årlig ökning på . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten förväntas öka med eller . För att möjliggöra en mer rättvisande jämförelse över tiden bör hänsyn tas till de tekniska justeringar av utgiftstaket för staten som görs . Som andel av BNP minskar då de takbegränsade utgifterna enheter 2003. Tabell 4.11 Takbegränsade utgifter 1999 2000 2001 2002 2003 Takbegränsade utgifter 751,5 764,1 789,7 810,8 826,9 Procent av BNP 38,1 36,7 36,0 35,5 34,9 Procent av BNP efter tekniska justeringar1 38,5 36,8 36,0 35,5 34,9 1 För att möjliggöra en rättvisande jämförelse över tiden bör de takbegränsade utgifterna justeras för de tekniska justeringar som har gjorts av utgiftstaken samt de som föreslås i denna proposition för åren 2001- 2002. De korrigerade takbegränsade utgifterna uppgår till 758,5, 767,1 och 1999-2001. Av den totala ökningen av de takbegränsade utgifterna 2003 på förklaras av pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslagen. Den makroekonomiska utvecklingen leder till högre utgifter. Till följd av högre prisbasbelopp och högre löner ökar utgifterna för olika transfereringar till hushållen. Detta kompenseras endast delvis av lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Kostnaden för volymökningar inom utgiftsområdena 9 12 uppgår till ca under per ioden. Kostnaderna inom ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten ökar med ca utöver vad som kan hänföras till högre prisbasbelopp, främst till följd av högre genomsnittlig ATP-poäng . Den resterande förändringen av de takbegränsade utgifterna beror främst på reformer och tekniska förändringar, men också på utfasningen av det äldre räntebidragssystemet. Den realekonomiska fördelningen av de takbegränsade utgifterna beräknas i stort sett vara oförändrad 2003. I diagram 4.2 redovisas den realekonomiska fördelningen . Detta år var av utgifterna under utgiftstaket transfereringsutgifter, varav den största delen är transfereringar till hushållssektorn. Övriga transfereringar består till större delen av transfereringar till kommunsektorn men också av transfereringar till företag, internationellt bistånd och avgiften till EU. Statlig konsumtion uppgick till , vilket motsvarar av de takbegränsade utgifterna. Konsumtionen avser till övervägande del de statliga myndigheternas utgifter för den löpande verksamheten och består till stor del av löner och hyror. Som statlig konsumtion inräknas också försvarets utgifter för sådana investeringar som saknar alternativ civil användning, vilka uppgår till eller av de takbegränsade utgifterna. Investeringarna uppgick till eller till av utgifterna under utgiftstaket. Investeringar som belastar stats- budgeten återfinns till största delen inom infrastrukturområdet och avser transitvägar och järnvägar. Slutligen svarade räntor och amorteringar för av de takbegränsade utgifterna. En stor del av ränteutgifterna avser räntesubventioner för de lån som tar upp i . Resterande ränteutgifter samt amorteringar avser myndigheternas räntor och amorteringar för investeringslån tagna i . Räntor på statsskulden ingår inte i de takbegränsade utgifterna. Diagram 4.2 Realekonomiskt fördelade takbegränsade utgifter De takbegränsade utgifterna ökar realt med 2003, vilket motsvarar en årlig ökningstakt om . I tabell 4.12 redovisas de utgiftsområden som uppvisar större ökningar eller minskningar i fasta priser . Tabell 4.12 Förändring i fasta priser för takbegränsade utgifter 1999 2003 Procent Takbegränsade utgifter1 6,6 0,2 Större ökningar Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 11,2 2,0 Uo 7 Internationellt bistånd 4,5 8,0 Uo 9 Hälsa, sjukvård och social omsorg 3,1 3,0 Uo 10 Ek. trygghet sjukdom/handikapp 8,6 2,3 Uo12 Ek. trygghet familjer och barn 5,7 3,3 Uo 15 Studiestöd 3,1 3,8 Uo 16 Utbildning och univ.forskning 7,5 5,9 Större minskningar Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet -9,9 -7,9 Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv -5,8 -3,1 Uo 18 Samhällsplan, bostadsförsörjn. m.m -7,2 -12,6 1 Fastprisberäkning av de totala takbegränsade utgifter är gjord med BNP- deflator. För att möjliggöra en rättvisande jämförelse över tiden har utgifterna 1999 korrigerats för de tekniska justeringar som har gjorts av utgiftstaket. fastprisberäkning av respektive utgiftsområde har implicitprisindex för statlig konsumtion och investeringar använts samt KPI för övriga delar. Belopp i miljarder kronor är beräknade prisnivå. I tabell 4.13 redovisas de beräknade utgifterna i löpande priser per utgiftsområde för åren 1999 2003. De största utgiftsökningarna återfinns under följande utgiftsområden: Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2003 ökar utgiftsområdet med eller . I fasta priser motsvarar det en årlig ökningstakt om . Ökningen förklaras av bruttonationalinkomstens (BNI) tillväxt och av att biståndsmålet successivt höjs . BNI i löpande priser beräknas öka med i genomsnitt . Biståndsmålet uppgår till av BNI. Regeringen föreslår i denna proposition att biståndsmålet 2003 höjs till av BNI. Biståndsmålet ökar därmed . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna ökar med 2003, vilket i fasta priser motsvarar en ökningstakt om . Anslaget Kostnader för statlig assistansersättning beräknas öka kraftigt 2003. uppgick utgifterna för assistansersättningen till . 2003 förväntas utgifterna öka med i genomsnitt för att 2003 uppgå till . Ökningen beror främst på att antalet personer med assistansersättning och antalet assistanstimmar per person och vecka ökar kraftigt . Vidare beräknas anslaget Sjukvårdsförmåner öka med 2003. Ökningen beror huvudsakligen på regeringens förslag att tillföra tandvården och . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Anslagen inom utgiftsområdet beräknas öka med 2003 eller med i genomsnitt . I fasta priser motsvarar det en ökning på . beräknas utgifterna till totalt , vilket innebär att utgiftsområdet är det största på statsbudgeten detta år. Utgifterna för sjukförsäkringen ökade kraftigt . Utvecklingen har inneburit en fortsatt ökning av sjukfrånvaron, om än i något avtagande takt. Antalet ersatta nettosjukdagar () ökade med . Beräkningen för åren 2000 2003 bygger bl.a. på att antalet ersatta sjukdagar kommer att öka med jämfört med och att antalet sjukdagar åren därefter ökar i proportion till arbetskraften. Prognosen är dock osäker. Anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas öka med 1999 2003 eller med i genomsnitt . Vidare beräknas anslaget Förtidspensioner öka med 2003. Orsaken är bl.a. prisbasbeloppets ökning. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna beräknas öka med 2003. I fasta priser motsvarar det en genomsnittlig årlig ökning på . Huvuddelen av ökningen återfinns på anslagen Allmänna barnbidrag och Föräldraförsäkring. Utgifterna för barnbidrag ökar 2000 och 2001 till följd av att bidraget höjs med per barn och månad respektive år. 2003 ökar utgifterna för barnbidrag med totalt . Utgifterna för föräldraförsäkringen ökar 1999 2003 med . Ökningen förklaras bl.a. av ökad medelersättning och av förslaget om en extra s.k. pappa- och mammamånad i föräldraförsäkringen . Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgifterna inom utgiftsområdet ökar med 2003, vilket i fasta priser motsvarar en ökning om . Förändringen beror till största delen på utvecklingen för anslagen Studiemedel m.m. och Vuxenstudiestöd m.m. Utgifterna för studiemedel beräknas öka med 2003. De ökade utgifterna är främst en konskevens av det nya studiestödssystem som införs och som beräknas öka utgifterna på anslaget med . De ökade utgifterna kan i övrigt främst hänföras till högre utgifter för räntor och avskrivningar om ca . Utgifterna för vuxenstudiestödet beräknas minska med . Minskningen beror på en lägre efterfrågan på vuxenstudiestöd, delvis till följd av att det sker en nedtrappning av platsbidraget till kommunerna för vuxenutbildning () på utgiftsområde 16, vilket medför lägre utgifter för vuxenstudiestödet. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Inom utgiftsområdet ökar utgifterna med åren 1999 2003, vilket motsvarar en genomsnittlig ökning på i fasta priser. Införandet av en maxtaxa i barnomsorgen väntas leda till utgifter om totalt ca vid en fullt utbyggd reform, vilket inkluderar införande av allmän förskola för fyra- och femåringar 2003. planeras en betydande utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor samt en förstärkning av anslagen till forskning. Totalt har tillförts utgiftsområdet för nya högskoleplatser och forskning. Antalet platser i minskar vilket förväntas leda till att utgifterna för minskar med 2003. Resterande ökning av utgifterna på utgiftsområdet förklaras främst av pris- och löneomräkning av förvaltningsanslagen samt kostnader för statliga avtalsförsäkringar. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas utgifterna öka med eller med i genomsnitt . I fasta priser motsvarar detta en årlig ökning med i genomsnitt . Antalet pensionärer ökar i relativt begränsad utsträckning. Orsaken till den kraftiga utgiftsutvecklingen beror till stor del på högre prisbasbelopp och högre genomsnittlig ATP- nivå. Prisbasbeloppet förväntas öka med , vilket förklarar omkring hälften av utgiftsökningen 2003. Resterande del förklaras huvudsakligen av att äldre pensionärer med låg ATP successivt ersätts av nytillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. Dessa nytillkommande pensionärer har i genomsnitt fler ATP-år och även högre medelpoäng. De största utgiftsminskningarna 2003 finns under följande tre utgiftsområden: Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet beräknas utgifterna minska med . I fasta priser uppgår minskningen till i genomsnitt . var den öppna arbetslösheten av arbetskraften, vilket motsvarar omkring 241 000 personer. Den öppna arbetslösheten beräknas minska successivt för att 2003 uppgå till i genomsnitt av arbetskraften. Det motsvarar en minskning med omkring 66 000 personer jämfört med . Till följd av lägre antaganden om den öppna arbetslösheten beräknas utgifterna för anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning minska med 2003. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv De totala utgifterna för utgiftsområdet minskar med 2003. I fasta priser motsvaras detta en minskning med i genomsnitt . Större delen av minskningen härrör från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De relativt sett höga utgifterna förklaras främst av höga styckkostnader inom olika arbetsmarknadspolitiska program. uppgick antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program till 135 000 eller till av arbetskraften. Åren 2000 2003 beräknas antalet deltagare i de arbets- marknadspolitiska programmen ligga kvar på denna nivå. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande 2003 minskar utgifterna med . I fasta priser motsvarar detta en minskning med i genomsnitt . Anslaget Räntebidrag m.m. beräknas minska med ca mellan 1999 2003. Den kraftiga minskningen beror främst på att det äldre räntebidragssystemet snabbt avvecklas och på att bostadsbyggandet ligger kvar på en låg nivå. Ytterligare en anledning till de allt lägre utgifterna för räntebidragen är att det subventionssystem som infördes är konstruerat på ett sådant sätt att det statliga bidraget minskar för varje ny årgång som påbörjas. Resterande del av minskningen 2003 förklaras till största delen av lägre utgifter för anslagen : Garantiverksamhet och Bostadsbidrag. De minskade utgifterna för statliga garantier för investeringar i bostäder förklaras av färre aktualiserade skador inom resultatområdet äldre garantier. Det minskade skadeutfallet beror främst på en lägre räntenivå jämfört och på att garantiärenden enligt det äldre systemet avslutas. Tabell 4.13 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 1999 2000 Prognos 2001 Beräknat1 2002 Beräknat1 2003 Beräknat1 UO 1 4,5 5,1 5,3 5,1 5,0 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,5 1,7 1,6 1,6 1,6 UO 3 och uppbörd 6,0 6,3 6,2 6,3 6,4 UO 4 Rättsväsendet 22,3 23,5 24,0 25,1 25,7 UO 5 och internationell samverkan 2,9 3,1 2,9 2,9 2,9 UO 6 Totalförsvar 44,3 45,9 46,5 45,5 44,5 UO 7 Internationellt bistånd 12,4 15,2 15,0 15,6 18,2 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,4 4,7 4,9 4,6 4,9 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,5 27,5 27,0 28,3 29,7 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 88,5 97,2 100,1 102,6 104,6 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34,4 33,4 34,2 33,7 33,4 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 41,2 44,6 48,2 49,6 50,4 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 35,4 30,8 27,4 27,4 27,4 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48,8 44,7 45,6 45,9 46,5 UO 15 Studiestöd 19,7 18,7 21,9 24,6 24,5 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 29,1 32,2 34,7 39,7 40,7 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,6 7,6 7,7 7,9 8,1 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 17,2 13,9 12,0 11,3 10,9 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,7 3,7 4,1 3,2 3,3 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,6 1,7 2,0 2,2 2,4 UO 21 Energi 1,1 1,8 2,3 2,1 1,3 UO 22 Kommunikationer 25,6 25,9 24,7 25,1 26,1 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 11,9 10,3 13,7 13,8 13,9 UO 24 Näringsliv 3,2 3,3 3,2 3,0 2,9 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 102,5 98,2 101,8 101,8 104,2 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 89,9 93,4 69,3 65,7 58,6 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 20,9 23,2 24,1 24,8 24,7 Summa utgiftsområden 705,2 717,6 714,2 725,1 727,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 615,4 624,2 645,0 659,4 668,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 136,1 139,9 144,7 151,3 158,4 Takbegränsade utgifter 751,5 764,1 789,7 810,8 826,9 Budgeteringsmarginal 1,5 0,9 2,3 6,2 20,1 Utgiftstak för staten 753,0 765,0 792,0 817,0 847,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Enligt förslaget till preliminära utgiftsområdesramar (se tabell 7.1). Beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit redovisas sammantaget för samtliga utgiftsområden under posten Minskning av anslagsbehållningar.