prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — Rege- ringens bedömning är att den övergångsvisa garantipensionen bör beräk- nas på motsvarande sätt vad gäller personer med efterlevandelivränta. Som ovan redovisats kan SGA i vissa fall bli större än den faktiskt ut- betalda pensionen. Utredningens bedömning var att detta förhållande bör beaktas när beräkningsunderlaget fastställs. Regeringen delar denna be- dömning vad gäller de personer som uppbar både liv- ränta och ålderspension. En lösning, som utredningen har förordat, skulle vara att låta en viss yrkesskadelivränta ingå i beräkningsunderlaget. En- ligt regeringens mening är dock en sådant lösning både komplicerad och administrativ krävande. Regeringen föreslår i stället att en begränsnings- regel skall införas när beräkningsunderlaget fastställs för de personer med egenlivränta som uppbar både livränta och ålders- pension. Begränsningsregel innebär att den pensionsberättigades beräk- ningsunderlag inte skall bli lägre än ett belopp som motsvarar den folkpension och det pensionstillskott som skulle ha utbetalats enligt gällande regler, om pensionen inte hade samordnats med yrkesskadeliv- ränta. Som pensionstillskott skall likställas den tilläggspension som skulle enligt gällande regler föranlett avräkning av pensionstill- skottet. Regeringens bedömning är att motsvarande begränsningsregel bör gälla även för personer med efterlevandelivränta. Vad gäller personer med livränta har det framkommit att SGA fast- ställs med ledning av delvis andra inkomster än vad som gäller för övriga ålderspensionärer. Avtrappningen och basnivåerna är dock desamma oavsett om den pensionsberättigade har livränta eller ej. Vi föreslår där- för att beräkningsunderlaget för pensionärer vars ålderspension har sam- ordnats med yrkesskadelivränta skall räknas om på samma sätt som skall gälla för ålderspensionärer utan livränta. Hur detta skall ske framgår av avsnitt 7. Den övergångsvisa garantipensionen erhålls genom att från det omräk- nade beräkningsunderlaget dras av den tilläggspension, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i underlaget. I utformningen av beräkningsregler för den övergångsvisa garantipen- sionen har vi utgått från att pensionären endast har pensionsinkomster. Vi har inte beaktat att den pensionsberättigade kan ha andra beskattnings- bara s.k. sidoinkomster. Vi har inte heller kunnat ta hänsyn till att yrkes- skadelivräntan till den del livräntan är beskattningsbar kan innebära att det vanliga grundavdraget blir ett annat än vad som skulle ha gällt för samma pensionär utan livränta. Sådana hänsynstaganden skulle oundvik- ligen leda till individuella bedömningar som enligt regeringens uppfatt- ning skall undvikas av administrativa skäl. Samordning om livränta eller ålderspension beviljas Det har framgått att regeringens uppfattning är att de grunder för sam- ordningen som tillämpades när det utgående pensionsbeloppet bestämdes alltjämt bör gälla. Detta har dock inte samma giltighet vad gäller de per- soner som kommer att beviljas ålderspension eller yrkesskadelivränta först 2003. Dagens samordningsbestämmelser har således aldrig tillämpats för denna grupp pensionärer. Det kan därför inte anses som lika självklart att dagens regler skulle översättas för dessa pen- sionärer med samma noggrannhet som gäller för pensionärer som har omfattats av dagens samordningsbestämmelser. Vidare gäller att det belopp som tilläggspensionen skall minskas med kan på ett relativt enkelt sätt fastställa för de pensionärer som omfattas av dagens samordningsbestämmelser. Är sam- ordningen aktuell först eller därefter krävs en komplicerad lag- stiftning och administration för beräkning av motsvarande belopp. Detta är, enligt regeringen, inte rimligt. Regeringen föreslår därför att samma samordningsbestämmelser skall tillämpas för personer som är födda eller tidigare som skall gälla för de yngre generationerna, om yrkesskadelivränta eller ålderspension beviljas först . Regeringens förslag innebär att pensionen efter samordningen kan bli både något lägre och något högre jämfört med vad som skulle ha varit fallet om dagens regler hade tillämpats. Det bör dock poängteras att för- slaget inte innebär någon faktisk inkomstsänkning för den enskilda pen- sionären. 9 Särskilda folkpensionsförmåner och arbetsskadelivränta 9.1 Särskilda folkpensionsförmåner Regeringens förslag: Lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, med de förändringar som skett genom lagen (1998:707) om ändring i nämnda lag, skall anpassas till att gälla också för personer födda eller tidigare. Barntillägget till den som är född eller tidigare skall inte reduceras av den ålderspension som den försäkrade föräldern uppbär om summan av hel tilläggspension enligt lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension och hel övergångsvis garantipension uppgår till högst 2,17 prisbasbelopp. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer överens med re- geringens förslag. Därutöver föreslog utredningen - med hänsyn till att en särskild pensionsform (bosättningstillägg) föreslogs införas - änd- ringar i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag samt i övergångsreglerna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär ålderspension, för att anpassa dessa regler till att gälla också för personer födda eller tidigare. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. kan inte acceptera några försämringar av förmånerna handikappersättning, vårdbidrag, särskilt pensionstillägg, hustrutillägg och barntillägg genom en samordning med garantipensio- nen. Skälen för regeringens förslag: I dagens grundskyddssystem komp- letteras folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundav- draget med vissa särskilda folkpensionsförmåner som utges som tillägg till folkpensionen. Dessutom ingår i regelsystemet för folkpensione- ringen några förmåner som utges som självständiga förmåner. Med hän- syn till att bosättningstillägg inte skall införas som en särskild pension vid sidan om garantipension behöver någon konsekvensändring inte göras i lagen om handikappersättning och vårdbidrag. Någon anpassning i regler rörande hustrutillägg behöver inte heller göras, eftersom samtliga berörda fyllt (och således kan uppbära hustrutillägg) då den övergångsvisa garantipensionen införs . Särskilt pensionstillägg utges enligt nuvarande regler som ett tillägg till folkpension i form av ålderspension till förälder som under har vårdat sjukt eller handikappat barn och som därvid har avstått från förvärvsarbete. I samband med införandet av lagen om garantipension föreskrevs att reglerna om särskilt pensionstillägg skall fortsätta att gälla, men med den begränsningen att lagen endast gäller för dem som är födda eller tidigare. Detta och att endast tid kan tillgodo- räknas som vårdtid för särskilt pensionstillägg gäller . I övrigt har lagen, med ikraftträdande , anpassats till det reformerade ålderspensionssystemet. Några ändringar i sak har i princip inte genomförts. Vissa justeringar måste dock göras för att an- passa bestämmelserna till övergångsvis garantipension. I sak gäller detta att det särskilda pensionstillägget till personer som är födda eller tidigare även skall utges i förhållande antingen till antal bo- sättningsår eller till antalet år med tillgodoräknade pensionspoäng enligt 5 kap. AFL. Barntillägg utges för varje barn till en försäkrad förälder som uppbär ålderspension eller förtidspension. Barntillägget avskaffades 1990. Enligt övergångsbestämmelser betalas emellertid barn- tillägg ut även för tid efter till dem som hade rätt till barntillägg . Detta innebär att tillägget kommer att upphöra vid utgången av när de yngsta barnen som tillägget avser har fyllt . I proposition 1997/98:152 Garantipension m.m. har angivits att någon motsvarighet till barntillägget inte kommer att finnas i det reformerade ålderspensionssystemet. I samband med arbetet med garantipensionen gjordes bedömningen att barntillägget till personer födda eller senare borde behållas med i princip oförändrade regler. Regeringen har inte nu funnit anledning till annan bedömning vad avser barntillägg till personer som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen. Vi före- slår därför att barntillägget skall behållas med i princip oförändrade reg- ler. Barntillägget reduceras med hälften av den försäkrades tilläggs- pension i den mån denna för år räknat överstiger halva prisbasbeloppet. Fritt från samordning är således folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. För att anpassa reglerna till ett fullt beskattat system måste detta fribelopp höjas och vi föreslår att det skall motsvara den hög- sta övergångsvisa garantipension som kan utges till en ensamstående person, 2,17 prisbasbelopp. Detta synsätt stämmer överens med tankarna bakom det belopp som gäller för personer som omfattas av det reforme- rade ålderspensionssystemet. Enligt dagens regler berättigar barntillägget, tillsammans med annan ålderspension som den pensionsberättigade uppbär, till SGA. Däremot skall barntillägget enligt vårt förslag inte ingå i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen. Det skulle kunna innebära att en person som gjort förtida uttag av ålderspension och därmed har reducerad folkpension inte kompenseras fullt ut för det SGA han eller hon har rätt till enligt dagens regler. Eftersom de flesta som uppbär barntillägg upp- burit förtidspension före ålderspensioneringen, torde emellertid sådana fall knappast förekomma. Det skall också observeras att , när dessa regler avses träda i kraft, kommer antalet personer som över- huvudtaget uppbär barntillägg att vara mycket begränsat. är som barntillägg kan utbetalas. 9.2 Samordning med arbetsskadelivränta Regeringens förslag: Arbetskadelivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligt personskade- skydd skall efter utgången av betalas ut med det överskjutande belopp som räknats fram för december månad . Beloppet skall räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att samordning skall ske enligt nuvarande regler med de pensionsbelopp som ingår i beräknings- underlaget. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över detta förslag. Skälen för regeringens förslag: Livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) och enligt lagen (1977:265) om statligt per- sonskadeskydd (LSP) utges längst till den månad då den pensionsberät- tigade fyller . Till vissa personer kan arbetsskadelivränta dock utges även efter det att den pensionsberättigade har fyllt . För personer födda eller tidigare gäller, på grund av övergångsbestämmelserna till LAF, dessa regler fullt ut. Garantiregeln, den s.k. 65 %-regeln, innebär att livränta utges för tid efter det att den pensionsberättigade fyllt om hans eller hennes ålderspension från folk- och tilläggspensioneringen inte uppgår till av livräntans bruttobelopp. Livräntan betalas då ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan ålderspensionen och av livräntans bruttobelopp. För personer födda eller senare avskaffades denna bestämmelse i samband med införandet av det reformerade ålderspen- sionssystemet. kommer nuvarande pensionsförmåner till ålders- pensionärer att ersättas av tilläggspension enligt LIP och övergångsvis garantipension. Om arbetsskadelivräntan skulle samordnas med den övergångsvisa garantipensionen skulle det ge ett för den pensionsberättigade sämre resultat jämfört med , eftersom denna pension kommer att utges med ett högre bruttobelopp än dagens folkpension och pensionstillskott. Ersättning som utges på grund av LAF och LSP samordnas inte med pensionsförmånerna på annat sätt än vid uttag av ålderspension. Om uttaget sker efter sker samordning med den pension som skulle ha betalats ut om hel pension hade tagits ut fr.o.m. . har därför samordning med ålderspensionen gjorts för alla livräntetagare födda eller tidigare. Regeringen föreslår att det livräntebelopp som efter samordning med ålderspensionen beräknats för den enskilde skall gälla även fortsättningsvis. Beloppet föreslås vara prisindexerat, dvs. räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Enligt utredningens förslag skulle arbetsskadelivräntan alltjämt sam- ordnas med den ålderspension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt AFL, dvs. med de belopp som ingår i den enskildes beräk- ningsunderlag. Det hade gett samma livräntebelopp som vårt förslag med undantag för effekten av följsamhetsindexeringen av tilläggspensionen. Med vårt förslag kommer inte ett extra påslag på tilläggspensionen att minska livräntebeloppet, vilket hade varit fallet med utredningens för- slag. Inte heller kommer en lägre uppräkning av tilläggspensionen att kompenseras av ett högre livräntebelopp. Sådan kompensation utges istället genom den övergångsvisa garantipensionen, på samma villkor till pensionärer med som utan livränta. Vårt förslag innebär således att ga- rantiregeln (65 %-regeln) alltjämt kommer att tillämpas i förhållande till en prisindexerad pension. Det innebär också en administrativ förenkling jämfört med utredningsförslaget. Arbetsskadelivräntan skall inte ingå i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen, eftersom den inte påverkar dagens SGA för ålderspensionärer. 10 Utbetalning av övergångsvis garantipension 10.1 Uttag av övergångsvis garantipension Regeringens förslag: Övergångsvis garantipension skall som huvud- regel betalas ut endast till den som är bosatt i . Övergångsvis garantipension skall dock i undantagsfall kunna betalas ut till en per- son som bosatt sig utomlands, om det med hänsyn till omständig- heterna är uppenbart oskäligt att inte betala ut pensionen. Utbetalning till utlandet skall kunna ske utan någon prövning av rätt därtill, om den pensionsberättigade med stöd av socialförsäkringslagen (1999:799) eller dess övergångsbestämmelser före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna uppbär folkpension i form av ålderspension vid bosättning utomlands. Uttag av övergångsvis garantipension skall kunna avse hel, tre fjär- dedels, halv eller en fjärdedels förmån. En pensionsberättigad som har rätt till tilläggspension får dock ta ut övergångsvis garantipension en- dast om och till den del som han eller hon tar ut tilläggspension . Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer överens med re- geringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Dagens grundskydd i form av folk- pension och pensionstillskott betalas enligt huvudregeln ut endast till den som är bosatt i . Även rätten till särskilt grundavdrag vid beskatt- ning gäller endast för pensionärer som är bosatta i . En person som har börjat uppbära folkpension kan få folkpensionen utbetald till utlandet, om det skulle framstå som oskäligt att dra in pensionen. Enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om ändring i AFL har en svensk medborgare, som är född eller tidigare eller som är född senare men som uppbar folkpension i form av ålders-, förtids- eller efterlevandepension, under vissa förutsättningar rätt att vid bosättning utomlands uppbära en oavkortad folkpension, dvs. med samma belopp som skulle ha utgetts vid bosättning i . En förutsättning härför är att den pensionsberättigade varit mantalsskriven i det år då han eller hon fyllde och de fem åren närmast dess- förinnan. Denna övergångsregel gäller alltjämt men med vissa justeringar som innebär att regeln inte gäller barnpension och hustrutillägg efter ut- gången av . Vidare gäller att bestämmelsen numera endast är till- lämplig för de personer som också vid utgången av alltjämt upp- bar folkpension. kommer i stället socialförsäkringslagen (1999:799, SofL) att gälla, vars regler om utbetalning dock i princip motsvarar reg- lerna i AFL. I proposition om anpassningar i ålderspensionssystemet in- för m.m., som avses lämnas till , kommer regeringen att föreslå vissa tillägg och förtydliganden till SofL. Detta innebär att en pensionsberättigad som vid lagens ikraftträdande får folkpension utbetald utomlands enligt AFL eller enligt övergångsbe- stämmelser i AFL skall få det även fortsättningsvis utan hinder av de nya bestämmelserna i . De pensionärer som vid utgången av får sin folkpension utbe- tald till utlandet bör enligt regeringens uppfattning även kunna få över- gångsvis garantipension utbetald till utlandet utan särskild prövning. På grund av den exporträtt som följer av förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av konventionsförpliktelser kommer emellertid den övergångsvisa garantipensionen liksom garantipensionen att i stor utsträckning betalas ut även till personer bosatta utanför (se avsnitt 14). Den del av dagens folkpension som baseras på tillgodoräknade ATP-år kommer fr.o.m att utges i form av tilläggspension, och denna pension skall utbetalas till en pensionsberättigad som är bosatt utomlands oavsett medborgarskap. I det reformerade ålderspensionssystemet får garantipension endast tas ut om den inkomstgrundade ålderspensionen tas ut . Garanti- pensionen och inkomstgrundad ålderspension kommer då, liksom , att kunna tas ut som hel eller partiell dvs. tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pension. Om partiellt uttag görs från den inkomstgrundade ålderspensionen skall garantipensionen betalas ut med samma andel. Re- geringen föreslår att samma regler skall gälla för uttag av övergångsvis garantipension. Till skillnad från vad som gäller för garantipension före- slår vi emellertid att även den som inte har tjänat in någon tilläggspen- sion skall ha rätt att göra partiellt uttag av övergångsvis garantipension. En pensionär med enbart folkpension och pensionstillskott som uppbär partiell pension är således inte tvingad att göra ett helt pensionsuttag för att fortsättningsvis få ålderspension utbetald. kommer motsvarande andel av övergångsvis garantipension att utbetalas, om pensionären inte genom ansökan begär annat. 10.2 Ansökan om och utbetalning av övergångsvis garantipension Regeringens förslag: Övergångsvis garantipension skall utges utan ansökan till den som vid utgången av uppbär ålderspension. Övergångsvis garantipension till den som vid omläggningen inte upp- bär ålderspension skall betalas ut efter ansökan. Utbetalning skall ske tidigast fr.o.m. månaden efter det att ansökan kommit in till den all- männa , dock tidigast fr.o.m. . På motsvarande sätt som gäller för garantipension skall, om an- sökan om ålderspension inte har gjorts senast före den månad då den pensionsberättigade fyller , ut- reda om den pensionsberättigade vill senarelägga sitt pensionsuttag ytterligare. Vidare skall, i likhet med vad som gäller för garantipension, över- gångsvis garantipension enligt huvudregeln betalas ut . Un- dantag gäller för små årsbelopp. Pensionen betalas ut t.o.m. den må- nad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till övergångsvis garantipension annars upphör. Utbetalning skall endast ske till den pensionsberättigade. Utredningens förslag: Utredningens förslag om ansökan och utbetal- ning stämmer i princip överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog emellertid att beslut om utbetalning av ålderspension till annan enligt 16 kap.12 § AFL, som fattats , skall gälla även fort- sättningsvis för utbetalning av övergångsvis garantipension och ålders- pension enligt LIP. Vidare föreslogs att skall ha möj- lighet att fatta provisoriskt beslut om en pensionsberättigad som uppbär ålderspension vid utgången av inte lämnar de uppgifter som be- hövs för tillämpning av lagen om garantipension. Remissinstanserna: () tillstyrker utred- ningens förslag. RFV framhåller att uppgifter om tjänstepensioner m.m., som ingår i beräkningsunderlaget, måste begäras in före ikraft- trädandet för att antalet återkrav och tilläggsutbetalningar med anledning av provisoriska beslut skall kunna minimeras. För att det skall vara realistiskt att ta in 1,6 miljoner underlag till beräkningsunderlaget från pensionärerna krävs dock en långtgående automatisk databehandling både i form av färdigifyllda uppgifter på den begäran om uppgifter som skickas ut och vid hanteringen av inkomna uppgifter. Verket förutsätter att det faller på RFV att fastställa riktlinjer beträffande i vilka lägen den pensionsberättigade skall vara skyldig att lämna uppgifter och när provi- soriskt beslut bör fattas i samband med omläggningen. Också flera försäkringskassor anser det angeläget att i möjligaste mån undvika provi- soriska beslut och därmed det merarbete sådana beslut medför. Bl.a. läns allmänna försäkringskassa anser att möjligheten att inhämta uppgifter på annat sätt än genom den försäkrade t ex genom samkörning av olika register skall utredas. konstaterar att det i utredningen inte alls berörs vem som skall betala ut den övergångsvisa garantipensionen. För- bundet anser att en förutsättning för att samordningen mellan allmän pen- sion och tjänstepension skall fungera på avsett sätt är att utbetalning av allmän pension fortsättningsvis sker enligt dagens regler, dvs. av Kom- munsektorns eller i den mån den pen- sionsberättigade har rätt till eller statlig pension. Skälen för regeringens förslag: De flesta personer som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen kommer att uppbära ålderspension . För dessa personer har i huvudsak kännedom om de uppgifter som behövs för att beräkna den övergångs- visa garantipensionen. I vissa fall saknas emellertid uppgift om tjänste- pension som den pensionsberättigade uppbär. Inför omläggningen bör övervägas i vad mån uppgift om tjänstepension kan inhämtas direkt från den som betalar ut tjänstepensionen (se vidare avsnitt 12.3). Utredningen föreslog att skall ha möjlighet att fatta provisoriska beslut, vilket enligt flera remissinstanser skulle medföra merarbete. har tillgång till de flesta av de uppgifter som krävs för att fastställa den övergångsvisa garantipensionen för dem som redan uppbär ålderspension. Vad gäller tjänstepension skall i de flesta fall det belopp som utbetalades läggas till grund för beräkningen. Det finns enligt regeringens mening därför inte något behov av provisoriska beslut. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att för den som vid ikraft- trädandet av reglerna om övergångsvis garantipension redan uppbär ålderspension skall övergångsvis garantipension fastställas utan ansökan. Regeringen föreslår att för den som vid omläggningen inte uppbär ålderspension skall ansökan om övergångsvis garantipension på sätt som följer av lagen om garantipension göras hos den försäkringskassa som enligt SofL skall avgöra ärenden för den pensionsberättigade. När den pensionsberättigade också har rätt till tilläggspension bör ansöknings- handlingarna vara gemensamma för övergångsvis garantipension och tilläggspension. Ökning och minskning av övergångsvis garantipension kommer som tidigare anförts normalt att ansluta till motsvarande uttag av tilläggspension. Samma regler om ansökan och anmälan som gäller vid ökning och minskning av tilläggspension bör därför gälla för övergångs- vis garantipension. För såväl inkomstgrundad ålderspension som garantipension gäller som huvudregel att pension skall betalas ut senast fr.o.m. , om den försäkrade då är bosatt i . Utbetalning av pension skall emellertid alltid grundas på en ansökan från den pensionsberättigade. Vi föreslår att samma regler skall gälla för övergångsvis garantipension. Enligt lagen om garantipension utbetalas pensionen . Un- dantag gäller för små pensionsbelopp. Även i andra situationer kan ålderspension efter samtycke från den pensionsberättigade betalas ut på annat sätt än månatligen. Om inte annat är föreskrivet utges pensionen t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till pen- sion på annat sätt upphör.