prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Andel positiva Jag tycker det är riktigt: Allmänhet Bidragstagare att storleken på bidraget bestäms av hur mycket man tjänat , att den inkomst man uppgett till kontrolleras mot den taxerade inkomsten, att man skall betala tillbaka hela eller delar av bidraget, om man tjänat mer än man har uppgett till , att man kan få extra bidrag i efterskott, om man tjänat mindre än man uppgett till försäkrings- kassan. Inom bidragsgruppen är stödet starkast hos dem som fått utbetalningsbelopp och något svagare bland dem som fått återbetalningsskuld. Särskilt starkt är stödet för att det genomförs en in- komstkontroll. Såväl allmänheten som bidrags- tagarna är starkt positiva till att inkomsterna kontrolleras, men de är inte lika intresserade av att kontrollen leder till åtgärder. En större andel i båda grupperna är positiv till att få mer bo- stadsbidrag utbetalt om man tjänat mindre än man uppgett, jämfört med den andel som är po- sitiv till att man kan bli återbetalningsskyldig. Mest tydligt är detta för bidragstagarna där en- dast hälften är positiva till att betala tillbaka, medan tre fjärdedelar är positiva till att få mer bostadsbidrag utbetalt, om man tjänat mindre än vad som anmälts till försäkringkassan. Socialbidrag, arbetslöshetsersättning eller studiebidrag beslutade (prop. 1998/99:77, bet. 1998/99:BoU9, rskr. 1998/99:186) om ändrade regler för eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag. Reglerna vidgar möjligheterna något för försäkringskassorna att efterge krav på återbetalning av bidrag för de personer som inte kan komma att full- göra sin återbetalningsskyldighet. Utgångspunkt för bedömningen om eftergift skall kunna beviljas, tas bl.a. i socialbidragssystemet. I nedan- stående tabell redovisas andelen bostadsbidrags- hushåll, som har fått socialbidrag eller arbetslöshetsersättning. (Grupperna är inte ömsesidigt uteslutande.) Dessutom framgår antalet hushåll med bostads- bidrag och studiebidrag . Tabell 4.27 Hushåll med bostadsbidrag, som fått socialbidrag, arbetslöshetsersättning eller studiebidrag Hushåll Antal hus- håll med bostads- bidrag Andel med social- bidrag (%) Andel med arbetslös- hetsersätt- ning (%) Andel med studie- bidrag (%) Barnfamiljer 356 230 37 37 3 Ungdomar utan barn 85 975 36 19 48 Samtliga 442 205 37 33 11 av det totala antalet hushåll med bostadsbidrag hade socialbidrag (i genomsnitt ca ). av dessa var familjer med barn. I vart tredje hushåll fick någon i familjen arbets- löshetsersättning i form av A-kassa, KAS eller ALU. av dessa var barn- familjer. Knappt hälften av de ungdomar utan barn som fick bostadsbidrag hade också studie- bidrag. Motsvarande andel bland barnfamiljerna var . Sammantaget anser RFV att det nya inkomst- prövningssystemet har klara fördelar vid jäm- förelse med tidigare bostadsbidragssystem. I det gamla systemet ökade kostnaderna kraftigt och möjligheterna att överutnyttja bidraget var stora. Utifrån de resultat som utvärderingen visat finner verket inga starka argument för att föreslå några större förändringar i nuvarande bostads- bidragssystem. Slutsatser Grundprinciperna för det nya bostadsbidrags- systemet är bra. RFV:s genomgång visar att det ökade ansvarstagande för individen som regeringen eftersträvade vid förändringen av tidigare system, fått stöd och ökad tyngd. Vidare stödjer en majoritet bland såväl allmänhet som bidragstagare bostadsbidragssystemets nuvaran- de utformning. Men det tar tid innan ett nytt system fungerar som avsett. Det är regeringens ambition att förändringar i trygghetssystemen tydligt skall tillkännages och kunna förstås av dem som berörs. Goda och väl genomförda informationsinsatser har därför stort värde. Regeringen delar RFV:s bedömning att resul- taten av verkets utvärdering inte föranleder några större förändringar i nuvarande bostads- bidragssystem. De frågor som verket lyfter fram i sin slutrapport kommer regeringen dock att ytterligare analysera. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Regeringen är medveten om att bostadsbidragen ger upphov till stora marginaleffekter och kommer därför att se över dessa i ett samlat perspektiv. Måluppfyllelsen i bostadsbidragssystemet har, när det gäller hushållens utrymmesstandard, varit i princip oförändrad jämfört med föregående år. Systemets fördelningspolitiska profil har förstärkts marginellt. Bostadsbidragssystemet gör ingen åtskillnad mellan kvinnor och män. De olikheter som kan konstateras bl.a. i fråga om antal bidragstagare och bidragsnivåer beror i första hand på att fler ensamstående kvinnor än män har hemmavaran- de barn och att den bidragsgrundande årsin- komsten skiljer sig mycket mellan de båda grup- perna. Mot bakgrund av ovanstående, och med hän- syn till följande förslag till regeländringar, före- slår regeringen att 5 anvisas för anslaget A10 Bostadsbidrag för . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . Förslag till regeländringar Avgift på återbetalningspliktiga bidragsbelopp Regeringens bedömning: Avgift på för högt er- hållet bostadsbidrag bör, fr.o.m. , tas ut på återbetalningsbelopp överstigande . förslag: Överensstäm- mer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Avgift på återbetalningspliktigt bidragsbelopp betalas enligt föreskrifter som efter regeringens bemyn- digande meddelas av RFV. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till ett lägre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag skall avgift erläggas på återbetalningsbelopp överstigande (RFFS 1996:12). Mot bakgrund av bristande information till bidrags- tagarna har dock, efter tillkänna- givande (bet. 1998/99:BoU9, rskr. 1998/99:186), sådan avgift slopats på återbetalningsbelopp som hänförs . När det gäller avgiftsuttaget fr.o.m. har anfört att ett slutligt ställningstagande i frågan bör anstå tills dess att RFV:s utvärdering av bostads- bidragssystemet slutförts. 1995/96:186 Nya regler om bostads- bidrag angav regeringen att det i det nya in- komstprövningssystemet bör finnas drivkrafter som gör att bidragstagarna vid bedömningen av sin årsinkomst inte underskattar den. Regeringen är fortfarande av denna uppfattning. Avgift bör därför även fortsättningsvis betalas på för högt erhållet bostadsbidrag . Den bristande information till bidragstagare som tidigare kun- nat konstateras, och som motiverade slopad av- gift för bidrag som hänförs , har också nu förbättrats, inte minst när det gäller hand- läggning av ärenden där inkomsten kraftigt för- ändrats. RFV:s utvärdering av bostadsbidrags- systemet visar dock att det kan övervägas om avgift skall tas ut först om skulden uppgår till ett något högre belopp () än vad som gäller . Regeringen bedömer det som rimligt att den avgiftspliktiga gränsen vid återbetalning bör kunna höjas med till fr.o.m. . Därvid bibehålls hushållens incitament att undvika större återbetalningskrav, som avgiftsfrihet för smärre belopp innebär att vad som kan upplevas som orimliga krav på precision undviks. De kostnadskonsekvenser som följer av ändringen har beräknats till . Förslag till finansiering lämnas i det följande. Bostadsbidrag efter barns dödsfall Regeringens förslag: Om ett barn avlider i en barnfamilj som avses i 10 11 §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag, och familjen har ansökt om eller uppbär bostadsbidrag, får bidrag lämnas t.o.m. den sjätte månaden därefter, dock längst t.o.m. den månad då familjen flyttar från bostaden. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag gäller beslut om preliminärt bostadsbidrag för en period om längst . Bidraget lämnas från och med månaden efter den då rätten till bidrag upp- kommit och t.o.m. den månad då rätten till bi- drag har ändrats eller upphört. Förhållanden som uppstår då ett barn avlider i familjen motiverar dock undantag från denna huvudregel. Barnfamiljer har ofta begränsade förutsättningar att bygga upp en ekonomisk buffert för oförutsedda händelser. En olycka, som förändrar den ekonomiska situationen utan förvarning, kan därför leda till en akut ekonomisk kris. Möjlig- heterna att snabbt anpassa hushållets utgifter till lägre inkomster kan vara ytterst snäva. Rätten till bostadsbidrag upphör i sam- band med ett barns dödsfall. Gällande bestäm- melser omfattar inte någon omställningsperiod för de efterlevande. Det är regeringens uppfatt- ning att barnfamiljer som har ansökt om eller som uppbär bostadsbidrag skall ges möjlighet att övergångsvis få eller behålla sitt bidrag när ett barn avlidit. Därigenom förbättras de ekono- miska förutsättningarna för familjen att bo kvar i sin bostad för att komma tillrätta med sin situation. Bidrag bör kunna lämnas till och med den sjätte månaden efter dödsfallet. Flyttar familjen från bostaden , skall dock rätten till sådant stöd upphöra månaden efter den då boendet förändrades. Om barnets föräldrar separerar efter dödsfallet innebär det att endast den förälder som bor kvar i bostaden har rätt att behålla bo- stadsbidraget enligt nu föreslagen regel. Rege- ringens förslag om viss omställningsperiod efter barns dödsfall bör omfatta samtliga barnfamiljer som ingår i personkretsen enligt 10 11 §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Med bidrag i detta sammanhang avses såväl den del av bostadsbidraget som beror på bo- stadskostnadens storlek, som den särskilda del som enbart följer av antalet barn i familjen. I princip skiljer sig detta bidrag inte från vad som gäller för bostadsbidrag i övrigt. Det skall dock lämnas som ett tillfälligt stöd och i vissa avseen- den beräknas på särskilt sätt. Bidraget är att anse som ett preliminärt bo- stadsbidrag och skall därmed åtföljas av avstäm- ning mot hushållets taxerade inkomst och ett slutligt bidragsbeslut. För att sökanden inte skall missgynnas bör det dock beräknas utan beaktan- de av att barnet avlidit och grundas såvitt avser det avlidna barnet, på förhållanden månaden före dödsfallet. Det innebär att det avlidna barnet skall beaktas som om det fortfarande fanns i familjen vid såväl beräkning av bidragsgrundande inkomst som bidragsgrundande bostadskostnad. I den mån barnet haft inkomster som påverkat bostadsbidraget, skall således dessa inkomster beaktas även vid beräkning av bostadsbidrag . Även den särskilda del av bostadsbidraget som lämnas oberoende av bostadskostnadens storlek skall beräknas som om barnet fortfarande var i livet. Bidraget bör i övrigt följa de bestämmelser som gäller för bostadsbidragsgivningen. Föränd- ringar i hushållets bidragsgrundande inkomst i övrigt, liksom förändringar av andra bidrags- grundande förhållanden som kan hänföras till den månad barnet avlidit och under den därefter följande omställningsperioden, skall således på- verka dess storlek. De kostnadskonsekvenser som följer av för- slaget har beräknats till . Förslag till finansiering lämnas i det följande. Frågan har beretts inom varvid samråd har skett med . Förslaget har därvid inte mött några invänd- ningar. Förslaget föranleder ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. De nya bestäm- melserna bör träda i kraft . Lägsta belopp för återbetalning respektive utbetalning av slutligt bidrag Regeringens förslag: Bestäms det slutliga bostads- bidraget till ett lägre eller ett högre belopp än vad som har lämnats i preliminärt bi- drag, skall belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka. Skälen för regeringens förslag: Är det slutliga bostadsbidraget högre än vad som lämnats i preliminärt bidrag , skall över- skjutande belopp betalas ut till bidragstagaren. Är det slutliga bostadsbidraget lägre än det preliminära bidraget skall bidragstagaren betala tillbaka mellanskillnaden, om inte eftergift be- viljats. Enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall dock ingen utbetalning ske av belopp som understiger . Inte heller är bidragstagaren skyldig att betala tillbaka belopp som är lägre än . De förslag till ändrade bestämmelser som lämnats i det föregående avseende avgift på återbetalningspliktiga bidragsbelopp och bo- stadsbidrag efter barns dödsfall beräknas leda till en utgiftsökning på , vilken skall finansieras. Av denna anledning föreslår regeringen att det lägsta be- loppet för återbetalning respektive utbetalning av slutligt bidrag höjs med till . Förslaget innebär en utgifts- minskning motsvarande den utgiftsökning som nämnda förslag ger upphov till. Dessutom minskas försäkringskassornas administrativa belastning något. Det högre beloppet bör gälla fr.o.m. , dvs. från samma tid- punkt som övriga regeländringar avses träda i kraft. Frågan, som föranleder en ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, har beretts i och kontakter har tagits med . Förslaget har därvid inte mött några invändningar. A11 Internationellt samarbete Tabell 4.28 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 000 2000 Förslag 20 000 Anslaget uppfördes första gången för för att finansiera kostnader för deltagande i det internationella samarbetet på plan-, bygg- och bostadsområdet. Regeringens överväganden medlemskap i medför deltagande i särskilda samarbetsprojekt inom unionen. Statliga medel erfordras för att finansiera detta samarbete liksom avseende pågående samarbete i samt FN-samarbete, t.ex. FN:s andra världskonferens om boende och bebyggelse, Habitat II, m.m. pågår arbete med att i arrangera en europeisk bostadsmässa , som kommer att delvis sammanfalla med det svenska ordförandeskapet i EU. En europeisk bostadsmässa m.m. I budgetpropositionen (1998/99:1 utgiftsområde 18) för redovisade regeringen för det pågående arbetet med att anordna en europeisk bostadsmässa i , benämnd Bo01 Framtidsstaden. Syftet med bostadsmässan är att visa upp goda exempel på hur byggnader och byggda miljöer kan anpassas till en kretsloppsanpassad hållbar utveckling med beaktande också av de väsentliga tekniska egenskapskraven i byggproduktdirektivet. Arbetet med förberedelserna för bostadsmässan fortskrider. I första etappen av den nya stadsdelen i i beräknas 700 lägenheter stå klara när mässan öppnas . Av dessa lägenheter kommer 75 att visas för allmänheten. Nämnas kan också att ett för bostadsmässor unikt tillfälligt utställningsområde kommer att skapas i direkt anslutning till det nya bostadsområdet. Ytterligare ett syfte med bostadsmässan är att skapa debatt om bygg- och bostadsfrågor på europeisk nivå under ordförandeskap i EU. Mässan skulle kunna betecknas som det största publika EU-evenemanget . Därför engageras arkitekter, konstnärer, företag och institutioner från hela i mässan. Såväl i den permanenta bebyggelsen som i tillfälliga utställningar. Den europeiska dimensionen markeras särskilt av den s.k. europeiska byn bestående av 20-25 småhus. Chefen för har bjudit in 29 länder runt om i att delta i bostadsmässan genom att uppföra ett hus i den europeiska byn. Avsikten med byn är att demonstrera produktionsmetoder, traditioner, arkitektur, material m.m. som används i de deltagande länderna. Ett av huvudsyftena med den europeiska byn är att bidra till att påskynda introduktionen av byggproduktdirektivet och en väl fungerande inre marknad på byggområdet med lägre bygg- och boendekostnader samt därmed skapa fler arbetstillfällen. I budgetpropositionen för innevarande budgetår angavs att staten bör ställa medel till förfogande inom en ram av totalt för bidrag till vissa gemensamma kostnader i samband med mässarrangemangen t.ex. mässhallar och utställningar m.m. Det statliga bidraget får inte tas i anspråk för att täcka kostnader för att uppföra bostadshus samt normala investeringar i infrastruktur. Vidare angavs som villkor för ett statligt bidrag dels att mässan genomförs, dels att näringslivet och EU vardera för samma ändamål bidrar med minst lika stort belopp som staten. Medlen kommer att behöva betalas ut . För anvisade totalt under anslaget Internationellt samarbete avseende bl.a. kostnader för den europeiska bostadsmässan. Regeringen vill beträffande de nämnda villkoren för statens bidrag till bostadsmässan för anmäla följande. Vad gäller de förutsatta bidragen från EU och näringslivet så kan noteras att näringslivet uppfyller sin del. Medel från EU däremot kommer att behöva sökas från flera anslag och betalas ut successivt med början . Detta betyder att statens bidrag kommer att börja betalas ut utan att motsvarande belopp finns tillgängligt från EU. Utbetalningar av medel bedöms dock vara störst och . Habitat i och genomförandet av Habitatagendan kommer att följas upp vid ett extra möte med generalförsamlingen i FN. Detta sammanfaller med det svenska ordförandeskapet i EU och medför att det är som skall leda förberedelserna inom EU samt föra EU:s talan i generalförsamlingen. Slutsatser Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas för internationellt samarbete . 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar (). Institutet är en uppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor. Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Verksamheten vid SGI omsatte ca och antalet anställda var 85 personer. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SGI:s verksamhet har karaktäriserats av att - samhällets behov av insatser på ras och skredområdet har varit större än planerat, - resursförstärkningar och kompetensuppbyggnad inom nya områden som institutet tilldelats, - ökad uppdragverksamhet för speciella utredningar vid infrastrukturutbyggnad och inom markmiljöområdet. kommer SGI att ta igen eftersläpningen som uppstått inom FoU- verksamheten, medan uppdragverksamheten kommer att ha mindre omfattning än . Det ekonomiska utfallet för visar ett överskott på ca för uppdragsverksamheten. Prioriteringar Det är viktigt att SGI:s myndighetsroll inom ras- och skredområdet vidmakthålls. SGI bör påbörja det prototyparbete som institutet föreslagit om skredriskkartor. SGI bör också sträva efter en större internationalisering genom ökat deltagande i internationella samarbetsgrupper bl.a för att samordna regelverk i med EU samt ett ökat deltagande i EU-forskningen. 5.2 Revisionens iakttagelser (RRV:s) revisionsberättelse för innehåller inte några anmärkningar gällande SGI. 5.3 Anslag B1 Tabell 5.1 Anslagsutveckingen Tusental kronor 25 000 2000 Förslag 24 078 2001 Beräknat 24 448 1 2002 Beräknat 24 843 2 1 Motsvarar 24 078 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 24 078 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att anslagsförbrukningen understiger tillgängliga medel med ca . Anslagssparandet förklaras med att det inträffade flera ras och skred som krävde omfattande insatser av SGI som ansvarig myndighet. Detta innebar att institutet har fått omprioritera verksamhet och resurser omfördelades från anslagsfinansierad verksamhet inom FoU-området som inte kunnat fullföljas som planerat. SGI planerar att ta igen den eftersläpning som detta orsakat. SGI:s prognos för pekar på att merparten av anslagssparandet kommer att tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation SGI hade för en omsättning på varav intäkter på uppdrag uppgår till (). Verksamhetens totala resultat visar ett mindre överskott. Inom myndighetsverksamheten har arbetet inriktats på att biträda räddningstjänsten när ras och skred inträffat eller befaras samt att på olika sätt förebygga ras och skred. har ett antal mindre skred och ras inträffat. Institutet har i uppdrag att övervaka stabiliteten i i samråd med länsstyrelser, kommuner och . SGI har medverkat i länsstyrelsernas behandling av plan- och byggärenden, huvudsakligen i . Ärendena har också bl.a. innehållit granskning av förstärkningsåtgärder och ny detaljplan i Ödesby, . Inom verksamhetsområdet tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad har bl.a. gjorts en vetenskaplig studie av skredet i för att närmare beskriva orsakerna till skredet och presentera förslag till hur liknande händelser skall kunna undvikas . SGI utvecklar också nya system för riskvärdering av stabilitet i naturliga jordslänter i olika geologiska miljöer. Inom SGI:s uppdragsverksamhet har forskning och utveckling bedrivits för att med olika metoder stabilisera mark med kalkcementpelare. Ett annat forskningsområde är att med GIS (geografiska informationssystem) kartera skredriskområden. Användning av restprodukter, t.ex. kolaska, träaska, slagg och återvunna avfallsmaterial har studerats inom mark- och anläggningssektorn. Ett viktigt forskningsfält är att ta fram kriterier för hur restprodukterna får användas. Inom informationsverksamheten har SGI förmedlat kunskap genom kurser och konferenser samt metodbeskrivningar och handböcker. Dessutom har databasen gjorts internationellt tillgänglig via Internet. Rådgivning till branschen omfattar bl.a. efterbehandling av bensinstationer, rådgivning i samband med byggnation av tunnlar, vägar och järnvägar i . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 40 988 40 501 487 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 36 100 39 920 -3 820 (varav tjänsteexport) Budget 2000 41 000 41 000 0 (varav tjänsteexport) pekar SGI:s prognos på ett underskott i uppdragsverksamheten med ca med anledning av särskilda satsningar på kvalitet och miljöledning samt administrativa system. Slutsatser Måluppfyllelsen är större på uppdragsverksamheten än på den anslagfinansierade delen. Det beror på att en omprioritering av verksamheten har skett på grund av flera inträffade ras och skred som krävt akuta insatser och som inneburit att vissa myndighetsuppgifter försenats. är det viktigt att den eftersläpning som skett inom områdena kvalitetsvärdering och riskvärdering hämtas igen. SGI skall också inom ramen för anslagsverksamheten utarbeta förslag till skredriskkartor i samarbete med geologiska undersökningar och och redovisa dessa . Den plan för kompetensförsörjning som framtagits av SGI skall fullföljas. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 23 012 Pris- och löneomräkning 110 Justering av 956 Förslag 2000 24 078 6.1 Omfattning Verksamhetsområdet m.m. omfattar anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan. Länsstyrelsernas övergripande mål är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna har en bred verksamhet som omfattar flertalet politikområden. Verksamheten återfinns inom nedanstående verksamhetsgrenar. Regionalekonomi, näringslivsutveckling och konkurrens (Regionalekonomi; utgifts- område 19, Konkurrensfrämjande; utgiftsområde 24, Utbildningsfrågor; utgiftsområde 16) 2. Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3. Lantbruk (utgiftsområde 23) 4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23) 5. Fiske (utgiftsområde 23) 6. Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 8. Planväsende, hushållning med mark och vatten (utgiftsområde 18) 9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17) 10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 11. Civilt försvar och räddningstjänst m.m. (utgiftsområde 6) 12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18) 13. Jämställdhet (utgiftsområde 14) 14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18) Till verksamhetsgrenen Allmän förvaltning hör ärenden som inte kan hänföras till någon annan verksamhetsgren, såsom registrering av stiftelser, lönegarantiärenden, jakt- och viltvårds- ärenden, lotteriärenden etc. Det pågår en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun i , , och . Försöksverksamheten som inleddes i , och län och i , avslutas vid utgången av (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.