prop · GN03129 · 2000-01-01 00:00:00 — Den pedagogiska kvaliteten avseende innehåll och personalens utbildning, hur kommunerna väljer att organisera den allmänna förskolan samt hur arbetet med att genomföra läroplanen bedrivs är områden som uppföljningen bör kunna belysa. Uppföljningen av de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna får utvisa om det föreligger skäl för regeringen att återkomma i frågan om den ekonomiska kompensationen till kommunerna. är central förvaltningsmyndighet för den av det allmänna förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. har därmed bl.a. till uppgift att följa upp och utvärdera verksamheterna samt utöva tillsyn över dessa. Enligt regeringens bedömning är det som bör vara ansvarig myndighet för uppföljningen av hela reformen maxtaxa, allmän förskola samt förskoleverksamhet för arbetslösas och föräldraledigas barn. Frågor som rör kommunernas agerande samt uppföljningar av kvalitetsutvecklingen inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är ett naturligt ansvarsområde för . Uppgiften att följa upp de dynamiska effekterna av reformen på bl.a. hushållens arbetskraftsutbud, bjuder i viss mån på andra utmaningar. Regeringen gör bedömningen att en sådan uppföljning måste genomföras av i samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer. 12 Ekonomiska konsekvenser Regeringen bedömer att kostnaderna för reformen ryms inom för reformen avsatta medel. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen för (prop. 1999/2000:100) beräknat medel för införandet av en allmän förskola, maxtaxa inom barnomsorgen, förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar samt medel för kvalitetssäkrande åtgärder till en sammanlagd kostnad av enligt följande: Förskoleverksamhet för barn till arbetslösa Förskoleverksamhet för barn till föräldralediga .. Allmän förskola för fyra- och fem- åringar .. .. Kostnader i samband med administration och uppföljning av reformen skall inrymmas i de beräknade medlen. I enlighet med finansieringsprincipen skall kommuner och landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter eller skyldigheter utan att de kompenseras för detta. Om statsmakterna fattar beslut, som medför ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn, skall dessa således finansieras genom en ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möjliggör besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen minskar om kommunernas skyldigheter begränsas eller om de till följd av regelförändringar får möjligheter att bedriva en mer kostnadseffektiv verksamhet. För de delar av reformen som kommer att grunda sig på lagstiftning, dvs. allmän förskola samt förskoleverksamhet för arbetslösas eller föräldraledigas barn, kommer kommunerna att kompenseras genom en höjning av de generella statsbidragen. Medel har beräknats utifrån kostnaden för en deltidsplats, per barn och år. Kommunerna kommer även att kompenseras för avgiftsbortfallet som blir följden i och med införandet av den allmänna förskolan. Eftersom maxtaxan införs före den allmänna förskolan kommer en mindre sänkning av avgifterna för redan inskrivna barn att behöva göras. De kommuner som inför maxtaxan kommer att kompenseras för uteblivna avgiftsintäkter. Kompensationen till kommunsektorn är beräknad som skillnaden mellan nuvarande avgiftsintäkter och de beräknade intäkterna i ett system med maxtaxa. Fördelningen av kompensationen görs med barnomsorgsmodellen i det kommunala utjämningssystemet som grund. Beräkningarna av kostnaden för maxtaxa utgår ifrån de barn som är inskrivna i dagens verksamheter. Någon eventuell ökning av antalet barn på grund av reformen har inte gjorts i dessa beräkningar. Uppföljningen av reformen kommer att visa utvecklingen av antalet barn i barnomsorgen efter att maxtaxan och allmänna förskolan införts. Statsbidrag skall lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Medlen skall fördelas med barnomsorgsmodellen i det kommunala utjämningssystemet som grund. Regeringen bedömer att kommunerna kompenseras i enlighet med finansieringsprincipen. 13 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 2 a kap. 6 a § Paragrafen är ny och innebär att förskoleverksamhet även skall tillhandahållas barn vars föräldrar är arbetslösa. Verksamheten skall omfatta minst eller . Hänvisningen till 6 § andra stycket innebär att förskoleverksamheten skall tillhandahållas för barn som har fyllt . För barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling skall dock förskola tillhandahållas även före . 6 b § Paragrafen är ny och innebär att förskoleverksamhet även skall tillhandahållas barn vars föräldrar är föräldralediga enligt föräldraledighetslagen (1995:584) för vård av annat barn. Verksamheten skall omfatta minst eller . Hänvisningen till 6 § andra stycket innebär att förskoleverksamheten skall tillhandahållas för barn som har fyllt . För barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling skall dock förskola tillhandahållas även före . 8 a § Paragrafen är ny. I första stycket regleras kommunernas skyldighet att erbjuda barn plats i förskola från och med höstterminen det år då de fyller (allmän förskola). Det skall vara obligatoriskt för kommunerna att anordna allmän förskola i specificerad omfattning, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. I den allmänna förskolan har barnet rätt att delta till dess att barnet skall anvisas plats i förskoleklassen. Andra stycket reglerar kommunernas informationsansvar och har sin motsvarighet i 2 b kap. 3 § andra stycket. 10 § I paragrafen regleras avgifterna i förskola, fritidshem och familjedaghem. Ändringen i andra stycket innebär att sådana platser i förskola som avses i 8 a § skall vara avgiftsfria . För tid överstigande får dock avgift tas ut. Sammanfattning av remissyttranden över departementsskrivelsen Maxtaxa och allmän förskola (Ds 1999:53) Remissinstanser: Av totalt 86 remissinstanser har 80 yttrat sig. Spontana yttranden har inkommit från 36 remissinstanser. Sammanlagt har 116 svar inkommit. Remissyttranden har inkommit från Kammarrätten i , , , , (), (), (), , (), (), , i skolan (), Sameskolstyrelsen, , , , i , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, stad, , , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , , , i (LO), (), Akademikers (), (), , , Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO), , och Skola, () och (). Dessutom har yttranden inkommit från kommun, , Falu kommun, , kommun, Kumla kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, Åre kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, stad, kommun, kommun, , , Rädda barnen, riksorganisation, Alliansen för arbete - Amason samt Äppelbyns och Fiskebyns förskolor. Reformen allmän förskola, förskoleverksamhet för barn till arbetssökande samt maxtaxa Det stora flertalet remissinstanser är positivt inställda till reformen. De delar av reformen som handlar om allmän förskola och plats i förskoleverksamhet för arbetssökande barn bemöts positivt av i stort sett alla remissinstanser. Vad avser maxtaxan finns något fler kritiska synpunkter. De flesta remissinstanser är överens om att dagens avgiftsnivåer har negativ inverkan på den pedagogiska verksamheten. Många, framför allt bland kommunerna, vill dock försäkra sig om att den statliga finansieringen av reformen, med hänsyn tagen till en förväntad efterfrågeökning på barnomsorg, blir tillräcklig så att man inte tvingas till åtgärder som leder till försämrad kvalitet. Synpunkter framkommer även på de fördelningspolitiska effekterna av förslaget där vissa remissinstanser framhåller att effekterna av och administationen kring den sk. 200-kronan upplevs som oklar. Allmän förskola för fyra- och femåringar föreslår att en allmän förskola införs för fyra- och femåringar. Förskolan skall omfatta minst och vara avgiftsfri. Det skall vara obligatoriskt för kommunerna att anordna den allmänna förskolan men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Med ett fåtal undantag delar remissinstanserna arbetsgruppens uppfattning om den allmänna förskolan. Enligt innebär förslaget att nya steg tas i riktning mot alla barns lika rätt till förskola som grund för det livslånga lärandet. och framhåller det positiva i att barn i utsatta miljöer kommer att erbjudas förskola. Ett antal remissinstanser anser att målgruppen för den allmänna förskolan bör vidgas till att även omfatta framför allt treåringarna. avslår reformen mot bakgrund av staden anser att det är viktigare att vidareutveckla dagens förskola än att införa en allmän förskola. menar att förslaget i allt för hög grad gynnar förskolan på bekostnad av andra omsorgsformer. Många kommuner, framför allt de med gles befolkningsstruktur lyfter frågan om kommunen är ansvarig för att bekosta skolskjutsar för barnen. anser att beräkningarna av antalet barn som kommer att vilja delta i den allmänna förskolan är underskattat och att reformen därigenom är underfinansierad. och påpekar vikten av att den personal som skall arbeta inom ramen för den allmänna förskolan har förskollärarutbildning. i och framhåller att förslaget torde leda till en ökad efterfrågan på pedagogiskt utbildad personal och förutsätter att detta utreds och beaktas vad avser dimensioneringen av lärarutbildningen. Förskoleverksamhet för barn till arbetssökande föräldrar Arbetsgruppen föreslår att barn i åldern 1 vars föräldrar är arbetssökande skall omfattas av kommunens skyldighet att tillhandahålla plats inom förskoleverksamheten. En minsta vistelsetid om skall garanteras barnen. Med ett fåtal undantag delar remissinstanserna arbetsgruppens uppfattning att barn till arbetssökande föräldrar skall garanteras plats i förskoleverksamheten. Ett flertal kommuner påpekar att reformen redan är genomförd i deras kommun. menar att förskolan utgör grundstenen i utbildningssystemet och att det är en jämlikhetsfråga att inga barn utesluts från möjligheten att få del av förskoleverksamhet. Ett antal remissinstanser, däribland , samt TCO anser dock att reformen bör omfatta även de barn vars föräldrar är hemma för vård av ett yngre syskon. De två sistnämnda menar även att reformen bör utsträckas till att även omfatta barn i skolbarnsomsorg. Enligt AMS är det av stor vikt att föräldrar som är arbetssökande har tillgång till barnomsorg för att aktivt kunna söka och ta erbjudna arbeten. avstyrker förslaget med hänvisning till att kommuner har möjlighet att göra denna typ av kvalitetssatsningar utan statlig styrning. Maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Arbetsgruppen föreslår att ett statsbidrag inrättas till kommuner som inför maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Maxtaxan skall vara per barn och månad i förskoleverksamheten och per barn och månad i skolbarnsomsorgen. För syskon skall avgiften vara respektive i förskoleverksamheten och 300 respektive i skolbarnsomsorgen. Den högsta avgiften, i den för barnet aktuella verksamhetsformen, skall betalas för det yngsta barnet i familjen och den närmast lägre avgiften, i den för barnet aktuella verksamhetsformen, för det närmast äldre barnet. Från det fjärde barnet i familjen utgår ingen avgift. Införandet av maxtaxa är frivilligt för kommunerna. Vid ett stegvist införande av maxtaxan gäller andra nivåer. Flertalet remissinstanser är positiva till införandet av en maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Remissinstanserna lyfter i sina svar fram vikten av att inga barn av ekonomiska skäl skall behöva stå utanför den pedagogiska verksamhet som bedrivs inom ramen för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. LO skriver i sitt yttrande att reformen innebär att inga barn längre skall stängas ute från barnomsorgen på grund av föräldrarnas brist på pengar. Vidare påpekar många vikten av att förbättra barnfamiljernas ekonomi. påpekar att barnfamiljerna har fått försämrade inkomster och att en maxtaxa i barnomsorgen kan ses som en riktad åtgärd för att förbättra barnfamiljernas ekonomi. Vidare ses reformen som ett steg mot en större valfrihet för familjerna. skriver i sitt remissvar att dagens höga avgiftsnivåer kan göra att familjer med små ekonomiska marginaler avstår från en plats för sina barn eller väljer en kortare närvarotid än de har behov av. framhåller vidare att maxtaxan ger barnfamiljerna en högre inkomst och att de då kan välja att utnyttja denna inkomst till att minska arbetstiden och vistelsetiden för barnen. Många kommuner framhåller vikten av att den ekonomiska kompensationen för reformen blir tillräckligt hög för att säkra kvaliteten i verksamheten. Vissa kommuner, bl. kommun och kommun, avstyrker reformen mot bakgrund av de negativa ekonomiska konsekvenserna för den kommunala verksamheten. Även RRV och kritiserar betänkandet för att det inte innehåller tillräckliga analyser av de kommunalekonomiska effekterna av maxtaxan. Svenska Kommunförbundets uppfattning är att staten, redan vid införandet, bör kompensera kommunerna för en förväntad framtida efterfrågeökning på förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Även framhåller att det är viktigt att reformen finansieras fullt ut så att inte risker för kvalitetsförsämringar uppstår. Synpunkter på reformen utifrån ett kommunalt självbestämmandeperspektiv har lämnats från ett antal remissinstanser. skriver att det är en fördel att maxtaxan är frivillig för kommunerna men att det kommer att vara svårt för en enskild kommun att avstå från att införa maxtaxa. a. har synpunkter på att förslaget om införande av maxtaxa i barnomsorgen i allt för stor utsträckning inskränker på den kommunala självbestämmanderätten. Den fördelningspolitiska profilen kommenteras i ett antal remissvar. Ett antal kommuner, däribland och kommuner, framhåller att förslaget kring den minsta garanterade avgiftssänkningen, 200-kronan, är oklart och riskerar medföra administrativa svårigheter. RFV anser att de som drabbas av de största marginaleffekterna har taxor som understiger det föreslagna taket på . Ett flertal av dessa är, enligt myndigheten, ensamstående föräldrar. Mot bakgrund av detta föreslår RFV en lägre taxa för ensamstående. Även anser att det finns skäl att diskutera en lägre avgiftsnivå för ensamma föräldrar. varnar för att utformningen av 200-kronorsgarantin, som enligt förslaget skulle gälla vid införandet, kan komma att innebära att hushåll med de allra lägsta inkomsterna får betala högre avgifter jämfört med . Ett antal remissinstanser betonar även vikten av att minska de sammanlagda marginaleffekter som uppkommer då föräldrarna går från arbetslöshet till arbete eller från deltid till heltid. TCO betonar att tillgången till en kvalitativt bra förskola och skolbarnsomsorg stimulerar föräldrars möjligheter till arbete och studier och därmed gynnar den framtida tillväxten. Även LO och betonar att avgifternas storlek och avgiftssystemens konstruktion skapar höga marginaleffekter för dem som vill börja arbeta eller gå upp från deltid till heltid. SAF menar att förslaget om maxtaxa kan medföra ökade marginaleffekter i de kommuner som inte erhåller full finansiering för reformen och därmed kan anse sig tvingade att höja kommunalskatten. Det är framför allt kommunerna som har synpunkter på förslagen till genomförandetidpunkter. Till övervägande delen argumenterar kommunerna för alternativ 1, det alternativ som innebär en fullständigt genomförd reform . Som motiv för det snabba införandet framhålls i ett flertal remissvar den överkapacitet i förskoleverksamheten som blir en följd av de senaste årens vikande födelsetal. Enligt arbetsgruppens förslag skall ersättningssystemet för införande av maxtaxereformen utformas med barnomsorgsmodellen i utjämningssystemet som grund. Med något undantag delade remissinstanserna arbetsgruppens uppfattning. RRV menar att förslaget i allt för hög utsträckning missgynnar storstädernas förortskommuner. anser att kommunerna inledningsvis bör ersättas för det faktiska intäktsbortfallet. Ett flertal remissinstanser påpekar vikten av en uppföljning av reformen. Som viktiga områden att följa upp nämns förändringar i efterfrågan, förändringar i vistelsetider, kvaliteten i verksamheten och de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m. Lagen omtryckt 1997:1212. Senaste lydelse 1998:352. 1999/2000:129 Bilaga 1 1999/2000:129 Bilaga 1