prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — I fall då landramen förändras, t.ex. vid successiv avveckling av samarbetet eller vid uppbyggnad av ett nytt programlandssamarbete, får regeringen i varje särskilt fall fastställa maximal utfästelseram i syfte att undvika att redan gjorda åtaganden överskrids. För övriga landprogram och andra verksamheter får utfästelseramen uppgå till högst medelstilldelning. I enlighet med ovanstående beräkningsregler föreslås bemyndiganderamen för det bilaterala utvecklingssamarbetet fastställas till för enligt tabell 3.15. Sammanlagt för anslaget A 1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateralt utvecklingssamarbete, uppgår således den föreslagna bemyndiganderamen till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i sin årliga rapport angivit att regeringen bör tydliggöra Sidas bemyndigande avseende investeringar i aktiekapital. Regeringen avser att återkomma till Sida i frågan. Slutsatser och konsekvenser för anslag Regeringen föreslår att anslaget A1 Biståndsverksamhet för ökar med till totalt . I den beräknade medelsfördelningen har hänsyn tagits till reservationer och tidigare ingångna avtal. Det multilaterala utvecklingssamarbetet inom anslaget beräknas öka med till . Att höjningen inte beräknas bli större beror på att medelsbehovet för Europeiska utvecklingsfonden () är betydligt lägre än 1999. kommer dock behovet åter att öka. Vidare har de omfattande reservationerna för delposten Övrigt multilateralt samarbete beaktats vid beräkningen och posten beräknas därför till ett lägre belopp än 1999. Det bilaterala utvecklingssamarbetet beräknas öka med till . I det följande beskrivs endast de större ökningar som föreslås. beräknas öka som ett led i regeringens satsning på regionen. För föreslås en höjning främst med anledning av insatser i efter orkanen . beräknas höjas framförallt för att möjliggöra ökat stöd till återuppbyggnadsinsatser i Kosovo. för Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande har haft ett mycket högt medelsutnyttjande vilket beräknas fortsätta och en höjning föreslås därför. Även för Ekonomiska reformer beräknas en höjning då behovet av stöd är omfattande, inte minst inom ramen för det s.k. utökade HIPC-initiativet. För anslagsposten Övrigt beräknas en ökning med till då reservationerna som tidigare motiverat en låg medelstilldelning - beräknas minska. A2 (1999) Tabell 3.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1998 Utfall 416 151 1 Anslags- sparande 126 578 1 1999 Anslag 418 143 1 Utgifts- prognos 456 000 1 2000 Förslag 415 844 2 2001 Beräknat 422 318 2,3 2002 Beräknat 429 132 2,4 Består av anslagsposterna: A2.1 (Sida) () 2. Består endast av Sida 3. Motsvarar 415 844 prisnivå 4. Motsvarar 415 844 prisnivå. Tabell 3.17 Beräkning av anslagen Tusental kronor Anslag 1999 418 143 Pris- och löneomräkning 2 113 Justering av 18 349 Överfört till A1 Biståndsverksamhet från Sidas andel -12 000 Förslag 2000 426 605 varav: A2 (Sida) 415 844 10 761 Anslaget A2 består t.o.m. av två anslagsposter: (Sida) och (). Från kommer anslagsposterna att omvandlas till separata anslag. Utöver NAI:s anslag ovan finansieras institutets forsknings- och forskningsstödjande verksamhet gemensamt av de nordiska länderna. Den svenska andelen finansieras från anslagsposten A1.3 Övrigt. Utfallet på anslaget var , vilket är högre än tilldelade medel. Anslagsutnyttjandet utöver budget förklaras framförallt av att Sida använt tidigare års anslagssparande. finns en utgiftsbegränsning enligt vilken högst får belasta anslaget . Detta belopp är högre än tilldelade medel, främst genom att Sida även kommer att ta i anspråk en del av myndighetens anslagssparande, vilket uppgick till vid utgången av 1998. Sida planerar att använda sparandet för en satsning på kompetensutveckling men även för att rekrytera ny personal inför de stora pensionsavgångarna som väntas . Även hade ett anslagssparande vid utgången av 1998, om 3 miljoner, vilket dock förväntas förbrukas . A2 (2000) (Sida) Sida är enligt förordningen (1995:869) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . I Sidas budgetunderlag , liksom i förra årets budgetunderlag, framhåller myndigheten att nya former för utvecklingssamarbetet, med bl.a. partnerskapstanken och behov av fördjupat samarbete och dialog med samarbetsländerna, också medför att innehållet i biståndet förändras. Myndighetens egen personal, framförallt i fält, blir alltmer en del av utvecklingssamarbetet vilket bl.a. ställer krav på en mer flexibel fältrepresentation och att kostnadsneutralitet föreligger mellan Sidas personal och andra genomförare av bistånd. Sida har därför föreslagit att den personal i fält som handhar direkt handläggning av program och projekt skall finansieras av sakanslag. Sida föreslog vidare i myndighetens budgetunderlag att myndigheten skall få ikläda sig förpliktelser fem gånger de årliga regionala ramarna, för vilka gällande regionstrategier eller motsvarande riktlinjer finns. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Resultatinformation om Sidas verksamhet återfinns under avsnittet A1 Biståndsverksamhet, Bilateralt utvecklingssamarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgiftsinkomster under anslaget A2 beräknas till . Slutsatser Regeringen instämmer i Sidas bedömning att den personal i fält som handhar direkt handläggning av program och projekt skall finansieras av sakanslag. Ett belopp om föreslås omdisponeras från förvaltningsanslaget A2 till sakanslaget A1 Biståndsverksamhet. Regeringen avser att återkomma i regleringsbrevet om vilken form av återrapportering som bör göras. Beträffande den föreslagna utökade ramen för att ingå förpliktelser bedömer regeringen att förslaget ytterligare skulle öka gapet mellan den bemyndiganderam beslutar om och det faktiska behovet av bemyndigandeutrymme. Förslaget avvisas därför. A3 (2000) 2000 Förslag 10 761 2001 Beräknat 10 965 2002 Beräknat 11 184 Motsvarar 10 761 prisnivå 2. Motsvarar 10 761 prisnivå Målen för är enligt förordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten, att inom - främja och driva vetenskaplig forskning om , - främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, - utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om , - informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Institutet föreslår oförändrade anslag. Som ett resultat av den gjorda värderingen har institutet presenterat ett "Mission Statement". Regeringens överväganden Resultatinformation och bedömning Av årsredovisningen framgår att institutet kunnat fortsätta sin expansion av forskningsverksamheten tack vare ett ökat engagemang från de reguljära anslags- och bidragsgivarna och ett växande intresse för institutets forskning från omvärlden. Därigenom har möjligheter skapats inte bara för en konsolidering av verksamheten utan även för genomförande av åtgärder beslutade av rådet såsom en viss utvidgning av gästforskarprogrammet, rekrytering av forskningschef och fortsatt satsning på s.k. policyrelaterade aktiviteter. Den utvärdering av institutets forskningsprogram som gjordes visade på hög kvalitet och att den modell institutet tillämpar för de tre centrala forskningsprogrammen har varit framgångsrik. Omvärldens ökade intresse för verksamheten tyder också på att forskningen håller hög kvalitet. Nordiska biståndsmyndigheter söker också ökat samarbete med institutets forskare på olika områden. Ett nytt bibliotekssystem kommer att införas . Den informationstekniska utvecklingen har i hög grad förändrat arbetsmetoder. IT-satsningen har medfört en höjd standard på referens- och informationsarbetet. Institutet har en effektiv och uppskattad publikationsverksamhet. Flertalet publikationer recenseras i olika tidskrifter. Försäljningssiffrorna ligger på en stabil, hög nivå. Institutet har engagerat sig starkt i utvecklingen i . Institutets direktör är bl.a. rådgivare till den av OAU tillsatta panelen för undersökning av folkmordet i . Institutet har också haft en hög profil när det gäller södra . har framgångsrikt bidragit till att informera och sprida kunskap om . Institutet spelar också en viktig roll genom att medverka i utvecklingen av de nordiska ländernas Afrikapolitik liksom till att stärka utvecklingssamarbetet med regionen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgiftsinkomster för anslaget A3 beräknas till . Slutsatser De riktlinjer för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet som regeringen redovisade budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil 4, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) gäller alltjämt. Institutet skall befästa sin ställning som katalysator för den nordiska Afrikaforskningen. En viss del av verksamheten skall även framgent vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag bl.a. från de nordiska biståndsmyndigheterna. Institutets inflyttning i nya, ändamålsenliga och större lokaler kommer att innebära stora förbättringar för institutets verksamhet. Ökat utrymme innebär att institutet kan arbeta mer effektivt. Institutet blir också mer tillgängligt för besökare. Installationen av ett nytt bibliotekssystem innebär att institutets bibliotek i än högre grad än tidigare kommer att kunna uppfylla institutets roll som nordiskt dokumentations- centrum för det moderna . 4 Verksamhetsområde B Samarbete med 4.1 Omfattning Verksamhetsområde B Samarbete med består av två anslag nämligen B1 Samarbete med och B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling för medel till verksamhetsområde B Samarbete med Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 689 750 835 750 900 0 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Målsättningarna för verksamheten bedöms ha uppfyllts väl. Utgiftstaket kunde förutom vissa förskjutningar av betalningar genomföras utan större inskränkningar. Utgiftstaket för får vissa ekonomiska konsekvenser för främst Sida vilket medför bl.a. att ingångna avtal får omförhandlas och att reservationerna ökar. Förändringar I regeringsförklaringen understryks Östersjö- regionens betydelse. Med anledning härav har en organisationsförändring inom departementets enhet för genomförts . Mål De av fastslagna målen för utvecklingssamarbetet med åren 1999 2001 är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill skall allt utvecklingssamarbete präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Prioriteringar Under kommer regeringen att prioritera: - insatser för att främja medlemskap i för , , och , - integreringen av och i europeiska samarbetsstrukturer, - ett utökat samarbete på det sociala området, - ett utökat samarbete inom miljöområdet vad avser kärnsäkerhet samt fortsatta miljöinsatser inom ramen för åtgärdsprogrammet för och för . Ett fördjupat samarbete på rättsområdet med är även en angelägen uppgift. 4.2 Resultatbedömning Inom samarbetet med sker övergripande resultatbedömningar fort- löpande. Vidare erhåller regeringen utvärderingar av insatserna i samband med regeringens beslut om landstrategier, som fastställs för samarbetsländerna i närområdet. Som ett underlag till besluten genomförs oberoende resultatanalyser av insatserna i respektive land. Inför regeringens kommande beslut om landstrategier har resultatanalyser genomförts för , , , och . Sammantaget visar analyserna att relevansen av insatserna varit god eller mycket god i förhållande till de övergripande målen. Ytterligare insatser skulle dock kunna göras vad gäller jämställdhet och sociala frågor. Härutöver har en oberoende utvärdering av genomförts. Regeringen har även låtit genomföra en studie av i . Ärendet bereds av . Departementet bedömer att de insatser som genomförts har varit relevanta för att närma sig de mål som regeringen ställt för verksamheten. För denna typ av verksamhet, där en mängd aktörer samverkar i en internationell miljö, kan graden av måluppfyllelse för en enskild insats vara svår att mäta. Omvärldsanalys Utvidgningen av den Europeiska unionen till de s.k. kandidatländerna i utgör en av regeringens främsta utrikespolitiska prioriteringar. i bekräftade tidigare åtaganden avseende utvidgningsprocessen. Vid toppmötet i kan beslut förväntas om att inleda förhandlingar med ytterligare kandidatländer. och hör till de länder som kan komma att föras till den grupp av länder som förhandlar om medlemskap. Regionen har genomgått stor ekonomisk turbulens. inställde betalningarna på den utländska statsskulden, valutan devalverades och landets finansiella system kollapsade. Landets ekonomiska aktivitet minskade radikalt. Den kris som uppstod i hade långtgående verkningar i hela regionen. Effekten på enskilda länder har dock varierat stort. Tillväxten var fortsatt hög i flera länder medan andra drabbades hårt. Framförallt de forna påverkades på grund av de starka handelsbanden med . Detta hade exempelvis till effekt att flera länder fick problem i form av omfattande betalningsbalansunderskott. Krisen påverkade även banker i ett flertal länder som hade starka finansiella band med . Ytterligare en effekt var att privatiserings- och reformtakten avstannade i en del länder. Andra länder såg emellertid krisen som ett bevis på vikten av att fortsätta och utöka reformerna. Tillväxten i föll i relation till föregående år men är dock fortfarande god. drabbades inte nämnvärt medan som till stor del har samma strukturella problem som drabbades hårt. Flertalet av transitionsländerna har genomfört liberaliseringar vad gäller pris- och handelssystem. Få länder har emellertid nått speciellt långt vad gäller institutionella reformer såsom omstrukturering av företag, konkurrenslagstiftning samt reformer av banksystem och kapitalmarknad. Rättssystemen är också generellt sett underutvecklade. Krisen har understrukit betydelsen av att de stora framsteg som gjorts i regionen med avseende på liberaliseringar och privatiseringar måste åtföljas av institutionella reformer. Konflikten i Kosovo medförde ekonomiska konsekvenser för de kringliggande länderna. Den ekonomiska utvecklingen i och påverkades negativt vilket bland annat ledde till ökade betalningsbalansunderskott. 4.3 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör verksamhetsområdet. 4.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet har möjligheter att bli en av snabbast växande regioner. Den svenska Östersjöpolitiken syftar till att knyta samman och bidra till att den stora utvecklingspotentialen förverkligas. För att utveckla betydelse för tillväxt och sysselsättning i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Verksamheten följs upp med ytterligare en Östersjömiljard för femårsperioden 2003. Insatserna återfinns under utgiftsområde 24. 4.5 Verksamheten avseende Samarbete med är det andra inom ramen för det treårsprogram för utvecklingssamarbetet med som antagits av . Programmet baseras på regeringens proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete. Efter en första fas av stöd främst till de baltiska staternas frigörelse och en andra fas av stöd till uppbyggnad av demokratiska och marknadsekonomiska samhällsinstitutioner, inträder en ny fas i EU-utvidgningen och den vidare Europaintegrationen. Det finns ett starkt ryskt och ukrainskt intresse av att delta i en bred europeisk samverkan. För kandidatländerna är stödet till EU- anpassningen av avgörande betydelse. Prioritet i det svenska stödet skall ges åt insatser på de områden som har direkt relevans för anpassningen. Krisen i Kosovo kan medföra att behov finns även för insatser i omkringliggande länder. Arbetet med att utveckla och förverkliga en nordlig dimension för EU:s yttre och inre politik bör prioriteras. Eftersom såväl Europeiska kommissionen som och andra länder i närområdet ingår i Östersjöstaternas råd, , och Baltic 21 bör dessa organ utnyttas för att driva på det regionala samarbetet i norra . Särskild uppmärksamhet bör ägnas situationen i och på . har det decentraliserade samarbetet mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner ökat alltmer inom utvecklingssamarbetet och förväntas öka ytterligare . EU:s INTERREG-program spelar en viktig roll genom att stödja gränsöverskridande regionalt samarbete. tog regeringen initiativ till att göra en fokuserad svensk satsning på benämnd "i fokus". Syftet var att tydliggöra det breda svenska engagemanget för och att långsiktigt stärka kontakterna mellan alla samhällssektorer i de båda länderna. I satsningen deltog lokala, regionala och nationella aktörer. Det av fastslagna samarbetsprogrammet för åren 1999 2001 skall bidra till ett gott grannskap i och ett demokratiskt integrerat . Prioriterade samarbetsländer skall vara , , , , och . I skall de nordvästra delarna och prioriteras. Utvecklingssamarbetet skall fortsatt bedrivas utifrån de fyra övergripande målen: - att främja en säkerhetsgemenskap, - att fördjupa demokratins kultur, - att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling och - att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Samarbetets huvudområden Att främja en säkerhetsgemenskap Målet för det säkerhetsfrämjande stödet till är att främja en gemensam säkerhet i regionen. En viktig aspekt i det säkerhetsfrämjande stödet är svenska insatser till stöd för kandidatländernas inträde i EU. Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , och men omfattar även övriga delar av . Stödet till , inklusive , och bör öka. Det säkerhetsfrämjande stödet är i hög grad inriktat på att bygga upp relationer mellan institutioner i och samarbetsländerna. Insatserna avser stöd till: - säkerhetspolitisk kompetens, - demokratiskt totalförsvar, - fredsfrämjande insatser, - gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll, - kampen mot internationell och organiserad brottslighet, - asyl- och migrationspolitisk kompetens, - beredskap mot olyckor och katastrofer. Att fördjupa demokratins kultur Den demokratiska processen i fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. I allmänhet finns en önskan att utveckla och stärka demokratin samt att leva upp till de åtaganden som anslutning till internationella konventioner om mänskliga rättigheter innebär. 1999 har beslutats om insatser på detta område omfattande totalt . För att bidra till en fortsatt fördjupning av demokratins kultur skall insatser genomföras för uppbyggnad och stärkande av det civila samhället i samarbetsländerna. Samarbetet som genomförs av enskilda organisationer och folkrörelser samt det akademiska och kulturella samarbetet skall få fortsatt stöd. Den process som inletts på rätts- området och som resulterat i gemensamma avsiktsförklaringar om utökat samarbete har påbörjats. Projektet som syftar till att underlätta för de baltiska ländernas EU-integration har inletts och arbetet förväntas öka framöver. Decentraliserat samarbete mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner spelar en allt större roll inom utvecklingssamarbetet österut. Verksamheten avser att utveckla lokal och regional förvaltning och demokrati men också eftersatta samhällsområden under dessa instansers ansvar, som hälso- och sjukvård, omvårdnad, primärskola m.m. Verksamheten, som bärs upp av ett brett folkligt engagemang på båda sidor om , förväntas fortsatt tillväxa . Att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Samarbetet inom det ekonomiska området inriktas på att främja och befästa övergången till en marknadsekonomi i regionen, som karaktäriseras av att den skall främja en socialt hållbar utveckling. Huvuddelen av samarbetet fokuserar på uppbyggnaden av de effektiva institutioner som är nödvändiga därvidlag. Insatser för att stödja förvaltning på både central, regional och nivå har stor betydelse. Stödet omfattar bl.a. budget, projektledning, statistik, revision, skattesystem och arbetsmarknad. Lantmäteri, fastighetsregister samt stöd för landreform ges stort utrymme. Insatser skall även genomföras för borttagande av etablerings- och handelshinder i . En förutsättning för att den ekonomiska reformprocessen skall bli framgångsrik är att sociala reformer är integrerade i den övergripande ekonomiska politiken. Insatser med målsättningen att bidra till en socialt hållbar ekonomisk omvandling har därför fått tydligare fokus på det sociala området. Samarbetet syftar till att stödja uppbyggnaden av effektiva institutioner inom områden som socialtjänst och omsorgssystem samt hälso- och sjukvårdens organisation med tyngdpunkten på förebyggande hälsovård. Insatser för att förbättra situationen för barn och ungdomar kommer att göras. Samarbetet på det sociala området kommer även framgent att utökas. Landstingens insatser är betydelsefulla i sammanhanget. Under avser regeringen att fortsatt bidra till ett stärkande av den ekonomiska omvandlingen i länderna. Totalt har 1998 beslut fattats om insatser inom området socialt hållbar ekonomisk omvandling uppgående till . Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Målet för de svenska miljöinsatserna i är att bevara och förbättra miljön. Viktiga utgångspunkter för det svenska miljöstödet är Åtgärdsprogrammet för och för . För kandidatländerna skall det svenska stödet inriktas på de krav som ställs inför det kommande EU-medlemskapet. Stödet bör fortsatt inriktas mot att åtgärda de föroreningskällor som redovisats i Åtgärdsprogrammet för . för är nu inne i sin implementeringsfas och flera projekt kommer att bli aktuella . I de flesta fall kommer åtgärderna också att bidra till att underlätta EU-anpassningen inom miljöområdet. Inom energiområdet skall svenska insatser inriktas på att öka effektiviteten i produktion, distribution och användning av såväl värme som elektricitet liksom att minska utsläppen från energiproduktionsanläggningar. I tillämpliga fall skall insatserna utformas så att minskningen i utsläpp av växthusgaser skulle kunna tillgodoräknas i enlighet med klimatkonventionens så kallade flexibla mekanismer. Syftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att så långt som möjligt minska sannolikheten för att en kärnkraftolycka med stora radioaktiva utsläpp skall inträffa vid något av de kärnkraftverk med vilka har samarbete. Samarbetet inriktas mot att sätta in sådana åtgärder att uppenbara säkerhetsrisker undanröjs i de reaktorer som av energiskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna. Det svenska stödet är framförallt koncentrerat till kärnkraftverket i . Stöd utgår även till säkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverken på och i län. På området använt kärnbränsle och radioaktivt avfall är målet att avfallet skall tas om hand, mellanlagras och slutförvaras på ett från säkerhets- och miljösynpunkt acceptabelt sätt. På detta område riktar särskild uppmärksamhet mot det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet i nordvästra . är medlem i det under internationella atomenergiorganet () etablerade () som samordnar det internationella samarbetet rörande omhändertagande av radioaktivt avfall i . deltar i ett internationellt projekt för att utveckla och licensiera en transport- och förvaringsbehållare för använt kärnbränsle från ryska atomutbåtar. Projektet kan beskrivas som en första länk i en kedja av åtgärder för omhändertagande av använt kärnbränsle. har beslut fattats om för miljöinsatser. För perioden 1998 uppgår insatserna totalt till . Jämställdhet Det svenska utvecklingssamarbetet med skall syfta till att underlätta genomförandet av handlingsplanen från i och därigenom tillse att kvinnor och män i samarbetsländerna tillskapas samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Vid planering av insatser skall hänsyn tas till hur dessa påverkar kvinnor respektive män ur ett jämställdhetsperspektiv.