prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — Den internationella marknadens riskanalys av den asiatiska marknaden och AsDB:s involvering i de mest krisdrabbade länderna har kraftigt fördyrat bankens upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Upplånings- och utlåningsutrymmena förutses vara uttömda . Nya påfyllnadsförhandlingar, de åttonde i ordningen, för Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) kommer att påbörjas . En översyn har gjorts av utlåningsvillkoren för det hårda kapitalet, vilket med största sannolikhet kommer att leda till en tidigareläggning av bankens femte kapitalökning. I nära samarbete med ASEAN har banken sökt skapa en ekonomisk övervakningsmekanism. Som ett led i detta arbete har en särskild enhet etablerats i banken. Enheten kommer att verka och syftet är att fungera som ett "early warning system". har i bankens regi lanserat en plan i syfte att hjälpa de av Asienkrisen värst drabbade länderna. har AsDB ett av finansierat forskningsinstitut knutet till sig, Institute (ADBI). Institutets verksamhet har under ett inledningsskede varit problemfylld. Potentiellt har institutet en viktig roll att spela som katalysator för bankens intellektuella arbete. har den Interamerikanska () fattigdomsprofil ytterligare stärkts bl.a. genom en ökad utlåning till de fattigaste länderna i regionen och en större andel socialt inriktade projekt. IDB:s prioritering av fattigdomsminskning, social rättvisa, modernisering av staten, det civila samhället och miljö ligger väl i linje med de frågor som drivit i nära samarbete med övriga nordiska länder. har också aktivt drivit på bankens arbete med fattigdomsfrågor, god samhällsstyrning och jämställdhet, där viktiga framsteg har gjorts . avser att fortsatt betona vikten av att banken ökar personalens kompetens på dessa områden och att verksamheten i ökad omfattning decentraliseras till fältkontoren. har IDB:s verksamhet präglats av den internationella finansiella krisen och de naturkatastrofer som slog till i regionen. IDB agerade snabbt på dessa externa chocker genom en omfattande kris- och katastroflångivning. Långivningen har föranlett en diskussion om arbetsfördelningen mellan IDB och Bretton Woods-institutionerna och hur banken kan arbeta mer preventivt för att motverka verkningar av kriser och naturkatastrofer. Vad gäller den finansiella krisen välkomnar regeringen deltagande i de internationella stödaktioner som organiserades av IMF, inte minst med tanke på bankens starka regionala förankring, men understryker att alla krislån bör beviljas i nära samarbete med IMF och och på samma villkor. Efter naturkatastroferna, och framförallt effekterna av orkanen , har IDB även fortsättningsvis en mycket viktig roll att spela vad gäller återuppbyggnaden och transformeringen av de drabbade länderna i . var värd för en stor konferens ledd av IDB på detta tema. Den pågående diskussionen om IDB:s framtida roll kommer även att vara en för prioriterad fråga. har tillsammans med de nordiska länderna varit drivande i diskussionen, som handlar om hur banken skall möta de snabba förändringarna i omvärlden såsom globalisering, ökande privata kapitalflöden och demokratiseringsprocesser. Det fortsatta arbetet med att formulera bankens framtidsvision kommer framför allt att äga rum inom ramen för det pågående arbetet med att utarbeta en strategisk plan för verksamheten. nåddes en långsiktig lösning angående bankens tillgång på koncessionella resurser för utlåning på förmånliga villkor till de allra fattigaste länderna i regionen. Lösningen innebär bl.a. att de regionala länderna medger att tillgångar i lokal valuta får användas för koncessionell långivning. Totalt handlar det om varav står för . Uppgörelsen är av stor betydelse för bankens verksamhet i de fattigaste länderna och för IDB:s deltagande i aktuella skuldlättnadsinitiativ. Övriga utvecklingsbanker och -fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett mycket tydligt fokus på fattigdomsbekämpning genom sin inriktning på projekt för att förbättra levnadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste länderna. inleddes konsultationer om en påfyllnad av kapital, vilka beräknas bli klara vid årsmötet . Regeringen kommer även fortsättningsvis i , i nära samarbete med , och , bl.a. verka för att ytterligare förankra prioriterade mål i fondens projektverksamhet och för att förbättra samarbetet och arbetsfördelningen mellan de Rombaserade FN- organen verksamma på jordbruksområdet. Afrikanska fonden för kapacitetsutveckling (ACBF) arbetar huvudsakligen med att stärka utvecklingsländers kapacitet att utarbeta och genomföra makroekonomisk politik. genomfördes en kapitalpåfyllnad som säkerställer finansieringen av fondens verksamhet . Förhandlingar pågår som kommer att innebära att ACBF:s verksamhet breddas genom att ytterligare ett kapacitetsuppbyggnadsinitiativ, som har utarbetats i regi, länkas till fonden. Initiativet har fokus på kapacitetsuppbyggande inom den offentliga sektorn, och dess skärningspunkter gentemot den privata sektorn och det civila samhället genom bl.a. stöd till nätverk och regionala program. kommer att delvis finansiera initiativet och ACBF ansvara för implementeringen. innehar ordförandeskapet i Nordiska utvecklingsfondens (NDF) styrelse. Fonden finansieras genom bidrag från de fem nordiska länderna och har ett grundkapital på SDR. Den årliga utlåningen (undertecknade och godkända projekt) uppgår till drygt 400 miljoner SDR. NDF lämnar lån på mycket förmånliga villkor till projekt som främjar ekonomisk och social utveckling i låg- och lägre medelinkomstländer. Krediterna lämnas i samfinansiering med andra institutioner, främst och regionalbankerna, för projekt av nordiskt intresse, dvs. NDF:s finansiering skall i huvudsak avse upphandling av varor och tjänster i de nordiska länderna. Fonden har expanderat relativt snabbt. kommer en förhandling om påfyllnad av fondens kapital att äga rum. Sociala sektorer och miljö har givits ökad tonvikt. NDF bedriver också en försöksverksamhet med stöd till privatsektorprojekt, för vilken 20 miljoner SDR avsatts. ingick NDF ett samarbetsavtal med NORSAD-fonden, som verkar för att främja näringslivssamarbete mellan och SADC (Southern African Development Community ). NORSAD bidrar främst med lån till s.k. joint . De nordiska länderna, förutom som inte är medlem, enades 1998 om att förlänga fondens mandat till 2003 samt om att fylla på NORSAD-fondens kapital med , som skall inbetalas i tre rater 1998 2000. Övrigt multilateralt samarbete Tabell 3.8 Övrigt multilateralt samarbete Tusental kronor Budget 1999 Beräknat 2000 Miljöinsatser 54 500 0 1 Konfliktförebyggande insatser 80 000 50 500 Särsk. multilaterala insatser: - Utsatta barn i fattiga länder - Särsk. jämställdhetsinsatser 35 000 15 000 2 3 Övriga insatser 33 500 121 000 Summa 218 000 171 500 De höga reservationerna för posterna har beaktats vid medelsfördelningen. Arbetet med det femte biståndsmålet, framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön styrs av prioriteringarna i regeringens skrivelse om utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (rskr. 1996/97:2). Ett särskilt handlingsprogram gäller för det bilaterala utvecklingssamarbetet inom området. Huvudinriktningen i regeringens politik är att integrera de sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekterna. Landstrategierna spelar en avgörande roll för att garantera att detta sker på ett långsiktigt och konsekvent sätt. Samarbetsländernas aktiva deltagande i detta arbete är av vital betydelse. I takt med att de globala miljöfrågornas roll växer avser regeringen att stödja verksamhet i de multilaterala organen som syftar till att stärka efterlevnaden av de globala miljökonventionerna. Det normativa multilaterala samarbetet fortgår med att vidareutveckla riktlinjerna efter Rio- konferensen. ger särskild prioritet åt fattigdomsbekämpning och hållbara produktions- och konsumtionsmönster i mötena med FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). Detta blir särskilt angeläget inför nästa års möte som rör markanvändning, jordbruk, finansiella resurser och handel. Det finns dessutom skäl att redan nu uppmärksamma och stödja förberedande insatser inför energifrågornas behandling i CSD 2001. Reformarbetet vad gäller miljö- och boendefrågornas integrering inom FN-systemet är av särskild betydelse. Förra årets överenskommelse om den andra påfyllnaden av den Globala miljöfonden (GEF) innebar att givarna åtog sig att tillföra GEF sammanlagt . För svensk del uppgår åtagandet till för fyraårsperioden 2002. bidrag kommer att utbetalas i takt med de behov som GEF anger. För budgetåret budgeteras ett belopp om ca . innehar en av de ordinarie platserna i styrelsen för Montrealprotokollets multilaterala fond, vilket ökat svenska möjligheter att förändra det omfattande biståndet från fonden i riktning mot insatser som ökar eget ansvar för utfasning av ozonfarliga ämnen, bl.a. genom stärkande av deras institutioner. är också ordförande i en planeringsgrupp för utfasning av en omfattande ozonfarlig sektor i . Påfyllnadsförhandlingar avseende fonden påbörjades och avser även frågan om inrättande av en lånefacilitet. andel till fonden uppgick 1999 till . Det är osannolikt att fondens totala omslutning kommer att öka, varför den svenska bidragsdelen förutses bli oförändrad. Högst en femtedel av bidraget bör utnyttjas för Sidas bilaterala tekniska biståndsprogram. Sida avser öka genomslaget av sina insatser genom samarbete med UNDP m.fl. verkställande organ för fondens verksamhet. och övriga länder i EU har i partsmöten med FN:s konvention för ökenbekämpning understrukit särskilt de afrikanska ländernas ansvar för att ta ökat ansvar genom nationella aktionsprogram för ökenbekämpning till vilka givare kan ansluta. har bidragit till mäklarfunktionen för bistånd till konventionens ändamål, den s.k. globala mekanismen. Outnyttjade reservationer kommer att tas i anspråk för de behov som förutses under budgetåret. Ett oroväckande antal väpnade konflikter har även utgjort ett direkt hot mot internationell fred och säkerhet och mot civilbefolkningens säkerhet och överlevnad. Etnisk rensning, fördrivning av människor från sina hem och andra övergrepp mot civilbefolkningen är vardagliga inslag i dagens konflikter. Det multilaterala systemet har en central uppgift i att åstadkomma varaktiga lösningar som relateras till de bakomliggande orsakerna till humanitära katastrofer och de bakslag de leder till, som i sig kan ha en destabiliserande inverkan på konfliktens närområde. Detta kräver samverkan mellan ett flertal aktörer från olika kompetensområden från politiska initiativ till militära och polisiära insatser, från skydds- och hjälpinsatser på det humanitära området och avseende mänskliga rättigheter till långsiktigt inriktade återuppbyggnadsinsatser. spelar en aktiv roll när det gäller att vidareutveckla tänkandet kring och förbättra beredskapen att ställa upp med flexibla, internationella insatser till gagn för dem som drabbats av väpnade konflikter och för en varaktig konfliktlösning. Multilaterala konfliktförebyggande insatser syftar till att stärka det multilaterala systemets, främst FN:s, förmåga att hantera humanitära kriser till följd av väpnade konflikter och att åstadkomma varaktiga fredliga lösningar. har stöd utgått för svensk civil medverkan i fredsfrämjande insatser i (MONUA), (), (PMG), (MINUGUA) och Kosovo (KVM). Medlen för detta utgör ett komplement till medel anslagna för fredsfrämjande insatser utanför biståndsanslaget. Insatserna i och har på grund av den politiska utvecklingen inte kunnat genomföras som planerat. Stöd har även utgått till FN:s vaktstyrka för skydd av humanitärt bistånd i norra (UNGCI) till den tillfälliga internationella närvaron i (TIPH) och till FN:s interimsadministration i Kosovo (). Stöd till denna typ av insatser, i vilka även svensk personal medverkat, förväntas att fortsätta. Stödet har vidare avsett vissa insatser i samband med politisk konfliktlösning, t.ex. undersökning av massgravar och andra former av stöd för internationell efterlevnad av den humanitära rätten. Stödet omfattar också regionala organisationers arbete, t.ex. IGAD:s fredsfrämjande initiativ avseende och , OAU:s Rwandapanel och åtgärder för att få bukt med spridningen av lätta vapen. Vidare har stödet utgått till exempelvis humanitär minröjning, hantering av spridningen av lätta vapen och starkare skydd av barnens situation i konfliktsammanhang. Vidare har stöd utgått till organisationer med inriktning på konflikthantering, bl.a. (), () och Forum on and (FEWER). Detta stöd bidrar också till att det svenska kontaktnätet till konfliktrelaterad kompetens vidgas. Det är därför angeläget att fortsatt stödja organisationer med sådan verksamhet. I dagens väpnade konflikter är det i huvudsak civila, främst kvinnor, barn och äldre, som faller offer. Barnen drabbas särskilt hårt. De är offer för övergrepp och tvångsrekrytering till krigföring. Samarbetet med FN:s särskilde representant för barn i väpnade konflikter kommer att fortsätta. Uppdraget till det svenska ordförandeskapet i för barn i väpnade konflikter, med inriktning på förbud mot rekrytering och deltagande i väpnad konflikt av barn , att genomföra konsultationer i syfte att nå enighet om ett tilläggsprotokoll till kan komma att föranleda stöd till särskilda initiativ. Det handlingsprogram för konfliktförebyggande verksamhet som utarbetats inom , "Att förebygga väpnade konflikter Ett svenskt handlingsprogram" (Ds 1999:24) kommer också att påverka inriktningen av medlens användning. Att öka respekten för internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter och att motverka en kultur av straffrihet är nödvändigt för att minska lidandet i samband med väpnade konflikter och för att stärka det humanitära skyddsarbetets integritet. Det normativa och operativa humanitära arbetet hänger nära samman. Mot denna bakgrund är det angeläget att ge fortsatt stöd som främjar efterlevnad av internationell rätt i konfliktsituationer. Anslaget har t.ex. möjliggjort för regeringen att genom finansiella bidrag visa sitt starka stöd för bl.a. FN:s tribunaler för f.d. och och insatser i anslutning till att den inrättas. I samband med att om totalförbud mot personminor trätt i kraft, skärps kraven på FN:s samordningsfunktion och behov av stöd till detta. Stödet för konfliktförebyggande initiativ och insatser inom ramen för denna delpost beräknas för vara av samma storleksordning. Samordning med Sida sker kring delpostens utnyttjande. Särskilda multilaterala insatser: jämställdhet 1998 upprättades en särskild post för insatser av pilotkaraktär för att stärka jämställdhetssträvandena inom det multilaterala arbetet med jämställdhet. Medel från posten har och utbetalats för ett strategiskt arbete bl.a. med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i hela FN genom (). Särskilda bidrag har dessutom utgått till FN:s ekonomiska kommission för , till FN:s MR-center och UNFPA för att särskilt uppmärksamma kvinnors rättigheter och för studier om kvinnors och mäns olika syn på sexuella rättigheter. Medel har också disponerats för studier och seminarier liksom metodskrifter och andra publikationer. Anvisade medel för jämställdhet har syftat till att bistå organisationer bl.a. med att utveckla handlingsplaner för jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Grundtanken är att organisationerna själva skall ta ett klart ansvar för att uppmärksamma kvinnor och män på lika villkor i sin verksamhet. En successiv nedtrappning av medlen förutses därför. Särskilda multilaterala insatser: barn Med stöd främst av har inlett ett arbete för att utveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv i vårt internationella utvecklingssamarbete. Utgångs- punkten är att barnets rättigheter är mänskliga rättigheter. Som ett led i detta arbete påbörjades en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Det är regeringens ambition att denna översyn ska leda till att barnperspektivet genomsyrar biståndsinsatserna. Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder och program, fackorgan, m.fl. multilaterala aktörer. Beslut om stöd har fattats rörande bl.a. barnarbete, sexuell exploatering av barn, barn på institutioner och barn i väpnade konflikter. Vidare har stöd lämnats till olika studier bl.a. rörande barn med funktionshinder och omfattande kartläggning genomförts av barnets livsvillkor och rättigheter i det globala utvecklingssamarbetet. Insatser för kompetensutveckling och kapacitetsuppbyggnad är under genomförande. 2001 äger ett extra möte rum i kring uppföljningen av målen från barntoppmötet . , som en av de ursprungliga sex initiativtagarländerna till barntoppmötet, har för avsikt att på nytt spela en pådrivande roll. Barntoppmötets mål överensstämmer i hög grad med slutsatserna från FN-konferenserna. I linje med detta skall stöd utgå till strategiska insatser i arbetet med en ny global agenda för barn. Årsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras från denna delpost. Därtill kommer fördjupningsstudier med extern expertis, analyser, seminarier och andra aktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling t.ex. insatser till stöd för uppföljning av FN-konferenser. FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (OCHA) bildades som en del av generalsekreterarens reformpaket ur FN- sekretariatets avdelning för humanitära frågor (DHA). OCHA:s verksamhet syftar till att driva och vidareutveckla humanitära policyfrågor samt till att stärka samordningen av FN:s humanitära verksamhet, såväl mellan olika humanitära aktörer som mellan det humanitära och det politiska arbetet. OCHA:s verksamhet har fått ökat intresse genom tillkomsten av ett humanitärt segment i FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). OCHA är fortfarande till största delen beroende av frivilliga bidrag, men det är önskvärt att verksamheten i ökande grad införlivas i FN:s reguljära budget för att trygga en förutsägbar finansiering. tillhör de länder som verkat för att OCHA skall ges erforderliga resurser för att förverkliga sitt mandat. stöd till OCHA beräknas under konsolideringsfasen öka något och även fortsättningsvis avse den tvåårsperiod som FN:s egen budgetprocess tillämpar. International (för demokrati och fria val) är en mellanstatlig organisation som bildades på svenskt initiativ i . är en internationell mötesplats för medlemmarna, 18 länder och fem internationella enskilda organisationer. Gemensamt arbetar dessa för att stödja en demokratisk utveckling i bred bemärkelse och fria val. IDEA:s verksamhet är inriktad på såväl normativt arbete, som kapacitetsutveckling och tillämpad forskning, Institutet har producerat ett antal handböcker och riktlinjer framför allt på området val och valadministration och har bedrivit verksamhet i fält fokuserad på nära samarbete med intressenterna i samarbetsländerna och med frågor som identifierats av dessa. Fältarbetet har dokumenterats i ett antal landstudier av hög kvalitet och med bred användning. Institutet har etablerat sig och är en välrenommerad organisation, vars tjänster efterfrågas på många håll i välden. som intiativtagare till och värdland för organisationen har ett speciell ansvar för och intresse av att stödja dess utveckling. Från delposten finansieras vidare bl.a. reguljära bidrag till () och till Internationella migrationsorganisationen (IOM). ICRC genomgår f.n. en reformering av såväl ledningen av organisationen som av budget och arbetsprogram. ICRC är med sitt unika internationella mandat en nyckelorganisation för att värna, vidareutveckla och sprida kunskap om den internationella humanitära rätten och verka för dess efterlevnad i praktiken. En mindre höjning beräknas av det svenska bidraget till ICRC:s högkvarterskostnader. Stöd till ICRC:s fältverksamhet kommer även fortsättningsvis att kanaliseras genom Sida efter samråd med regeringen och belasta delposten Humanitärt bistånd. Bidraget till IOM utgår enligt en i förväg fastställd skala. Det svenska bidraget förutses ligga på oförändrad nivå för . Under samlingsrubriken finansierar från denna delpost vissa aktiviteter som främjar av FN beslutade reformer på t.ex. landnivå, seminarier där samordning av FN:s insatser diskuteras, genomförande av nya reforminsatser inom FN:s program och fonder som bl.a. införande av resultatbaserade budgetar samt det s.k. finansieringsprojektet. kommer arbetet inom ramen för finansieringsprojektet att intensifieras. Vidare förutses bl.a. förberedelser inför det planerade högnivåmötet 2001 att innebära seminarier i och utomlands, utarbetande av studier och förberedelsemöten liksom studier om utvecklingsbankernas framtida långivning på mjuka villkor. Detta utgör en fortsättning på det arbete som har startats bl.a. i samarbete med . Stöd har i övrigt bl.a. utgått till arbetet som bedrivs inom ramen för UNDAF, t.ex. pilotverksamheten i och avseende samordningen av FN:s insatser i fält. kommer denna verksamhet att utvärderas. Härutöver förutses stöd för vissa av prioriterade verksamheter inom , t.ex. WHO, och . Regeringen anslog som ett särskilt bidrag för att stödja den reformprocess i WHO som den nya generaldirektören inlett. Medlen används bl.a. för malariabekämpning, anti-tobaksprogrammet, genderinsatser och reformåtgärder. Det finns nu anledning att återta den nivå för svenska frivilliga bidrag som sänktes 1995. I samband därmed avser regeringen ta en aktiv del i hur medlen används. Skäl finns även att inom Sidas budget avsätta ett specifikt belopp för WHO i paritet med tidigare bidragsnivå. Regeringen förbehåller sig möjligheten att besluta om bidrag för specifika ändamål, som svar på appeller och för angelägna ändamål som kan uppstå exempelvis sekonderingar. Europeiska unionen (EU) Europeiska unionens (EU) medlemsstater svarar tillsammans för av samlade utvecklingssamarbete. av medlemsstaternas bistånd kanaliseras genom den Europeiska gemenskapens (EG) olika bistånds- program, vilka främst administreras av Europe- iska kommissionen men också av Europeiska investeringsbanken (EIB). av det svenska biståndet går via EG. De övergripande målen för EU:s utvecklingssamarbete stämmer väl överens med svenska målsättningar. Under de år varit medlem i EU har policyn utvecklats i god överensstämmelse med internationell biståndspolicy. framstår bristerna i genomförandet. har länge verkat för effektivisering och ökad kvalitet i gemenskapsbiståndet. beslutade biståndsministrarna om en utvärdering av EG:s biståndsverksamhet. Utvärderingen slutfördes under ledning av utvärderingsexperter från medlemsländerna. Kritiken är omfattande och riktar sig mot att gemenskapsbiståndet är splittrat, dåligt samordnat och ineffektivt. Vid krävde biståndsministrarna genomgripande förändringar. Kommissionen anmodas bl.a. att verka för en sammanhållen organisation på utvecklingssamarbetets område, presentera en enhetlig policy för hela EG- biståndet, vidta åtgärder för att stärka dialogen med samarbetsländerna, utnyttja landstrategier på ett effektivare sätt, stärka EU-delegationerna i fält, öka kompetensen på biståndsområdet samt förbättra informationen och öka insynen. Kommissionen skall upprätta en handlingsplan för hur bristerna skall åtgärdas, vilken skall följas upp kontinuerligt vid Utvecklingsråden . Åtgärdsförslagen ligger väl i linje med de synpunkter som har framfört. Utvärderingen kan ses som en början på ett långsiktigt förändringsarbete, som skall drivas av Kommissionen tillsammans med medlemsländerna och . En svensk strategi har formulerats för att tydliggöra de svenska prioriteringarna. kommer att bidra med sin erfarenhet och ställa svensk expertis till Kommissionens förfogande i arbetet med att förbättra gemenskapens bistånd. Under det svenska ordförandeskapet avser att prioritera frågor som rör effektivitet och kvalitet i genomförandet av biståndet. Effektivitets- och styrningsfrågor stod också i fokus i samband med de händelser som ledde till Kommissionens avgång .