prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — 4.4 Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta - SINK Den som är bosatt utomlands och uppbär pension enligt AFL är skatt- skyldig i för viss del av pensionen enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK-lagen). Utomlands bosatta personer är också skattskyldiga för pension som utges på grund av pensionsförsäkring när försäkringsgivaren är en svensk försäkrings- rörelse och för tjänstepension som utgår på grund av arbete utfört i . Skattskyldighet föreligger också för ersättning i form av arbets- skade- och yrkesskadelivränta samt andra därmed jämställda ersättningar. Särskild inkomstskatt tas ut av den skattepliktiga inkomsten. Ett belopp som motsvarar uppburen folkpension och PTS är inte skatte- pliktigt enligt SINK-lagen. Med folkpension likställs även ATP i den mån den föranlett avräkning av PTS. 4.5 Garantipension för pensionärer födda eller senare I det reformerade ålderspensionssystemet, som gäller för personer födda eller senare, ersätts bosättningsbaserad folkpension, pensionstill- skott och SGA med en garantipension. Garantipensionen kommer att be- skattas som vanlig förvärvsinkomst. Garantipensionen utgår från en basnivå på 2,13 prisbasbelopp för en- samstående och 1,90 prisbasbelopp för gift pensionär. Garantipensionen avtrappas mot inkomstgrundad ålderspension, änkepension och viss ut- ländsk pension. Avtrappningen görs i två olika nivåer. I ett första in- komstintervall (upp till 1,26 prisbasbelopp för ensamstående och 1,14 prisbasbelopp för gift) avräknas garantipensionen krona för krona. För inkomstdelar därutöver görs avräkning . I likhet med vad som gäller för SGA i nuvarande regelsystem är garantipensionen helt bort- reducerad vid en pensionsinkomst på ca 3,1 prisbasbelopp för en ensam- stående ålderspensionär och ca 2,7 prisbasbelopp för en gift ålderspen- sionär. I fall då den inkomstgrundade pensionen utges med lägre belopp på grund av att ålderspensionsavgift (tidigare tilläggspensionsavgift) och allmän pensionsavgift inte fullt ut har erlagts för inkomst av annat för- värvsarbete, avräknas garantipensionen mot den inkomstgrundade pen- sion som skulle ha utgetts, om samtliga avgifter hade betalats. Garantipensionen får betalas ut först . Om den pen- sionsberättigade tar ut inkomstgrundad pension före eller efter denna tid- punkt beräknas garantipensionen ändå som om den inkomstgrundade pensionen hade tagits ut . Vid partiella uttag av inkomst- grundad ålderspension medges garantipension med motsvarande andel. Partiell garantipension beräknas på så sätt att först bestäms hur stor garantipensionen skulle bli vid helt uttag av inkomstgrundad ålderspen- sion. Därefter görs andelsberäkningen. Rätt till garantipension grundas enbart på försäkringstid i . Vad gäller tid som utgör försäkringstid är reglerna i stort sett desamma som gäller för bosättningstid enligt AFL. än försäk- ringstid (bosättningstid) i skall garantipensionen reduceras pro- portionellt. Någon motsvarighet till nuvarande 30-dels beräkning i rela- tion till antal år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats finns inte. Garantipension betalas ut endast till den som är bosatt i . I undantagsfall kan dock garantipension betalas ut till en person som är bosatt utomlands, om det är uppenbart oskäligt att inte betala ut pensio- nen. 4.6 Den övergångsvisa garantipensionen enligt princippropositionen I princippropositionen (prop. 1993/94:250) presenterades ett förslag till övergångsvis garantipension för de ålderspensionärer som inte skall om- fattas av det reformerade pensionssystemet. Utgångspunkten för förslaget var att alla pensionärer efter omläggningen skall betala samma skatt som förvärvsarbetande utan att för den skull få sämre pension efter avdrag för skatt. Den föreslagna övergångsvisa garantipensionen var utformad på motsvarande sätt som garantipensionen för yngre pensionärer, dvs. ga- rantipensionen utgick från en basnivå som reducerades med viss andel av pensionsinkomsten. Redan i propositionen uppmärksammades att den föreslagna konstruk- tionen av övergångsvis garantipension hade vissa brister. Frågan skulle därför övervägas vidare. I den fortsatta beredningen stod det klart, att anpassningen av reglerna till de fall där pensionen tas ut i en annan form än som en oreducerad förmån krävde ytterligare utred- ningsarbete. Regeringen beslutade därför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till utformning av övergångsvis garanti- pension. 5 Allmänna överväganden 5.1 Inledning Grundskyddet i det beslutade reformerade ålderspensionssystemet består av garantipension, som är en beskattad utfyllnadspension. Denna utges endast till pensionärer med de lägsta inkomstgrundade ålderspen- sionerna. Systemet med garantipension gäller emellertid endast personer som är födda eller . Bestämmelserna om garantipension träder i kraft , men utbetalning av sådan pension kommer inte att ske , när personer födda fyller . För dem som är födda eller tidigare utgörs grundskyddet inom ålderspensionen av folkpension och pensionstillskott (PTS). Vidare förekommer vid inkomsttaxeringen ett särskilt grundavdrag för pensionä- rer (SGA), vilket innebär att inkomstskatten reduceras eller bortfaller, om pensionsinkomsterna ligger inom ett visst intervall. har (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) godtagit de riktlinjer för en övergångsvis gällande garantipension som regeringen redovisade i princippropositionen (prop. 1993/94:250) till det reforme- rade ålderspensionssystemet. För den äldre generation, som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, skall således enligt rikt- linjerna dagens grundskydd i form av folkpension och PTS ersättas med en övergångsvis gällande garantipension. Vidare skall enligt riktlinjerna de särskilda skattereglerna för pensionärer avskaffas. Utgående ålders- pension skall följaktligen omräknas till en beskattad garantipension. Där- vid förutsätts att i princip inga pensionärer skall få ett lägre nettoutfall än med nuvarande regler. Folkpensionen beräknas antingen i förhållande till antalet bosätt- ningsår i (s.k. 40-delsberäknad folkpension) eller för vilka den pensionsberättigade tillgodoräknats ATP-poäng (s.k. 30- delsberäknad folkpension). Enligt vad som tidigare beslutats skall den ATP-baserade folkpensionen slopas och en ny tilläggspension införas som motsvarar den tidigare tilläggspensionen jämte ett tillägg motsvarande den tidigare 30-delsberäknade folkpen- sionen (prop. 1997/98:151). Regeringen föreslår dock i prop. om an- passningar i ålderspensionssystemet m.m. (prop. 1999/2000:138) att ikraftträdandet av dessa bestämmelser såvitt avser personer födda eller tidigare ändras till . Den del av tilläggspensionen som kommer att utgöra kom- pensation för den ATP-baserade folkpensionen kallar vi i detta samman- hang för folkpensionstillägg. Detta tillägg är således 30-delsberäknat. Omvandlingen av en del av dagens folkpension till inkomstgrundad ålderspension kommer även att gälla för personer födda eller tidigare. Avsikten nu är att utforma ett fullt ut beskattningsbart grundskydd för personer födda eller tidigare. I de ovan angivna riktlinjerna har detta nya grundskydd benämnts övergångsvis garantipension. Regeringen anser emellertid att benämningen är missvisande, eftersom det nya grundskydd som föreslås kommer att utges framöver. Benämningen garantipension skall därför gälla även för grundskyddet för personer födda eller tidigare. I lagtexten görs därför ingen begreppsskillnad mellan den garantipension som utges till personer födda eller tidigare och den som utges till personer som är födda . Vi använder dock i den löpande texten övergångsvis garantipension som kortnamn för den garantipension som skall utges till personer som är födda eller tidigare. 5.2 Övergångsvis garantipension Regeringens förslag: Dagens grundskydd i form av bosättningsbase- rad folkpension och pensionstillskott samt särskilt grundavdrag (SGA) vid inkomsttaxeringen ersätts för personer som är födda eller tidigare av en övergångsvis garantipension. De pensions- förmåner inom grundskyddet som den pensionsberättigade får vid omläggningen, eller som han eller hon med stöd av dagens regler skulle ha fått vid tiden för ansökan om ålderspension, skall fortfaran- de beräknas på det sätt som sker men betalas ut i form av över- gångsvis garantipension. Den övergångsvisa garantipensionen beräknas enligt följande prin- ciper. För den pensionsberättigade fastställs ett beräkningsunderlag. I underlaget ingår sådana pensionsförmåner som enligt nuvarande be- stämmelser påverkar storleken av SGA vid inkomsttaxeringen. Underlaget räknas därefter upp på visst sätt, varigenom den pensions- berättigade kompenseras för bortfallet av SGA vid inkomsttaxeringen. Den övergångsvisa garantipensionen är det belopp som kvarstår när de inkomstrelaterade pensionsinkomsterna och annan utländsk pen- sion som ingått i underlaget dragits från det uppräknade beloppet. Uppräkning görs dock inte om beräkningsunderlagets storlek understiger lägsta belopp för rätt till SGA. Inte heller görs uppräkning om underlaget uppgår till så stort belopp att SGA inte skulle ha be- räknats till högre belopp än det vanliga grundavdraget. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Emellertid föreslår utredningen att vissa pensionsberättigade i stället för övergångsvis garantipension skall få ett bosättningstillägg som kompensation för bosättningsbaserad folkpension eller pensionstillskott. Detta skulle gälla de pensionsberättigade vars pensionsinkomster uppgår till så stort belopp att de enligt nuvarande bestämmelser inte har rätt till SGA vid inkomsttaxeringen med större belopp än som motsvarar det vanliga grundavdraget. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget men framhåller att de föreslagna reglerna är komplicerade. Sådana synpunkter lämnas av bl.a. , som anser att detta är särskilt framträdande eftersom bestämmelser som avses upphöra ändå skall ha fortsatt tillämp- lighet . Flera remissinstanser påtalar att benämningen bosättningstillägg lätt kan förväxlas med bostadstillägg. Landsorganisa- tionen i (LO), Kammarrätten i , Länsrätten i , , Svenska KommunPensionärernas För- bund, (), , , () och Kom- munsektorns () har inga invändningar mot förslaget. , allmänna försäk- ringskassa och läns allmänna försäkringskassa anser att för personer födda eller tidigare skall dagens regler med folkpen- sion, pensionstillskott och SGA behållas. anser att förslaget att ersätta SGA med en beskattad pen- sionsförmån medför endast ökad byråkrati. () tillstyrker i princip utredningens förslag, men anser det orimligt att upphävda bestämmelser skall tillämpas . Verket konstaterar att den föreslagna metoden är den som bäst säkrar pensionsnivån vid omräkningstillfället. Emellertid anser verket att bestämmelserna om fastställande av beräkningsunderlaget skall gälla endast . Det bör enligt verket över- vägas om beräkningsunderlaget därefter kan frysas , dvs. omvandlas till belopp eller beräkningsfaktorer. Ett genomförande av förslaget förut- sätter enligt verket ett moderniserat IT-stöd samt utökat samarbete mellan berörda myndigheter och tjänstepensionsutbetalare. Riksskatte- verket (RSV) anser det vara tillfredsställande att SGA avskaffas. Ett nära samarbete torde bli nödvändigt då de föreslagna omräkningsreglerna an- knyter till hur SGA beräknas. instämmer i att ingen skall drabbas nega- tivt av det reformerade pensionssystemet men avstyrker trots det för- slaget. Förbundet föreslår att nuvarande regler i AFL och skattelagstift- ningen skall fortsätta att gälla för aktuell personkategori, eftersom de föreslagna reglerna är alltför komplicerade. Ett genomförande av för- slaget kommer att kräva omfattande informationsinsatser med stora ut- bildningsinsatser för försäkringskassornas personal. Vidare krävs enligt förbundet en massiv satsning på utveckling av IT-system så att omräk- ningar och inhämtande av uppgifter kan ske maskinellt. Liknande syn- punkter framförs av ett flertal allmänna försäkringskassor. Dessa har på- pekat att förslaget ökar arbetsbelastningen för de allmänna försäkrings- kassorna och att det i många fall är orimligt att samtliga pensionärer, cirka 1,6 miljoner, skall lämna uppgifter om bl.a. tjänstepension och utländsk pension. För att regelverket skall fungera måste uppgifter som är erforderliga för att beräkna garantipensionen komma från den som betalar ut förmånen och då via ADB. allmänna försäkringskassa tillstyrker att SGA slopas men anser att det borde ske på ett enklare sätt och att avvecklingen borde ske , förslagsvis tre till . Vidare påpekar kassan att förslaget innebär stora förändringar för äldre människor som i många fall har svårt att ta till sig förändringar. läns allmänna för- säkringskassa är negativ till att gamla regler skall tillämpas under årtion- den framöver, som det tillkommer nya regler om garantipen- sion och bosättningstillägg. allmänna försäkringskassa anser att det är onödigt att dela upp folkpensionen i en bosättningsbase- rad folkpension och ett bosättningstillägg. Eftersom totalbeloppet inte förändras borde det enligt kassan räcka med att dagens folk- och tilläggs- pension, tillsammans med övriga komponenter, ingår i beräkningsunder- laget. läns allmänna försäkringskassa anför att en nackdel med förslaget är att man inte ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och SGA med endast en typ av förmån utan skapar två nya förmånstyper. En annan och värre nackdel är att det blir ett mycket uppsplittrat och svåröverskådligt regelverk för den övergångsvisa garantipensionen och bosättningstillägget. Kassan anser också att man bör försöka finna en särskild benämning för den övergångsvisa garantipension. Statskontoret pekar på att regelverket är svåröverskådligt och ställer sig frågande till om det inte hade varit möjligt att med ungefär samma nettoutfall skapa tydligare och mer överskådliga regler. delar utredningens uppfattning att den nya garantipensionen inte bör kallas övergångsvis garantipension utan endast garantipension. Vidare anför förbundet att genom slopandet av SGA kommer pensionä- rerna att få samma grundavdrag som andra inkomsttagare och att det där- för inte finns anledning att vid beräkningen av rätt till garantipension ta hänsyn till andra inkomster än inkomstgrundad ålderspension. Skälen för regeringens förslag: Det pågår en om- fattande reformering av de olika pensionsförmånerna inom socialförsäk- ringen. Ålderspensionssystemet har reformerats för personer födda eller . Denna åldersgrupp kommer att vara berät- tigad till de fullt ut beskattade pensionsförmånerna inkomstgrundad ålderspension respektive garantipension. Vidare föreslår regeringen i propositionen 1999/2000:91 en reformering av efterlevandepensionerna, som i olika hänseenden anpassas till det reformerade ålderspensionssys- temet. Inom bereds dessutom förslag om reformering av de förmåner som hänförs till förtidspensione- ringen. Enligt riktlinjer som har godtagit skall grundskyddet i form av folkpension och PTS för den nu aktuella åldersgruppen ersättas med en övergångsvis gällande garantipension. Vidare skall enligt riktlinjerna de utgående pensionerna omräknas till beskattade förmåner. Det är regeringens uppfattning att alla ålderspensionärer, även de som är födda eller tidigare, skall omfattas av ett system med brutto- pensioner, dvs. Härigenom kommer de olika ålderskategorierna att få ålderspension på samma nivå. En sådan ordning underlättar bedömningen av rätten till olika inkomstprövade förmåner, t.ex. bostadstillägg till pensionärer. I annat fall behövs olika beräknings- regler för olika generationer när det gäller rätten till inkomstberoende förmåner. Särskilda beskattningsregler för pensionärer bör i princip inte heller finnas utan dessa skall beskattas på samma sätt som övriga in- komsttagare. Pensioner skall beskattas enligt samma ordning som för- värvsinkomster. Detta innebär att SGA vid inkomsttaxeringen skall av- skaffas för ålderspensionärerna. Härtill kommer att den aktuella åldersgruppen skall erhålla tilläggspension i form av inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). I denna tilläggspen- sion kommer att ingå ett belopp som motsvarar ATP-baserad folkpension, det s.k. folkpensionstillägget. De nuvarande pensionsbestämmelserna kan därför inte behållas oförändrade. Sammanfattningsvis kan det enligt regeringens uppfattning inte komma i fråga att behålla det nuvarande ålderspensionssystemet för dem som är födda eller tidigare, eftersom det bygger på att det finns avvikande beskattningsregler för de pensionsberättigade. Ett nytt system med ett grundskydd som utgörs av en beskattad pensionsförmån bör i stället införas för den aktuella åldersgruppen. Denna förmån skall i prin- cip utgöra ett grundskydd som utges vid sidan om de intjänade pensions- förmånerna och bör som anförts inledningsvis i lagtexten benämnas garantipension, medan vi i löptexten använder uttrycket övergångsvis garantipension. En central utgångspunkt vid utformningen av den övergångsvisa garantipensionen har varit att i princip ingen pensionär skall få ett sämre nettoutfall ekonomiskt sett än före omläggningen från folkpension till övergångsvis garantipension. Särskilda ansträngningar har därför gjorts för att konstruera ett nytt grundskydd som inte medför försämringar av den pensionsberättigades nettopension. Vid konstruktionen av den övergångsvisa garantipensionen har också hänsyn tagits till garantipensionen för personer födda eller sena- re, för att de två grundskyddssystemen inte skall ge väsentligt skilda förmånsnivåer. Den övergångsvisa garantipensionen skall emellertid del- vis fylla andra funktioner än garantipensionen för dem som är födda eller . Garantipensionen är en del i det reformerade livsin- komstbaserade ålderspensionssystemet och därmed en helt ny förmån utan krav på likhet med äldre förmåner. Den övergångsvisa garantipen- sionen skall å andra sidan ersätta grundskyddet inom nuvarande system med i princip så små förändringar som möjligt av den enskildes ekono- miska förhållanden. Vidare skall den övergångsvisa garantipensionen utformas så att ingen får sänkt pension med anledning av att den ATP- baserade folkpension överförs till tilläggspensionen. Även detta krav kommer att tillgodoses. Samtliga i den aktuella åldersgruppen kommer att ha fyllt när det nya systemet med övergångsvis garantipension skall börja tillämpas. De flesta personer som kan få rätt till övergångsvis garantipension kommer att uppbära ålderspension redan före omläggningen till det reformerade pensionssystemet. Endast i undantagsfall, såsom vid uppskjutet uttag, vid återflyttning till eller vid senare kvalificering genom bosättning, kan personer som inte redan uppbär ålderspension komma att få över- gångsvis garantipension. I vissa fall utgår inte fullt grundsskydd p.g.a. att full bosättningstid i inte kan tillgodoräknas eller att förtida eller partiella uttag har gjorts. I andra fall har grundskyddet förhöjt belopp p.g.a. att pensionsuttaget har skjutits upp. Slutligen varierar storleken på den inkomstrelaterade ålderspension som den pensionsberättigade upp- bär, vilket i sin tur påverkar storleken av såväl PTS som SGA. Med in- komstrelaterad ålderspension avses sådan pension som den pensionsbe- rättigade tjänat in på grund av eget arbete eller pension på grund av an- nans arbete (efterlevandepension). Om man inte gör individuella beräk- ningar av den övergångsvisa garantipensionen, utan beräknar på samma sätt som garantipensionen skulle många pensionärer förlora på omlägg- ningen, vilket inte kan godtas. Att det är förenat med vissa svårigheter att finna en enkel modell för beräkning av övergångsvis garantipension hänger samman med att de olika delarna av dagens grundskydd verkar i motsatta riktningar. T.ex. minskar SGA när pensionen till följd av uppskjutet uttag höjs. Vid för- tida uttag minskar pensionen. kan SGA bli både högre och lägre. Vidare påverkas SGA på ett särskilt sätt när den pensionsberättiga- de, förutom pension, uppbär yrkesskadelivränta. Dessutom vållar kon- struktionen av det vanliga grundavdraget vid inkomsttaxeringen problem vid sökandet av en lämplig modell för konstruktion av den övergångsvisa garantipensionen. Strävan att inte förorsaka försämrade ekonomiska förhållanden för de pensionsberättigade medför naturligtvis att hänsyn måste tas till de pen- sionsförmåner den enskilde har rätt till med dagens bestämmelser. Det är inte möjligt att helt frigöra sig från de materiella innehållet i hittillsvarande pensionsbestämmelser, om man skall garantera de pensionsberättigade bibehållen ersättningsnivå. Med hänsyn till att pensionsförmånerna i fram- tiden skall beskattas måste de pensionsberättigade dessutom kompenseras för bortfallet av SGA vid inkomsttaxeringen. En tekniskt enkel lösning vore naturligtvis att fastställa en så hög generell basnivå för den övergång- visa garantipensionen att den alltid motsvarar full folkpension och helt pensionstillskott samt SGA med högsta belopp. Med en sådan generell höjning skulle åtskilliga pensionsberättigade bli överkompenserade. Ålderspensionärer med höga pensionsinkomster (som överstiger drygt tre prisbasbelopp) är nämligen inte berättigade till SGA med högre belopp än vad som motsvarar det vanliga grundavdraget. PTS avräknas mot tilläggspension, varför åtskilliga inte är berättigade till PTS. Vidare kommer flertalet att bli kompenserade för bortfallet av folkpensionen genom det s.k. folkpensionstillägget inom tilläggspensionen. En sådan lösning skulle också medföra orimliga kostnadsökningar för det allmänna. Dessutom skulle en sådan lösning medföra en oacceptabel skillnad i eko- nomiskt utfall jämfört med garantipension för personer födda eller . En mer rimlig ordning är att på individuell nivå täcka de förmåner som hänförs till grundskyddet inom ålderspensioneringen. Detta innebär att den övergångsvisa garantipensionen skall täcka den folkpension och det pensionstillskott som den pensionsberättigade har rätt till. För att det eko- nomiska utfallet inte skall försämras för den pensionsberättigade måste emellertid den övergångsvisa garantipensionen kompensera för bortfallet av SGA vid inkomsttaxeringen. Detta avdrag är inte något fast belopp utan beräknas efter de samlade pensionsinkomsterna, med undantag för pensionsbelopp från privat pensionsförsäkring och pensionssparande. Av- draget är emellertid inte direkt proportionellt mot de inkomster som ingår i underlaget för detsamma. En utförligare redovisning av SGA finns i avsnitt 4.1.2. Det förhållandet att den pensionsberättigade skall kompenseras för bortfallet av SGA vid inkomsttaxeringen kan sägas innebära att SGA transformeras till en pensionsförmån, vars storlek är beroende av de övriga pensionsinkomster som påverkar storleken av SGA. En tanke bakom denna modell är att undvika att ändra beräkningsreg- lerna för de nuvarande pensionsförmånerna och att endast i undantagsfall ändra effekten av dagens skatteregler för pensionärer. Härigenom komp- liceras inte den för många redan komplicerade omläggningen ytterligare. Konstruktionen av den övergångsvisa garantipensionen innebär i princip att den pension, som den pensionsberättigade skulle ha fått vid omlägg- ningen eller vid tiden för ansökan om ålderspension fortfarande skall utges, och att den pensionsberättigade därutöver skall få en kompensation för det slopade SGA. Någon ändring av själva beräkningssättet för nu- varande pensionsförmåner förelås ej. Konstruktionen innebär således att den pensionsberättigade skall få en pensionshöjning som motsvarar vär- det av det SGA som han eller hon hade fått på grundval av sina pen- sionsinkomster. Kompensationen för SGA tillsammans med ersättningen för folkpension och PTS utbetalas som övergångsvis garantipension.