prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Ökningen gäller främst företag med minst fem anställda. Bland arbetsställen med färre än fem anställda bedöms situationen vara i stort sett oförändrad. ASS samverkar aktivt med AMS, Social- styrelsen och för en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Samverkan sker bl.a. i den s.k. Ceasargruppen, där även ingår. har på regeringens uppdrag lämnat en läges-rapport om denna samverkan. YI medverkade i 28 olika samverkans-projekt. För att underlätta samverkan mellan YI och försäkringskassorna har AV utsett särskilda kontaktpersoner för olika försäkringskassekontor. Alla har upprättat samverkans-avtal med nästan alla lokala försäkringskassor. Samverkan handlar om allt från gemensamma inspektioner till olika former för informations- och erfarenhetsutbyte samt gemensam information till arbetsgivare. Det är fortfarande mindre vanligt att för- säkringskassan rapporterar till YI om brister i hanteringen av arbetsanpassning och rehabilitering på arbetsställena. Kontakterna har försvårats av neddragningar på kassorna. Ett annat hinder är att långa väntetider i sjukvården ger långa handläggningstider i rehabiliteringsärenden. ASS har kommit in med redovisningar av nedan angivna uppdrag: - metoder/system för uppföljning av internkontroll av arbetsmiljön respektive arbets-anpassning och rehabilitering, - inventering av utvärderingsbehov, - erfarenheter beträffande ohälsa och olycksfall betingat av olika stressfaktorer i arbetsmiljön som kan ha sin grund i kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet, - besparingskrav på statlig konsumtion. Tabell 7.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Informationsverksamhet m.m., tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1998 67 000 82 000 -15 000 Prognos 1999 67 000 67 000 0 Budget 2000 62 000 62 000 0 Enligt regleringsbrevet skall intäkterna i den avgiftsfinansierade delen av den särskilda informationsverksamheten täcka kostnaderna 2000. Övergången till avgiftstäckning har inneburit svårigheter. har gett negativt resultat. Ett särskilt program för att få ekonomin i balans arbetas fram . Målet är balans vid ingången . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i sin revisions- berättelse för en invändning som gäller ett avtal om leasing av tjänstebilar. Avtalet har redovisats som operationellt. Enligt RRV borde det ha redovisats såsom finansiell leasing, eftersom en väsentlig del av eventuella ekonomiska risker och förtjänster kommer att bäras av AV. Konsekvensen blir att AV enligt RRV redovisar anläggningstillgångar och långfristiga skulder till ett för lågt belopp. Om avtalet redovisats som finansiellt hade AV överskridit den av regeringen fastställda låneramen med . Från AV:s sida har redovisats ett expert- utlåtande från , ledamot av . Han anser att avtalet skall betecknas som operationellt. RRV har genmält att verket helt följt rekommendationer och finner inte skäl att ändra sin bedömning. AV har därefter redovisat ytterligare en skrivelse från som stöder AV:s tolkning. Regeringen avser att efter diskussion med AV och RRV åstadkomma ett klarläggande av frågan för att därefter föreslå AV de åtgärder som detta kan ge anledning till. Slutsatser Regeringen bedömer att AV:s verksamhet har haft en inriktning som mycket väl svarar mot målen i regleringsbrevet. Med hänsyn till de kostnader som arbets- betingad ohälsa medför för individer och samhälle och till arbetsmiljöns betydelse för ett utvecklande arbetsliv anser regeringen att stor vikt bör läggas vid tillsynen av arbetsmiljön. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den alarmerande ökningen enligt preliminära uppgifter från , av främst arbetssjukdomar som lett till sjukskrivning på grund av besvär i rörelseorganen och psykiska belastningar. AV har en central roll i arbetsmiljöarbetet. Detta gäller även i fråga om deltagande i utvecklingen på arbetsmiljöområdet inom EU. Regeringen anser det väsentligt att fortsättningsvis har denna roll. Motsvarande gäller deltagandet i internationellt och europeiskt standardiseringsarbete. AV har bedrivit ett samarbete med främst de baltiska staterna för att stödja deras utveckling på arbetsmiljöområdet. Arbete pågår med att utvidga detta samarbete till andra öst- och centraleuropeiska länder. Regeringen anser att det är viktigt att AV fortsätter detta arbete. Regeringen föreslår att AV:s anslag förstärks med med hänsyn till de nya uppgifter som kommer att åläggas AV genom lagen (SFS 1999:678) om utstationering av arbetstagare. Regeringen föreslår därför att anvisar till AV för . Den nämnda förstärkningen bör finansieras genom en varaktig omföring från anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna under anslaget till 398,2 respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 7.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 376 133 Pris- och löneomräkning 2 648 Justering av 13 604 Överföring från anslaget B3 600 Bottenbudgetering av lokaler -300 Förslag 2000 392 685 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 127 000 2000 Förslag 155 396 2001 Beräknat 157 774 1 2002 Beräknat 160 269 2 1 Motsvarar 155 396 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 155 396 tkr prisnivå. För omfattar anslaget () förvaltnings- och verksamhetskostnader. Kostnaderna för bidrag och uppdrag belastar anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. Kostnader för forskning, utveckling och utbildning belastar båda anslagen. Från och med förändras kostnadsfördelningen och inriktningen mellan de två anslagen. Detta innebär en renodling av anslagen där anslaget enbart skall täcka institutets förvaltningskostnader och anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. kostnaderna för forskning, utveckling och utbildning. I enlighet med 8 § budgetlagen beslutade regeringen att föra bort från anslaget . Regeringen beslutade även att föra bort från anslaget till UO 24 anslag A2 Småföretagsutveckling. Anslagssparandet för uppgick till . I enlighet med 11 a § anslagsförordningen (1996:1189) beslutade regeringen om engångsindragning av på anslagssparandet. disponerar därmed av anslagssparandet per . är en forsknings- och utvecklingsmyndighet med uppgift att bedriva och främja forskning, utveckling och utbildning inom områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö/-hälsa. Institutet skall samverka med näringsliv, fackliga organisationer, myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor i och utanför . skall också bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsöverföring inom arbetslivsområdet. Den forskning institutet bedriver skall vara mångvetenskaplig och äga relevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. Inom sitt område skall institutet verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens överväganden Resultatbedömning Under sina första år har institutet genomgått stora förändringar för att uppnå regeringens mål om ökad tyngdpunkt på de frågor som är relevanta för dagens arbetsliv. En viktig utgångspunkt för förändringarna har varit att skapa förutsättningar för mångvetenskapliga möten och långsiktig samverkan mellan olika discipliner. har haft ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor i och utomlands. har också börjat förbereda den europeiska konferensen, Work Life 2000, som skall hållas . Den kommer att ta upp frågor rörande arbetslöshet och vad som utmärker ett gott arbetsliv. Kunskaps- och erfarenhetsspridning sker inom ramen för forsknings- och utvecklingsarbetet. Institutets informationsverksamhet skall utvecklas för bättre kunskapsspridning mot institutets olika målgrupper. har antalet publikationer, arrangerade konferenser, expertuppdrag och internationella samarbetsprogram ökat jämfört . Efterfrågan på kopior och lån från institutets bibliotek ligger på samma nivå som föregående år. Däremot har användningen av arbetslivsbibliotekets databas via Internet ökat jämfört . Arbetet med uppföljnings- och kvalitetssystem ges hög prioritet, och insatser för att förstärka institutets förmåga till analys, planering och utvärdering av verksamheten pågår. är en av de aktörer med forsknings- och utvecklingsverksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhälls- utveckling och tillväxt. Slutsatser Det är regeringens bedömning att den utveckling som sker inom arbetslivets område nödvändiggör en viss förskjutning av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinriktade forskningen. Arbetet med att skapa förutsättningar för mångvetenskapliga möten och långsiktig samverkan mellan olika discipliner bör fortsätta. Liksom insatser för att förstärka institutets förmåga till analys och planering samt utvärdering av verksamheten bör göras. Vidare bör utveckling av former och kontaktvägar för kunskaps- och erfarenhetsspridning ges fortsatt hög prioritet. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkring. Anslaget har tillförts . Tabell 4.6 Beräkning av anslaget Anslag 1999 145 733 - 1 299 Pris- och löneomräkning 2 602 Justering av premie 8 360 Förslag 2000 155 396 B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 425 000 2000 Förslag 308 585 2001 Beräknat 310 466 1 2002 Beräknat 323 296 2 1 Motsvarar 304 438 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 310 438 tkr prisnivå. Anslaget som disponeras av avser medel för bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet samt viss forskning, utveckling och utbildning. I enlighet med 8 § budgetlagen beslutade regeringen att föra bort från anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.. Ingående anslagssparande för uppgick till varav är ackumulerad anslagsbehållning och avser intecknade men ännu ej utbetalda medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Uppbyggnaden av långsiktigt inriktade forsknings- och utvecklingsverksamheter i samarbete med regionala och lokala aktörer inom arbetslivsområdet har planerats och påbörjats. Verksamheterna kommer att utvecklas vidare . Som ett led i arbetet med att utöka de regionala verksamheterna invigdes ett tvärvetenskapligt forskningscentrum för belastningsskador i . Dessutom har regionala forsknings- och utvecklingsverksamheter påbörjats i i samverkan med . Liknande verksamheter är under uppbyggnad i , och samt i . De regionala etableringarna är centrala i institutets verksamhet. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till ett urval av regioner och att verksamheten skall bedrivas i samverkan med berörda högskolor, forskningsprogram samt andra statliga och kommunala organisationer. Samarbetet är avsett att medverka till en förstärkning av forsknings- och utvecklingsinsatserna för arbetslivet i dessa regioner. Samarbetet bedöms också bidra till bättre förutsättningar för mångvetenskaplighet och för förmågan att fånga in och underlätta bedömningen av vilka de relevanta framtidsfrågorna är. Dessutom har regionala nätverk initierats för arbetsskapande åtgärder och regional utveckling i Bergslagen, och . Nätverken har till uppgift att utveckla en modell för att bredda basen för ekonomiska initiativ och att utveckla näringslivet och sysselsättningen i regionen. Som tidigare beskrivits har omfattande organisatoriska förändringar genomförts i syfte att stärka mångvetenskaplighet och inriktning mot relevanta forskningsområden. Institutet har därmed ökat fokuseringen på de frågor som rör relationer och strukturer på arbetsmarknaden samt samspelet mellan arbetsorganisatoriska och arbetshälsorelaterade frågor. Mer medel har i förhållande till föregående år avsatts till verksamhetsområdena arbetsmiljö och arbetsmarknad. Fördelningen framgår av nedanstående tabell: Tabell 4.8 Fördelning av bidrag på områden Arbetsmarknad Arbetsorganisa- tion Arbetsmiljö 1997 34 699 91 901 174 700 1998 56 393 86 621 204 656 De projekt som har initierats inom arbetsmarknadsområdet har inriktats mot; svensk modell i förändring , arbetsrätt i EU-perspektiv , IT, innovationer och nya jobb samt integrations- och segregationsmekanismer . Då forskningsprojekt ofta är fleråriga till sin karaktär och därmed inte alltid visar resultat som de initieras är det svårt att redovisa några resultat av denna forskning. I syfte att stimulera en positiv utveckling avseende arbetsorganisationsrelaterad frågor har institutet initierat ett antal forsknings- och utvecklingsprojekt. Några av dessa är och . syftar till att fyra, för Gnosjötrakten, stora företag skall på ett systematiskt sätt lära deras underleverantörer bättre arbetsmetoder för att kvalitets- och leveranstidssäkra dem. Syftet med har varit att stödja högskolornas lärande i kunskapsbildning i samverkan med praktiker i omgivningen. Dessa nätverk har på olika sätt inneburit att särskilt små och medelstora företag har blivit delaktiga i regionhögskolornas forsknings- och utvecklingsarbete. Under har tre större forsknings- och utvecklingsprogram som bedriver kommit in i ett avslutande skede. Det gäller LÖV-programmet om lönebildning, arbetsvärdering och löneskillnader mellan kvinnor och män, Sjukvårdens arbetsmiljö och Service i förändring. beräknas antalet utvecklingsprojekt som bedrivs i institutets regi att minska i antal, till förmån för färre men större regionala program. Institutet har bedrivit en omfattande forskning om besvär och sjukdomar som är relaterade till fysisk och psykisk belastning på arbetsplatserna. Basen för forskningsverksamheten är studier kring mekanismer bakom dessa belastningsskador. Forsknings- och utvecklingsarbetet inom området har gett kunskaper om hur arbetsplatser tekniskt och organisatoriskt kan utformas för att förbättra anställdas förhållanden och minska risken för ohälsa och olycksfall. Vid bedrivs forskning om kvinnors villkor och hälsa i arbetslivet. påbörjades bland annat programmet Kön, arbete, hälsa , vars utformning vilar på en tvärvetenskaplig bas. har institutet och () fortsatt utvecklingsarbetet om mäns och kvinnors löner. Resultaten av arbetet visar att kvinnor fortfarande har lägre lön än män och att någon minskning av löneskillnaderna har inte skett . SALTSA, Europaprogrammet om arbetslivsfrågor, har på allvar kommit igång med sin verksamhet . Inom ramen för detta program har tillsammans med LO, TCO, och europeiska institutioner etablerat ett långsiktigt forsknings- och utvecklingssamarbete inom arbetslivsområdet med fokus på problemorienterade insatser i ett europeiskt perspektiv. Programmet spänner över arbetsmiljö-, arbetsorganisations- och arbetsmarknadsområdena. Förutom tidigare redovisade aktiviteter för kunskaps- och erfarenhetsspridning har en viktig del av kunskapsspridningen skett genom institutets utbildningsverksamhet. Denna verksamhet har riktat sig mot företagshälsovården men bedrivs också i samarbete med externa kursarrangörer och vänder sig då mot nyckelpersoner i arbetslivet. pågår en satsning på forskarutbildning. inrättade en särskild doktorandpool i syfte att koncentrera resurserna och förstärka insatserna för forskarutbildningen. En stor del av anslaget avser bidrag till verksamheten med regionala skyddsombud, omfattande utbildnings- och informationsverksamheten som bedrivs av till exempel fackliga funktionärer samt till samverkan med arbetsmarknadens parter. Genom detta bidrag uppnås och bibehålls en betydande kompetensnivå vad gäller arbetsmiljö och arbetsmarknadsfrågor på landets arbetsplatser. har bedrivit en rad samarbetsaktiviteter med arbetsmarknadens parter. Erfarenheterna från detta talar för att fortsatta initiativ bör tas för att utveckla samarbetet med parterna i nya former där verksamhetens form och innehåll gemensamt kan diskuteras, utvecklas och utvärderas. har bemyndigats att besluta om medel för bidrag och uppdrag som medför utgifter för budgetåren 2000-2002 inom en ram som tillsammans med tidigare fattade beslut får uppgå till högst . Tabell 4.9 Beslutsbemyndigande Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 113 148 102 099 200 000 200 000 250 000 Nya förpliktelser 185 421 167 901 150 000 200 000 200 000 Infriade förpliktelser* -196 470 -70 000 -150 000 -150 000 -200 000 Utestående förpliktelser 102 099 200 000 200 000 250 000 250 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 180 000 250 000 250 000 250 000 250 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Utvecklingen på arbetsmarknaden och arbetslivet har blivit alltmer sammansatt och komplex. Arbetsmiljö- och arbetsorganisationsarbetet har fått en allt vidare innebörd. Detta ställer ökade krav på helhetssyn och därmed på ett ökat samarbete mellan olika forskningsdiscipliner och verksamhetsfält inom arbetslivsforskningen. Det är därför regeringens bedömning att den förskjutning av inriktning och angreppssätt som fått genomslag inom den arbetslivsinriktade forskningen bör fortsätta. Erfarenhetsutbytet mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföringen mellan forskning och arbetsliv, och då särskilt på lokal och regional nivå, är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för relevansen i den forskning som utförs. Arbetet med samarbetsprogram och samarbetsprojekt samt de regionala verksamheterna bör ges en fortsatt hög prioritet. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Anslag 1999 295 780 Pris- och löneomräkning 2 340 Ökning av anslag 29 5081 Omprioriteringar inom statsbudgeten m.m. -19 0432 Förslag 2000 308 585 1 Med anledning av tidigare engångsvisa indragningar av anslag görs en justering av anslaget B3 för . Justeringen innebär en ökning av anslaget. 2 Sänkningen innebär att anslaget B3 minskas med på grund av omprioriteringar mellan anslagen inom utgiftsområdet, varav går till anslaget . förs över till anslaget A2 Småföretagsutveckling inom utgiftsområde 24. förs över till utgiftsområde 2 anslag A6 . B4 Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 000 2000 Förslag 28 322 2001 Beräknat 28 755 1 2002 Beräknat 29 210 2 1 Motsvarar 28 322 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 28 322 tkr prisnivå. Anslaget avser Rådet för arbetslivsforsknings () förvaltningskostnader. Kostnaderna för forskning och utveckling inom rådets ansvarsområde behandlas under anslaget B 5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. har till uppgift att initiera och finansiera forskning och utveckling samt anslutande kunskapsförmedling och därigenom bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation samt till en arbetsmarknad tillgänglig för alla. Rådet har byggt upp sin interna organisation kring tre olika program; arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Inom varje område bedrivs forskning, utveckling och kunskapsspridning. Programstrukturen innebär dock inte någon definitiv gränsdragning mellan områdena vilket kan innebära att vissa frågor kan komma att hanteras inom flera programområden. Rådet skall även främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. Regeringens överväganden Resultatbedömning har lagt ned avsevärda resurser för att utveckla och förbättra myndighetens förmåga att hantera information om de projekt som beviljas stöd. Ett nytt projekthanteringssystem har förberetts och tagits i bruk /99. Detta skall göra det möjligt för myndigheten att fortsättningsvis redovisa verksamheten , och därigenom i kommande årsredovisningar ge ett förbättrat underlag för regeringens bedömning av verksamhetens utveckling. är en av de aktörer med forsknings- och utvecklingsverksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkring. Anslaget har tillförts 1 714 tkr. Tabell 4.12 Beräkning av anslaget Anslag 1999 26 463 Pris- och löneomräkning 145 Justering av 1 714 Förslag 2000 28 322 B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivs- området Tabell 4.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 235 000 2000 Förslag 218 854 2001 Beräknat 222 919 1 2002 Beräknat 227 280 2 1 Motsvarar 218 854 tkr prisnivå 2 Motsvarar 218 854 tkr prisnivå Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av den medelsbeviljande myndigheten . Myndighetens verksamhet och mål beskrivs under anslaget B 4 . Regeringens överväganden Resultatinformation har bidrag beviljats till 346 FoU- projekt inom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetsmarknad och programövergripande projekt. Vid verksamhetsårets slut pågick 985 FoU-projekt med stöd av bidrag beviljade av rådet. Av dessa var 334 projekt inom arbetsorganisationsområdet. I allt större utsträckning har medel beviljats till områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Största antalet beviljade projekt finns nu inom området arbetsorganisation. och högskolor är största mottagare av bidrag beviljade av rådet. Rådet samarbetar aktivt med övriga forskningsfinansiärer. Vidare har rådet lagt en ökad vikt vid internationaliseringen av forsknings- och utvecklingsarbetet. Internationell bevakning sker också på uppdrag av rådet genom (). Ett allt komplexare arbetsliv ställer ökade krav på att de forskningsinsatser som sker inom området bedrivs i projekt där mer än ett ämne eller en forskningsdisciplin är företrädda. Rådet redovisar att av de beviljade projekten bedrivs utifrån ett sådant mångvetenskapligt perspektiv. Detta är en tydlig ökning jämfört med . Utöver dessa projekt tillkommer de centrumbildningar och forskningsinstitut som rådet stödjer och som till sin natur är mångvetenskapliga. av projektmedlen inom programmet arbetsorganisation har använts för utvecklingsprojekt. Många av projekten är inriktade på förändringsprocesser inom tillverkningsindustrin. Flera mycket stora utvecklingsprojekt är inriktade på skolan där Rådet utvecklar i samarbete med ett tjugotal skolor framtidens skolmiljöer och framtidens lagarbete inom skolan. Dessutom stödjer Rådet projekt inom områdena jämställdhet, kompetens- och lärandeprocesser samt visst stöd till samverkans- och nätverksprojekt. För att främja en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom arbetslivsområdet stöder rådet fyra större s.k. centrumbildningar. Tre av dessa centrumbildningar bedriver tvärvetenskaplig forsknings- och utvecklingsverksamhet inom områdena arbetsorganisation och förändringsarbete. Dessutom stöder rådet verksamheten vid in Leadership vid i , som har sin tyngdpunkt i arbetsorganisationsfrågor. etablerades forskningsorganisationen i genom ett avtal mellan rådet och högskolan i . Rådets program för arbetsmarknad har omfattat delprogrammen arbets- marknadens utveckling och reglering , arbetsförmåga, rehabilitering och rätten till arbete samt att skapa nya jobb . har särskilt tre övergripande teman lyfts fram - utveckling av nya jobb och företag, flexibla anställningsvillkor i förening med arbetstids- och sysselsättningsfrågor samt mångfald och diskriminering i arbetslivet. Den största sammanhållna satsningen gäller FoU om nya jobb och företag. /99 bedrevs där ett tjugotal forskningsprojekt.