prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — anser att överenskommelsen om ovanstående politiska frågor innebär en överenskommelse om innehållet i följande lagtexter med anknytning till strukturfonderna och Sammanhållningsfonden: - 6896/99 (allmän förordning om strukturfonderna) + COR 1, 2, 3 - 6881/99 (förordning om ERUF) - 6882/99 (förordning om ESF) - 6876/99 (förordning om FFU) + COR 1 - 6878/99 (förordningar om Sammanhållningsfonden) + COR 1 erinrar om att parlamentet och rådet vid i visade att de var beredda att genomföra det slutliga antagandet av rättsakterna före nästa val till och uppmanar båda institutionerna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de antas före denna tidsfrist i synnerhet med tanke på behovet av att förbereda en mjuk övergång till den nya programplaneringsperiod för strukturfonderna som börjar . F. Rubrik 3 (Intern politik) 59. Nivån på rubrik 3 bör fastställas så att de viktigaste prioriterade utgiftsposterna under denna rubrik behålls, varvid de program som redan beslutats av rådet och parlamentet skall beaktas. Nivån på de åtaganden för unionens interna politik som omfattas av rubrik 3 i budgetplanen bör inte överstiga följande: Rubrik 3 (Intern politik) (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 5 900 5 950 6 000 6 050 6 100 6 150 6 200 G. Rubrik 4 (Externa åtgärder) 60. En lämplig balans bör även fortsättningsvis hållas i fråga om den geografiska fördelningen av unionens externa åtaganden, med hänsyn till unionens politiska åtaganden, politiska prioriteringar och de länder som har de största behoven. Nivån på de åtaganden för unionens externa politik som omfattas av rubrik 4 i budgetplanen bör inte överstiga följande: Rubrik 4 (Externa åtgärder) (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 4 550 4 560 4 570 4 580 4 590 4 600 4 610 H. Rubrik 5 (Administrativa utgifter) 61. Med hänsyn till objektiva faktorer som bestämmer den nuvarande nivån på administrativa utgifter, restriktionerna i medlemsstaternas administrativa budget och de besparingar som kan göras genom att ny teknik införs samt förbättrad förvaltning av byggnader och förbättrad hantering av mänskliga resurser bör nivån på åtagandena för unionens administrativa utgifter inte överstiga följande: Rubrik 5 (Administration) (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 4 560 4 600 4 700 4 800 4 900 5 000 5 100 Principen om budgetdisciplin bör tillämpas lika på alla institutioner. Rubrik 6 (Reserver) Valutareserv 63. Valutareserven bör ha avvecklats enligt följande: (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 500 500 250 Anslaget för katastrofhjälp bör inte överstiga följande: Reserv för katastrofhjälp (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 200 200 200 200 200 200 200 Nivån på åtagandebemyndigandena för rubrik 4 har fastställts med hänsyn till beloppet för minskning av reserven för att säkerställa att budgetposterna under rubrik 4 inte tär på denna reserv när budgeten utarbetas. Denna reserv bör endast användas för helt nya och oförutsebara behov av humanitärt bistånd. Med hänsyn till målbeloppet och inbetalningssatsen i den reviderade förordningen om lånegarantifonden om vilken det redan finns en politisk överenskommelse (jfr dok. 13261/98 ADD 5 bilaga II) bör anslagen för lånegarantireserven inte överstiga följande: Lånegarantireserv (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 200 200 200 200 200 200 200 III. OBALANSER I BUDGETEN Principer som ligger till grund för systemet med egna medel 67. Unionens system med egna medel måste innebära att tillräckliga resurser står till buds för ett korrekt utarbetande av unionens politik, med beaktande av kravet på strikt budgetdisciplin. Systemet bör vara rättvist, öppet för insyn, kostnadseffektivt och enkelt. Eftersträvandet av andra mål, som finansiell autonomi, bör inte få undergräva dessa fyra allmänt erkända mål. Systemet måste bygga på kriterier som bäst ger uttryck för varje medlemsstats förmåga att bidra. Obalanser i budgeten 68. Visserligen kan de fulla fördelarna med medlemskap i unionen inte mätas enbart i budgettermer, men i erkände att obalanser i budgeten kan uppstå. Dessa bör i möjligaste mån rättas till genom utgiftspolitiken, även om möjligheter till korrigeringar har införts för medlemsstater med en budgetbörda som är orimligt tung i förhållande till deras relativa välstånd. är medvetet om att det finns olika faktorer som direkt eller indirekt inverkar på obalanser i budgeten, som den totala utgiftsnivån, innehållet i politiska reformer, utgifternas sammansättning och strukturen i fråga om egna medel. Mått och steg som bör vidtas 69. Med dessa principer i åtanke har beslutat om följande kombination av åtgärder för att uppnå en mera rättvis finansiell struktur med början 2000. Åtgärder på utgiftssidan 70. har beslutat om ett antal åtgärder på utgiftssidan med omedelbar verkan, vilka både kommer att säkra utarbetandet av unionens handlingslinjer och jämna vägen för välkomnandet av nya medlemsstater. Taket för EU:s egna medel skall ligga kvar på den nuvarande nivån av unionens BNI. Genom att enas om en ny budgetplan som kommer att säkerställa samma slags strama budget på unionsnivå som nationellt, och att EU:s utgifter inte växer snabbare än de nationella offentliga utgifterna, håller EU de totala utgifternas nivå liksom nu stadigt inom en fastställd struktur. Särskilt kommer en konkret, genuin och rättvis GJP-reform till producenters och konsumenters fromma, inom strikta budgetparametrar och ledande till nedtrappning av utgifterna , att utgöra ett betydelsefullt bidrag till det övergripande målet att åstadkomma en rättvisare finansieringsram. Ändringar i beslutet angående egna medel 71. Beslutet angående egna medel kommer att ändras så att ratificeringsprocessen kan fullföljas och ikraftträdande möjliggöras. För att hänsyn också i fortsättningen skall tas till varje medlemsstats förmåga att bidra, och för att det nuvarande systemets regressiva aspekter skall korrigeras för de minst välmående medlemsstaterna, skall den högsta faktiska procentsatsen för medel härrörande från mervärdesskatt minskas till och . Traditionella egna medel kommer att behållas, med det procenttal medlemsstaterna fastställer i form av uppbördskostnader som ökar till . avgiftsrabatt kommer att vara kvar. I enlighet med principerna i slutsatserna från i och från i skall i det beloppet inte innefattas oväntade vinster genom ändringar i finansieringssystemet. Tekniska justeringar i det nya beslutet om egna medel kommer därför att som tidigare neutralisera oväntade vinster som härrör från den progressiva minskningen av mervärdesskatteresursen och även genom ökningen i den procentandel av traditionella egna medel som medlemsstaterna behåller för att täcka sina insamlingskostnader. På samma sätt kommer en justering i samband med utvidgningen att minska utgifterna för den totala tilldelningen med ett belopp som motsvarar de årliga utgifterna för föranslutningen i kandidatländerna, varigenom man säkerställer att utgifter som är oförminskade förblir oförminskade. Den totala effekten av dessa två faktorer uppskattas till 2006. De andra medlemsstaternas finansiering av den brittiska rabatten kommer att ändras så att , , och får en minskning av sin finansieringsandel till av den normala andelen. Justeringen av finansieringsandelarna kommer att ske genom en justering av . Dessa ändringar kommer att genomföras som man tillämpar det nya beslutet om egna medel på grundval av siffrorna för det föregående året. När kommissionen i redogörelser hänvisar till budgetobalans, skall kommissionen utgå från driftsutgifterna. uppmanar kommissionen att göra en allmän översyn av systemet med egna medel, inklusive effekterna av utvidgningen, före . Som en del av denna översyn bör man också ta upp frågan om att skapa nya autonoma egna medel. TABELL A BUDGETPLAN EU-15 Miljoner euro priser Åtagandebemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 JORDBRUK 40 920 42 800 43 900 43 770 42 760 41 930 41 660 GJP-utgifter (exkl. landsbygdsutveckling) 36 620 38 480 39 570 39 430 38 410 37 570 37 290 Landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder 4 300 4 320 4 330 4 340 4 350 4 360 4 370 Strukturfonder 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660 Sammanhållningsfonden 2 615 2 615 2 615 2 615 2 515 2 515 2 510 INTERN POLITIK 5 900 5 950 6 000 6 050 6 100 6 150 6 200 EXTERNA ÅTGÄRDER 4 550 4 560 4 570 4 580 4 590 4 600 4 610 ADMINISTRATION 4 560 4 600 4 700 4 800 4 900 5 000 5 100 RESERVER 900 900 650 400 400 400 400 Valutareserv 500 500 250 0 0 0 0 Reserv för katastrofhjälp 200 200 200 200 200 200 200 Lånegarantireserv 200 200 200 200 200 200 200 FÖRANSLUTNINGSSTÖD 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 Jordbruk 520 520 520 520 520 520 520 Phare (kandidatländer) 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 TOTALT ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN 91 995 93 385 93 805 93 005 91 465 90 795 90 260 TOTALT BETALNINGSBEMYNDIGANDEN 89 590 91 Betalningsbemyndiganden i % av BNI 1,1,1,1,1,1,0, TILLGÄNGLIGT FÖR ANSLUTNING (betalningsbemyndiganden) 4 140 6 710 8 890 11 440 14 220 2 540 4 680 6 640 8 510 10 820 TAK FÖR BETALNINGSBEMYNDIGANDEN 89 590 91 Tak för betalningsbemyndiganden i % av BNI 1,1,1,1,1,1,1, Marginal 0,0,0,0,0,0,0, Tak för egna medel 1,1,1,1,1,1,1, TABELL B - BUDGETRAM EU-21 Miljoner euro priser Åtagandebemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 JORDBRUK 40 920 42 800 43 900 43 770 42 760 41 930 41 660 GJP-utgifter (exkl. landsbygdsutveckling) 36 620 38 480 39 570 39 430 38 410 37 570 37 290 Landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder 4 300 4 320 4 330 4 340 4 350 4 360 4 370 Strukturfonder 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660 Sammanhållningsfond 2 615 2 615 2 615 2 615 2 515 2 515 2 510 INTERN POLITIK 5 900 5 950 6 000 6 050 6 100 6 150 6 200 EXTERNA ÅTGÄRDER 4 550 4 560 4 570 4 580 4 590 4 600 4 610 ADMINISTRATION 4 560 4 600 4 700 4 800 4 900 5 000 5 100 RESERVER 900 900 650 400 400 400 400 Valutareserv 500 500 250 0 0 0 0 Reserv för katastrofhjälp 200 200 200 200 200 200 200 Lånegarantireserv 200 200 200 200 200 200 200 FÖRANSLUTNINGSSTÖD 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 Jordbruk 520 520 520 520 520 520 520 Phare (kandidatländer) 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 3 750 5 830 7 920 10 000 12 080 730 760 790 820 850 370 410 450 450 450 TOTALT ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN 91 995 93 385 100 255 102 TOTALT BETALNINGSBEMYNDIGANDEN 89 590 91 av vilket: utvidgning 4 140 6 710 8 890 11 440 14 220 Betalningsbemyndiganden i % av BNI 1,1,1,1,1,1,1, Marginal 0,0,0,0,0,0,0, Tak för egna medel 1,1,1,1,1,1,1, DEL II UTTALANDE OM UTNÄMNINGEN AV KOMMISSIONENS ORDFÖRANDE I. Stats- och regeringscheferna har med respekt noterat kommissionens avgång och uttrycker sin tacksamhet för det arbete den har gjort för . De beslutade enhälligt att be att tacka ja till den viktiga uppgiften att bli ordförande för nästa Europeiska kommission. I enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Amsterdamfördraget skall detta beslut underställas det nuvarande för godkännande. Efter detta godkännande bör anstränga sig för att förbereda utnämningen av den nya kommissionen i samarbete med medlemsstaternas regeringar. Medlemsstaternas regeringar och skall i samförstånd utse övriga personer som de avser att utnämna som ledamöter av kommissionen. Efter valen bör det nyvalda godkänna både ordföranden och de personer som utsetts till kommissionen. Det nyvalda bör påbörja förfarandet för att utnämna den nya kommissionen . Efter godkännande av det nyvalda skall ordföranden och kommissionens ledamöter utnämnas enhälligt av medlemsstaternas regeringar. önskar ge den nya kommissionen möjlighet att börja arbeta möjligt och fortsätta att arbeta med fullständigt mandat och framåt. Europeiska unionen behöver en stark, handlingskraftig kommission som iakttar regeln om öppenhet och närhet till medborgarna. kommer att få i uppdrag att utarbeta ett program för den nya kommissionens arbetssätt. Ett första åsiktsutbyte om detta reformprogram mellan stats- och regeringscheferna och kommer att äga rum och under alla omständigheter innan godkänns av det nuvarande . Den nya kommissionen bör skyndsamt genomföra de reformer som behövs, särskilt när det gäller att förbättra kommissionens organisation, förvaltning och finansiella kontroll. För att åstadkomma detta bör den kommande kommissionen ge hög prioritet åt utarbetandet av ett program som omfattar långtgående modernisering och reform. I första hand bör alla medel tas i bruk för att garantera att kommissionen, när den förvaltar gemenskapens fonder, program eller projekt, har en struktur som säkerställer högsta möjliga integritet och effektivitet i förvaltningen. DEL III UTTALANDEN OM KOSOVO UTTALANDE AV EUROPEISKA RÅDET OM KOSOVO är djupt oroat över att ambassadör och de tre förhandlarna från , ambassadörerna , Majorski och Petritsch, har misslyckats i sina medlingsförhandlingar med president . Dessa ansträngningar syftade gemensamt till att övertala att godta ett eldupphör i Kosovo och en politisk lösning på för att förhindra en humanitär katastrof i Kosovo. Över en kvarts miljon kosovoalbaner är nu hemlösa till följd av attackerna av säkerhetsstyrkor. tvingades 65 000 personer lämna sina hem och ytterligare 25 000 sedan fredsförhandlingarna bröt samman i . Medan kosovoalbanerna undertecknade Rambouilletavtalen strömmade styrkor in i Kosovo för att inleda en ny offensiv. Sedan fientligheterna bröt ut i Kosovo har 440 000 personer, mer än en femtedel av Kosovos befolkning, flytt eller fördrivits. Nya offer rapporteras . Civilbefolkningen utgör målet för fientligheterna. Det internationella samfundet har gjort sitt yttersta för att finna en fredlig lösning på . I och senast i har intensiva ansträngningar gjorts efter månadslånga förberedelser för att förhandla fram ett avtal som ger Kosovo självstyre, som är rättvist för båda parter i konflikten och som skulle säkerställa en fredlig framtid både för serberna i Kosovo och för kosovoalbaner och alla andra nationaliteter. Utkastet till avtal som undertecknades i av kosovoalbanerna, uppfyller dessa krav: På grundval av suveränitet och territoriella integritet ger det Kosovo en hög grad av självstyre, garanterar individuella mänskliga rättigheter för alla invånare i Kosovo i enlighet med de högsta europeiska normerna, innehåller vidsträckta rättigheter för alla nationaliteter som lever i Kosovo och lägger grunden för den återuppbyggnad av det krigshärjade området som krävs. Den jugoslaviska ledningen under president har ihärdigt vägrat att på allvar försöka finna en politisk lösning. Den har gett det jugoslaviska folket en förvrängd bild av förhandlingsförloppet och av de frågor som behandlats. Dessutom har den serbiska polisen och väpnade styrkor på ett omfattande sätt förstärkt sin närvaro i Kosovo och därigenom ytterligare överskridit de gränser som fastställdes i avtalet mellan Holbrooke och . Slutligen genomför de jugoslaviska säkerhetsstyrkorna militära operationer mot civilbefolkningen i i strid med bestämmelserna i säkerhetsrådets resolution . På tröskeln kan en humanitär katastrof mitt i inte accepteras. Det kan inte tillåtas att majoriteten av befolkningen i i mitt kollektivt berövas sina rättigheter och blir offer för svåra brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi, medlemsstaterna i Europeiska unionen, har moralisk förpliktelse att garantera att urskillningslöst beteende och våld, som blev påtagligt vid , inte upprepas. Vi har skyldighet att se till att de hundratusentals personer som flytt eller fördrivits får återvända hem. Aggression får inte belönas. En angripare måste veta att han måste betala ett högt pris. Det är vad har lärt oss. Det internationella samfundet kommer inte heller att tolerera brott mot mänskligheten. De som driver konflikten i Kosovo bör inte glömma att domstolen i har behörighet som omfattar Kosovo. De och deras ledare kommer att personligen få stå till svars för sina handlingar. Vi har när allt kommer omkring ansvar för att säkerställa fred och samarbete i området. Därigenom garanteras våra grundläggande europeiska värderingar, dvs. respekten för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, för internationell rätt, för demokratiska institutioner och gränsers okränkbarhet. Vår politik riktas varken mot den jugoslaviska eller den serbiska befolkningen eller mot eller Republiken . Den riktas mot den oansvariga jugoslaviska ledningen under president . Den riktas mot säkerhetsstyrkor som cyniskt och brutalt slåss mot sin egen befolkning. Vi vill få slut på dessa våldshandlingar. President måste stoppa den serbiska aggressionen i Kosovo och underteckna Rambouilletavtalen, som innefattar en NATO-ledd fredsstyrka för att garantera stabilitet. Vi uppmanar enträget den jugoslaviska ledningen under president att fatta mod i detta kritiska ögonblick och radikalt ändra sin egen politik. Det är fortfarande inte för sent att stoppa det interna förtrycket och att acceptera det internationella samfundets ansträngningar för att medla. Det internationella samfundets enda mål är att hitta en politisk framtid för Kosovo grundad på suveränitet och territoriella integritet och som respekterar den oro och de förhoppningar som hyses av alla invånare i Kosovo. Kosovoalbanerna visade att de önskar en fredlig lösning genom att underteckna Rambouillet-avtalen. Det är nu avgörande att de visar maximal återhållsamhet. Vi betonar att det inte är vårt syfte att hålla kvar i sin självpåtagna isolering från och världen. Tvärtom skulle vi vilja göra slut på isolering i . Men för att detta skall kunna genomföras måste välja den väg som leder till fred i Kosovo och till reformer och demokratisering samt pressfrihet i hela . UTTALANDE AV EUROPEISKA RÅDET OM KOSOVO I det uttalande som avgav betonades de ansträngningar det internationella samfundet hade gjort för att undvika ett militärt ingripande. Vi uppmanade den jugoslaviska ledningen under president att i detta kritiska ögonblick ha modet att radikalt ändra sin egen politik. NATO genomför nu insatser mot militära mål i för att få ett slut på den humanitära katastrofen i Kosovo. står nu inför de mycket allvarliga konsekvenserna, som landet upprepade gånger varnats för, av sin underlåtenhet att samarbeta med det internationella samfundet för en fredlig lösning på Kosovokrisen. President måste nu ta hela ansvaret för vad som händer. Det åligger honom att hejda de militära insatserna genom att avbryta sina angrepp mot Kosovo och genom att godta Rambouilletavtalen. DEL IV ÖVRIGA FÖRKLARINGAR FREDSPROCESSEN I Europeiska unionens stats- och regeringschefer bekräftar åter unionens stöd för en förhandlingsuppgörelse i som bör bygga på principerna om "land för fred" och garantera både den kollektiva och individuella säkerheten för de israeliska och palestinska folken. I detta sammanhang välkomnar Europeiska unionen beslutet från Palestinska nationalrådet och associerade organ som åter bekräftar upphävandet av de bestämmelser i den palestinska nationella stadgan enligt vilka skall förstöras och som även bekräftar deras åtagande att erkänna och leva i fred med . Men Europeiska unionen är fortfarande orolig över det nuvarande dödläget i fredsprocessen och uppmanar parterna att fullständigt och genomföra Wye . Europeiska unionen uppmanar också parterna att åter bekräfta att de ansluter sig till de grundläggande principer som fastställdes inom ramen för avtalen i , och påföljande avtal i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 och 338. Europeiska unionen vädjar till parterna att komma överens om en förlängning av den övergångsperiod som fastställdes i . Europeiska unionen vädjar särskilt om att förhandlingarna om slutstatus återupptas under de kommande månaderna i snabbare takt och utan att förlängas i oändlighet. Europeiska unionen anser att det bör vara möjligt att ha målsättningen att avsluta förhandlingarna . Den uttrycker sin vilja att arbeta för att underlätta ett snabbt avslutande av förhandlingarna. Europeiska unionen vädjar till båda parterna att avstå från sådana handlingar som kan störa utgången av förhandlingarna om slutstatus och från alla handlingar som står i motsättning till internationell rätt, även bosättningar och att bekämpa provokationer och våld. Europeiska unionen bekräftar åter palestiniernas fortsatta och oinskränkta rätt till självbestämmande samt möjligheten till en stat och ser fram emot att denna rätt tillgodoses . Den vädjar till parterna att uppriktigt kämpa för en förhandlingslösning på grundval av de befintliga avtalen utan att ifrågasätta denna rätt som inte är underkastad något veto. Europeiska unionen är övertygad om att bildandet av en demokratisk, livskraftig och fredlig oberoende palestinsk stat på grundval av de befintliga avtalen och genom förhandlingar skulle vara den bästa garantin för säkerhet och för att skall godtas som en jämställd partner i regionen. Europeiska unionen förklarar att den är villig att överväga erkännandet av en palestinsk stat när det blir aktuellt i enlighet med de grundläggande principer som vi hänvisar till ovan. Europeiska unionen vädjar också om att förhandlingarna om de syriska och libanesiska spåren i fredsprocessen i återupptas , så att säkerhetsrådets resolutioner 242, 338 och 425 kan genomföras. godkände det handels- och samarbetsavtal med som har varit föremål för förhandlingar . Det välkomnade detta historiska ögonblick och gav rådet i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder för det formella godkännandet. Detta avtal är ytterligare ett viktigt steg för att befästa och stärka det solida partnerskapet mellan Europeiska unionen och i fråga om politik, ekonomi och handel. betraktar detta historiska avtal som en symbol för de starka vänskaps- och solidaritetsbanden mellan folken i och södra . UTVIDGNINGEN Mot bakgrund av resultatet av förhandlingarna om Agenda 2000 den 24 vill sända ett lugnande budskap till de länder som förhandlar om anslutning. Utvidgningen fortsätter att vara en historisk prioritering för Europeiska unionen. Anslutnings- förhandlingarna kommer att fortsätta för varje land i sitt eget tempo och så snabbt som möjligt. uppmanar rådet och kommissionen att se till att takten i förhandlingarna bibehålls i enlighet härmed. Bilaga 14: Slutsatser från Europeiska rådets möte i INLEDNING 1. sammanträdde i den 3 för att be- handla viktiga framtidsfrågor efter Amsterdamfördragets ikraftträdande. inbjöd den nyutnämnde ordföranden för kommis- sionen, , att delta i sina förhandlingar för att med honom diskutera grundläggande frågor om Europeiska unionens politik . noterade med tillfredsställelse redogörelse för den kommande kommissionens arbets- och reformprogram. bekräftade härvid sin uppfattning att man snabbt bör arbeta vidare med utnämningsförfarandet för den nya kommissionen efter valen till och avsluta detta så fort som möjligt. Dessutom inleddes överläggningarna med ett åsiktsutbyte med ordförande, , om de viktigaste diskussionspunkterna. beslutade om flera viktiga utnämningar. Inom ramen för Amsterdamfördragets genomförande utsåg till den nya posten som rådets generalsekreterare och hög representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Till rådets biträdande generalsekreterare utsågs . SYSSELSÄTTNING, TILLVÄXT, KONKURRENSKRAFT OCH HÅLLBAR UTVECKLING 5. I och med införandet av euron har Europeiska unionen uppnått sin högsta nivå när det gäller ekonomisk integra- tion. har det största valutaområdet i världen vid sidan av uppstått. Genom införandet av euron kommer att kunna spela den roll i världsekonomin som motsvarar dess ekonomiska tyngd. En stabil euro kommer att stärka förmåga att främja tillväxt och sysselsättning. erkänner det globala ansvar som tog då euron infördes. betonar ånyo nödvändigheten av en strikt tillämpning av stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser.