prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Begränsningsbeloppens syfte är att säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå. I tabell 5.7 redovisas de nu fastlagda utgiftsbegränsningarna. De nivåer som anges i tabellen utgör således de maximala utgifterna för berörda utgiftsområden och anslag. Regeringen avser att noggrant följa utgiftsutvecklingen och kommer, om utgiftstaket för staten är hotat, att i samband med budgetpropositionen vidta åtgärder. Nivåer som ej får överskridas Utgiftsområde/Anslag Uo 3, B1 1 155 Uo 6 Totalförsvar 46 648 Uo 7, Vo A Bistånd 14 185 Uo 7, Vo B 975 Uo16 Utbildning och universitetsforskning 32 263 Uo18 E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 1 050 Uo 21 Energi 1 959 5.3.2 Utgiftsprognoser per utgiftsområde I tabell 5.8 redovisas de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna utgiftsområdesvis. Utgiftsområde 1 Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen förklaras av att anslagssparande beräknas förbrukas, bl.a. på äldreanslaget Samarbete och utveckling inom och på anslag. Vidare beror avvikelsen på att en justering av kostnaderna för statliga pensionsavgifter och bildandet av en sammanhållen i nu inkluderas i prognosen. På tilläggsbudget tillförs utgiftsområdet sammanlagt avseende anslaget m.m., se avsnitt 5.4.2. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget beräknas överstiga anvisade medel i statsbudgeten med . Polisens ekonomiska situation är bekymmersam och regeringen föreslår därför att medel tillskjuts på tilläggsbudget, se avsnitt 5.4.5. Dessutom ökar utgifterna för Kriminalvården med , till viss del beroende på en ökad platsbeläggning. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen härrör främst från anslaget Biståndsverksamhet. I den nu aktuella prognosen beräknas det att av reservationerna kommer att användas . Delar av utgiftsområdet omfattas även av en utgiftsbegränsning (se tabell 5.7). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget Läkemedelsförmånen beräknas bli högre p.g.a. att landstingen kompenseras för pris- och volymökningar samt höjda antaganden om priser och volymer . Anslaget tillförs därför på tilläggsbudget. Vidare beräknas utgifterna för Kostnader för statlig assistansersättning nu bli högre jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökningen härrör främst från anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m., vars utgifter beräknas bli ca högre än tidigare anvisat. Orsaken är bl.a. att antalet nettosjukdagar (hela sjukdagar) beräknas stiga jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Prognosen för sjukpenningen, som är behäftad med stor osäkerhet, utgår från att antalet ersatta nettosjukdagar kommer att öka i en något långsammare takt än . En tendens till en avtagande ökningstakt är synbar 1999. Prognosen utgår från att medelersättningen ökar i samma takt som . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna är hänförliga till anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och beror på att den öppna arbetslösheten nu beräknas bli något högre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken till minskningen är att anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas minska med , vilket förklaras av en minskad omfattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken till minskningen är att anslaget Vuxenstudiestöd minskar med , bl.a. beroende på en minskad efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostad och byggande Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Minskningen förklaras av lägre utgifter på anslagen Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och Bostadsbidrag, som utgifterna för räntebidragen ökar något. Anslagsförbrukningen på anslaget Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet minskar till följd av att regeringen beslutat om en utgiftsbegränsning för anslaget. Utgifterna för bostadsbidraget beräknas bli lägre på grund av högre prognos för hushållens inkomster. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökningen förklaras huvudsakligen av anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1999. I den aktuella prognosen beräknas att av anslagssparandet kommer att användas . Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökningen förklaras helt av det nya anslaget Ersättning för avvecklingen av en reaktor i Barsebäcksverken, som skall användas för att täcka de särskilda kostnader som uppstår vid avställning av den första reaktorn. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna kan hänföras till anslaget Miljö, struktur- och regionala åtgärder, som bl.a. används för nationell medfinansiering av EG-stöd, samt tre anslag som helt finansieras av EG-budgeten, Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur- och regionala åtgärder, Arealersättning och djurbidrag m.m. och Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Den högre förbrukningen inom utgiftsområdet ryms inom tillgängliga medel, då anslagssparande från tidigare budgetår beräknas förbrukas. Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökningen förklaras huvudsakligen av anslaget Teknisk forskning och utveckling. I den nu aktuella prog- nosen beräknas att av anslagssparandet skall användas . Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar ej fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Förbrukningen prognostiserades i statsbudgeten till . I aktuell prognos ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Totalt beräknas anslagsbehållningarna nu minska med ca . Den kraftiga minskningen är till största delen en effekt av indrag till följd av den s.k. 3%-regeln. ändrades anslagsförordningen så att myndigheterna endast efter ett särskilt beslut av regeringen får disponera hela eller en del av ingående anslagssparande som överstiger av förra årets tilldelade anslag. Tabell 5.8 Prognos för takbegränsade utgifter Prognos Differens prognos statsbudget UO 1 4,5 0,2 4,7 5,1 0,6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,6 0,0 1,6 1,7 0,1 UO 3 och uppbörd 5,9 0,0 5,9 6,3 0,3 UO 4 Rättsväsendet 22,7 0,1 22,7 23,5 0,8 UO 5 och internationell samverkan 3,0 -0,2 2,8 3,1 0,1 UO 6 Totalförsvar 46,6 0,0 46,7 45,9 -0,7 UO 7 Internationellt bistånd 13,2 0,0 13,2 15,2 1,9 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,9 0,0 4,9 4,7 -0,3 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 25,4 2,1 27,5 27,5 2,2 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 92,5 1,5 94,0 97,2 4,7 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33,6 0,0 33,6 33,4 -0,3 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 44,8 0,0 44,8 44,6 -0,2 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 30,6 0,0 30,6 30,8 0,2 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 46,1 -0,2 45,9 44,7 -1,4 UO 15 Studiestöd 21,0 -0,5 20,4 18,7 -2,3 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 32,6 0,0 32,5 32,2 -0,3 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,6 0,0 7,6 7,6 0,1 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 15,6 -0,5 15,1 13,9 -1,7 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,3 0,2 3,5 3,7 0,4 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,7 0,0 1,7 1,7 0,0 UO 21 Energi 1,4 0,4 1,9 1,8 0,4 UO 22 Kommunikationer 25,5 0,0 25,5 25,9 0,3 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 9,7 0,0 9,7 10,3 0,6 UO 24 Näringsliv 3,0 0,0 3,0 3,3 0,4 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 97,7 0,0 97,7 98,2 0,5 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 81,8 0,0 81,8 93,4 11,6 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23,1 0,0 23,1 23,2 0,1 Minskning av anslagsbehållningar 6,0 -6,0 Summa utgiftsområden 705,3 3,1 708,4 717,6 12,3 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 623,5 3,1 626,6 624,2 0,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 140,0 140,0 139,9 -0,1 0,9 -0,6 Utgiftstak för staten 765,0 5.4 Förslag till tilläggsbudget Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . När det gäller de ökade utgifterna för bidrag för läkemedelsförmånen och sjukpenning och rehabilitering har emellertid detta inte varit möjligt. Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till för . 5.4.1 Teknisk justering av vissa anslag Budgetåren 1998, 1999 och 2000 har tekniska justeringar genomförts av anslagen för förvaltningskostnader. Justeringarna har varit föranledda av förändrad finansiering av avtalsförsäkringarna på det statliga området. Justeringarna har ingen effekt på statsbudgetens saldo eftersom inkomsterna på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter ökar i motsvarande grad. I budgetpropositionen höjdes de fastställda utgiftstaken med anledning av den tekniska justeringen. I underlaget för justeringarna inför saknades vissa uppgifter, vilket medförde att alla justeringar inte kunde göras på anslagsnivå. I förslaget till tilläggsbudget ingår de kompletterande anslagsjusteringarna för innevarande budgetår. Totalt innebär dessa justeringar ökade utgifter med . Förslagen redovisas under respektive anslag nedan. 5.4.2 Utgiftsområde 1 m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 under utgiftsområde 5 och internationell samverkan minskas. Skälen för regeringens förslag: är en myndighet men dess verksamhet finansieras från två skilda anslag, anslaget m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget A1 under utgiftsområde 5. I syfte att få ett effektivare IT-stöd till hela har, från , all IT-verksamhet inklusive personal flyttats från UD till . m.m. bör av detta skäl ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 under utgiftsområde 5 minskas med motsvarande belopp. För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget m.m. med ytterligare . C3 Allmänna val I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C3 Allmänna val får även användas för ett tidsbegränsat utvecklingsarbete för folkstyret. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att utveckla demokratin och att skapa förutsättningar för att öka medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet. Ett utvecklingsarbete för folkstyret kommer att genomföras fram till valet . Namnet på utvecklingsarbetet är Tid för demokrati. Detta arbete avses inledas . Medel under anslaget C3 Allmänna val bör få användas för ändamålet. 5.4.3 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning A2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Riksrevisions- verket minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen minskas anslaget A2 . A3 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A3 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen minskas anslaget A3 . A6 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A6 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 förvaltningskostnader under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskas. Skälen för regeringens förslag: En tillförlitlig och heltäckande statistik om vakanser behövs. En sådan statistik ger information om hur rekryteringsproblem bidrar till arbetslöshet och om lönebildningens förutsättningar. Som exempel kan nämnas att en hög vakanskvot kan leda till lönekonkurrens och löneglidning. Den vakansstatistik som finns bygger på lediga platser som anmälts till arbetsförmedlingen. Den är bristfällig i flera avseenden. Regeringen föreslår därför att anslaget A6 ökas med för att finansiera förbättrad vakansstatistik. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget A1 minskas med motsvarande belopp. A10 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A10 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget A10 . B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna eller förvärva aktier för högst i bolag som direkt eller indirekt driver verksamhet i syfte att tillhandahålla en elektronisk marknadsplats primärt för handel i statsobligationer. Skälen för regeringens förslag: Målet för statsskuldsförvaltningen är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Väl fungerande och effektiva marknadsplatser med hög tillgänglighet för de aktörer som handlar i svenska statspapper kan förväntas öka likviditeten och genomlysningen av marknaden och därmed medföra lägre upplåningskostnader för staten. För staten som emittent av statspapper finns det därför skäl att bidra till väl fungerande och effektiva marknader för handel med statspapper, inte minst vad gäller andrahandsmarknaden för statsobligationer. Denna form av marknadsvård utgör ett naturligt inslag i strävandena att minimera de långsiktiga kostnaderna i statens upplåning. Regeringen anser därför att det under vissa förutsättningar skulle kunna bli aktuellt för staten att, via , gå in som delägare i ett bolag som administrerar ett elektroniskt system primärt för handel i statsobligationer. Om staten går in som delägare i ett sådant bolag skulle processen med att skapa en effektivare marknadsplats kunna påskyndas. skulle en elektronisk marknadsplats för statsobligationer kunna förbättra konkurrensvillkoren för den svenska statspappersmarknaden. En kapitalinsats i ett sådant bolag beräknas uppgå till maximalt . Finansiering sker från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: () inrättades för att administrera det nya pensionssystemet. En av PPM:s huvuduppgifter är att administrera pensionsspararnas konton och för deras räkning genomföra handel med till PPM anslutna fondbolag. och skall de premiepensionsrätter som tjänats in 1999 placeras. Värdet på dessa pensionsrätter uppgår sammanlagt till ca . Pensionsspararna kommer att kunna välja bland nästan 500 värdepappersfonder för placering av sina pensionsrätter och byten mellan fonder. Av den totala kreditramen behövs huvuddelen för att täcka de temporära likviditetsunderskott som kan uppstå i PPM:s handel med fondandelar. Underskotten kan orsakas av obalanser i in- och utflöden av betalningar vid byte mellan olika fonder eller av förseningar av betalningar från fondsbolag till PPM. För att PPM i sådana lägen skall kunna fullgöra sina åtaganden och minska risken i verksamheten kan en kredit behöva utnyttjas. Under normala omständigheter bedöms en kredit på behövas för att täcka det temporära likviditetsbehovet. På motsvarande sätt kommer kontot att uppvisa behållningar andra dagar. För att säkerställa genomförande av fondhandeln även i extrema situationer bedöms krediten behöva uppgå till . Utöver detta behöver PPM en kredit för att kunna finansiera handel i eget lager av fondandelar. Syftet med lagret är att effektivisera fondhandeln och att minska behovet av att genomföra handel med små belopp. För att hålla ett tillräckligt stort handelslager bedöms vara tillräckligt. Totalt bedömer därmed regeringen att behovet av kreditutrymme för finansiering av likviditetsbehovet i fondhandeln uppgår till . 5.4.4 Utgiftsområde 3 och uppbörd B1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Expeditions- och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgifter samt tullräkningsavgifter vid redovisas fr.o.m. mot anslaget B1 i stället för mot inkomsttitlarna 2511 och 2541. Skälen för regeringens förslag: När öppnas beräknas få en merkostnad på . Regeringen kan inte acceptera att ambitionsnivå sänks. Ett resurstillskott behövs därför redan innevarande år. bör få disponera medel från de expeditions- och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgifter och tullräkningsavgifter som redovisas mot inkomsttitlarna 2511 och 2541. Regeringen gör bedömningen att denna förändring ökar resurser med på årsbasis. Statsbudgetens inkomster minskar med samma belopp. Avgifternas karaktär av offentligrättsliga avgifter förändras inte. 5.4.5 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet A1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 11 för polisen. Regeringens förslag: Avgifter för pass som utfärdas av polismyndigheterna redovisas fr.o.m. mot anslaget A1 i stället för mot inkomsttiteln 2511. Anslaget A1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D2 Statliga tjänstepensioner under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskas. Skälen för regeringens förslag: Polisväsendets ekonomiska situation är bekymmersam. Polisen beräknas under innevarande år förbruka ca mer än vad som anvisats på statsbudgeten. Detta finansieras genom utnyttjande av anslagssparande och utnyttjande av anslagskrediten. Polisen måste arbeta aktivt för att ytterligare effektivisera resursanvändningen. Regeringen kan dock inte acceptera att polisens arbete med att genomföra närpolisreformen stannar av. Ett resurstillskott redan innevarande år är därför nödvändigt. Genom att låta polisväsendet få disponera avgifter från pass utfärdade av polismyndigheterna kan ca tillföras under innevarande år. Regeringen gör bedömningen att den föreslagna ändringen ökar polisens resurser med på årsbasis. Statsbudgetens inkomster minskas med motsvarande belopp. Passavgifternas karaktär av offentligrättslig avgift påverkas inte av denna ändrade budgetmässiga redovisning. Anslaget A1 bör ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget D2 Statliga tjänstepensioner minskas med motsvarande belopp. För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen bör dessutom anslaget minskas med . B2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B2 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget B2 . F6 Rättshjälpskostnader m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F6 Rättshjälpskostnader m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget F6 Rättshjälpskostnader m.m. bör minskas med . Syftet med detta är att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. och av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget B16 . Utgifterna för rättshjälp kan minskas bl.a. till följd av den reform som har genomförts på området. F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Med anledning av kostnadsökningar bl.a. till följd av den nya lagen (1998:714) om frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder ökar resursbehovet. Regeringen anser att anslaget bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F6 Rättshjälpskostnader m.m. minskas med motsvarande belopp. 5.4.6 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan A1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget A1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget A1 minskas med för att finansiera motsvarande ökning av anslaget m.m. under utgiftsområde 1 med anledning av sammanslagningen av två IT- organisationer. För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen minskas anslaget med ytterligare . B4 Fredsfrämjande verksamhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte begärts tidigare. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ändamål som omfattas av anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen kan utan att inhämta godkännande besluta att med svensk personal delta i internationella fredfrämjande insatser i första hand inom ramen för FN och Organsiationen för säkerhet och samarbete i (). Sådana beslut kan innebära ekonomiska förpliktelser för staten under kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för ändamål som omfattas av anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . 5.4.7 Utgiftsområde 6 Totalförsvar A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 22 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: delades det tidigare anslaget A1 Försvarsmakten i två anslag, nämligen anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och anslaget A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Syftet var att ge bättre förutsättningar att styra och följa upp verksamheten. har ställt sig bakom att en avvägning mellan de olika verksamhetsområdena borde kunna ske inför varje budgetår (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). I enlighet med vad regeringen anförde i prop.