prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Datauppgifterna är framför allt viktiga för ett sunt och framgångsrikt avelsarbete och som underlag för arbetet med att förebygga antibioti- karesistensutveckling i den svenska djurhåll- ningen. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande 3,2 miljoner kro- nor, beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s verksamhetsår till . EU:s medfinansie- ring anvisas under anslag B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. För att beslut för skall kunna fattas om stöd till biod- ling under EU:s verksamhetsår fordras bemyn- digande för utestående förpliktelser. Av denna anledning föreslås att bemyndiga rege- ringen att , i fråga om ramanslaget E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgär- der, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Slutsatser Den lokala djurskyddstillsynen har visat sig vari- era i omfattning och kvalitet över landet. Behov finns av ökad vägledning från den centrala till- synsmyndigheten i syfte att åstadkomma en lik- värdig tillsyn mellan tillsynsmyndigheterna. Re- geringen välkomnar därför satsning på en central tillsynsgrupp för att för- stärka verkets samordnande och stödjande verk- samhet i syfte att åstadkomma en enhetlig och effektiv tillsyn i hela landet. Gruppens verksam- het kan förutsägas komma att leda till en för- stärkning av djurskyddet i landet. Regeringen bedömer att anslaget bör tillföras ytterligare för arbetet med att stödja och förbättra djurskyddstillsynen genom kunskaps- höjande insatser. På försöksdjursområdet och inom områden som hantering av djur vid slakt och operativa in- grepp på djur skall initiera pro- jekt i syfte att förbättra regelverket och förstärka djurskyddet. Genom att hämtar in och sprider information och kunskap till till- synsmyndigheter, organisationer och andra in- tressenter uppnås en allsidig belysning som är väsentlig i denna kunskapshöjande och norma- tiva projektverksamhet. Denna för djurskyddet mycket betydelsefulla verksamhet bör tillföras ytterligare . Medel från anslaget används till utveckling av det nya djursjukdatasystemet så att det kan om- fatta fler djurslag och diagnoser samt leda till en förbättrad uppföljning av sjukdomsutveckling och läkemedelsanvändning. Särskilt viktigt är det att på ett ändamålsenligt sätt kunna främja ett sunt avelsarbete och förebygga antibiotikare- i den svenska djurhållningen. Regeringen bedömer att ett ökat medelsbehov om föreligger för den fortsatta utvecklingen och driften av djursjukdatasystemet. För att erforderliga utredningar avseende ren- transporter skall kunna genomföras inom ramen för projekt om djurtransporter får disponeras under anslaget som en tillfällig förstärkning under budgetåret. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven till 22 313 000 re- spektive . Tabell 27.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 20 490 Pris- och löneomräkning +191 Överföring från anslaget E2 +1 200 Överföring från anslaget D1 +500 Förslag 2000 22 381 Tabell 27.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 043 2000 Förslag 8 202 2001 Beräknat 8 328 1 2002 Beräknat 8 460 1 1 Motsvarar 8 202 tkr prisnivå. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna och planera frågor som rör för- söksdjur i syfte att begränsa antalet djur som an- vänds i djurförsök. CFN:s verksamhetsmål och återrapportering har följande indelning: - utveckling av alternativa metoder till djur- försök, - huvudmannaskap för den djurförsöksetiska prövningen, - följa försöksdjursanvändningen och sprida information. Regeringens överväganden Resultatinformation Det är svårt att direkt mäta effekterna av CFN:s arbete för att begränsa antalet försöksdjur, efter- som CFN inte råder över samtliga de faktorer som styr försöksdjursanvändningen. En faktor, som enligt regeringens bedömning är av stor betydelse för en begränsning av antalet använda försöksdjur, är den djurförsöksetiska pröv- ningen, eftersom den bidrar till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till för- söksdjursanvändning. Även forskningsstödet för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull faktor. CFN har utfärdat bestämmelser om obligatorisk utbild- ning för all personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knuten till djurförsöks- verksamheten. En följd av den utbildning som bedrivits är att personalens kom- petens höjts och kvaliteten på djuromsorgen för- bättrats. Enligt regeringen gagnar detta djur- skyddet på ett värdefullt sätt och bidrar sannolikt även till att begränsa försöksdjursanvändningen. Jämfört med minskade försöks- djursanvändningen enligt EU:s och Europaråds- konventionens definition av djurförsök med från 286 000 till 267 000 djur. Huvuddelen av de använda djuren () utgörs av möss och råttor. För- söksdjursanvändningen visar en klart nedåtgå- ende trend . Minsk- ningen beror framför allt på en minskad användning av råttor vid universitet, högskolor, landsting och inom läkemedelsindustrin. CFN samlar in och redovisar uppgifter om försök där djur utsatts för någon typ av ingrepp och omfattas av försöksdjursdefinitionen, om djur som använts i beteendestudier, försök utan ingrepp och om djur som utan föregående in- grepp avlivats för uttagande av organ eller organ- delar. En stor del av försöken inom dessa grup- per omfattas av forskning kring alternativa inhysningssystem för burhöns och utsättning av märkt fisk. Djur som avlivats utan föregående ingrepp används ofta för att få material till väv- nads- eller cellodlingar (in vitrostudier). För- söksdjursanvändningen inom dessa områden har jämfört med minskat med från 432 000 till 167 000. CFN har lämnat finansiellt stöd till forsk- ningsprojekt inom områden som bedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. erhöll 30 projekt forsk- ningsstöd vilket totalt uppgick till . CFN har träffat över- enskommelser med läkemedelsföretagen om att företa- gens finansiella stöd för CFN:s forskningsverk- samhet skall uppgå till sammanlagt . pågår alltjämt dis- kussioner med företagen om fortsatt stöd. CFN skall åstadkomma en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av ansökningar om pla- nerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att pröva. be- handlade nämnderna 1 579 ansökningar om pla- nerade djurförsök. av dessa godkändes genom att nämnderna i sina beslut angett en modifiering av försöket. av ansökningarna avslogs medan reste- rande ansökningar godkändes utan modifie- ringar. har CFN anordnat en inter- natutbildning för bl.a. ledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna och ett fortbild- ningsseminarium om Naturligt beteende och försöksdjur. CFN har även medverkat vid ut- bildning i försöksdjurskunskap vid universitet och högskolor. CFN:s årsredovisning åskådliggör på ett rätt- visande sätt verksamhetsmålen och verksamhets- grenarna och de problem som verksamheten för- anleder. Årsredovisningen visar också att verksamheten under bedrivits i enlighet med nämndens instruktion och de mål som angivits i regleringsbrevet. Regeringen kon- staterar att det vid bedömningen av hur försöks- djursanvändningen förändrats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas dels till vilka kriterier som gällt för inrapportering av försöksdjursanvändningen, dels till omfattningen av den forskning inom vilken djurförsök eller alternativa metoder används. Med beaktande av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöksdjursanvändningen varit positiv och att CFN:s verksamhet haft en po- sitiv inverkan på denna utveckling. I betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) föreslås bl.a. att det inrättas heltidstjänster för att erhålla erforderlig kompetens i de djurförsöks- etiska nämnderna och för tillsynen av försöks- djur. Utredningen konstaterar att det mest ändamålsenliga är att samla djurförsöksfrågorna under den mest resursstarka myndigheten, dvs. Därmed skulle de föreslagna tjänsterna ha som huvudman. En majoritet av remissinstanserna avstyrker eller är tveksamma till förslaget om särskilda tjänstemän. Många instanser framför bl.a. far- hågor för den dubbla roll de tilltänkta tjänste- männen skulle få med att såväl bereda och före- dra ärenden i de djurförsöksetiska nämnderna som att utöva tillsyn över försöksdjursverksam- heten. Behovet av kompetensförstärkning i nämnderna ifrågasätts av många remissinstanser som anser att nämnderna har erforderlig kom- petens eller vid behov kan inhämta särskild sådan. Behovet av resursförstärkning av de djur- försöksetiska nämnderna kan enligt flera remissinstanser i stället ske genom att CFN till- förs resurser för att kunna utveckla sin verksam- het. Många remissinstanser betonar behovet av att förbättra tillsynen av försöksdjur och stöder utredningens förslag om att överföra ansvaret för denna tillsyn till . Utredningen anser att en mer målinriktad karaktär på CFN:s forskningsstöd skulle vara ändamålsenlig för att utveckla alternativa meto- der och uttalar i detta sammanhang att den nu- varande storleken på forskningsstödet framstår som alltför begränsat för att man skall kunna hysa stora förhoppningar på avgörande resultat. Utredningen föreslår vidare att de djurförsöks- etiska nämndernas ledamöter skall ha rätt att närvara när djurförsök genomförs. Slutsatser Regeringen anser att den nuvarande ansvarsför- delningen mellan CFN och är ändamålsenlig. Samarbetet fungerar väl och det finns möjligheter att utveckla detta vidare . Myndigheterna har redan nu tagit initiativ till ett fördjupat samarbete. Således anser regeringen att de skäl för en uppdelning av arbetsuppgifterna som redovisades i betänkandet (Ds Jo 1986:03) och i regeringens proposition till ny djurskyddslag (prop. 1987/88:93) fortfarande äger giltighet. Enligt regeringens uppfattning bör den kunskap och erfarenhet som finns inom CFN tas tillvara och uppdelningen mellan CFN och ansvarsområden bibehålls därför. Regeringen föreslår att CFN tillförs ytterli- gare resurser med för att på central nivå bl.a. förstärka stödet till de djurför- söksetiska nämnderna. Detta kan bl.a. göras genom grundliga uppföljningar av nämndernas beslut inom vissa typer av djurförsök i syfte att verka för en enhetlig prövning, och genom att underlag om alternativa metoder till djurförsök tas fram. Regeringen anser i likhet med utredningen och flera av remissinstanserna att det är viktigt och positivt att ledamöterna i de djurförsöks- etiska nämnderna regelbundet besöker djurav- delningar och försöksdjursinstitutioner. Detta för att ledamöterna skall få en inblick i den prak- tiska verksamhet som nämnderna har att pröva. Enligt remissinstanserna förekommer i stor ut- sträckning organiserade besök av detta slag. Någon särskild reglering av verksam- heten kan inte anses nödvändig. Nämndernas forskarrepresentanter bör lämpligen på eget ini- tiativ kunna anordna sådana studiebesök för nämndernas ledamöter. Enligt regeringens bedömning kan den re- sursförstärkning som här föreslås även komma CFN:s forskningsstöd för utveckling av alterna- tiva metoder till djurförsök tillgodo. Det forsk- ningsstöd som CFN fördelar för detta ändamål är enligt regeringens mening av stor betydelse inte minst genom att medvetandet om alternativa metoder sprids bland forskare och för den kom- petens om alternativ till djurförsök som byggts upp i landet. Regeringen avser att till riks- dagen överlämna en proposition med förslag till hur tillsynen av försöksdjur och försöksdjurs- anläggningar bör vara ordnad. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser. Tabell 27.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 7 043 Pris- och löneomräkning +19 Justering av +140 Överföring från anslaget E2 +1 000 Förslag 2000 8 202 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Tabell 27.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 130 750 2000 Förslag 90 950 2001 Beräknat 90 950 2002 Beräknat 90 950 Anslaget används för bekämpande av och bered- skap mot smittsamma husdjurssjukdomar, för bidrag till obduktionsverksamhet samt för ut- veckling och genomförande av sjukdoms- kontroller. Regeringens överväganden har beslutat en zoo- noslag (1999:658) samt en ny epizootilag (1999:657) (prop. 1998/99:88). Zoonoslagen innehåller bestämmelser om sådana sjukdomar eller smittämnen hos djur som kan spridas na- turligt genom smitta från djur till människa, eller tvärtom, men som inte är av den karaktären att de faller under epizootilagen. Lagen, som ersätter den nuvarande lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur, innehåller bestämmelser om kontroll, förebyggande åtgärder, bekämp- ning och tillsyn. Till dess att mer kunskap har samlats om zoonoser hos djur skall endast sal- monella omfattas av zoonoslagen. Målsättningen är dock att zoonosen EHEC så snart som möj- ligt också skall omfattas av den nya lagens tillämpningsområde. Den nya epizootilagen omfattar allvarliga djursjukdomar som kan spri- das genom smitta bland djur eller från djur till människa. Lagen innehåller bestämmelser om förebyggande åtgärder, bekämpning, tillsyn och ersättning. Lagen skall omfatta allvarliga djur- sjukdomar som normalt inte finns i . Vid ett sjukdomsutbrott skall samhällets åtgärder syfta till att utrota sjukdomen ur landet. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657) och zoonoslagen (1999:658). Från anslaget utbetalas även ersättningar till djurägare för smittskyddsutredningar med avseende på zoonosen EHEC. Bekämpande av djursjukdomar Bidrag kan lämnas för kontroll och bekämpande av bl.a. enzootisk bovin leukos (EBL) hos nöt- kreatur, paratuberkulos hos nöt, nötkreatur- tuberkulos hos hjort, bovin virus diarré (BVD) hos nötkreatur och Maedi-Visna (MV) hos får samt till kontrollprogram avseende porcine re- spiratory and reproductive syndrome (PRRS). Obduktionsverksamhet Obduktioner av djur är ett viktigt medel för att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. /93 har regeringen anvisat särskilda medel för obduktionsverksam- heten. Svenska Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret för denna verksamhet. Antalet årliga obduktioner är ca 4 000 djur . Utveckling och genomförande av sjukdomskontroller har /93 kunnat disponera för att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget för de sjukdomar där beviljats tilläggs- garantier samt för att i övrigt kunna utföra de sjukdomskontroller som EG ställer krav på, t.ex. tuberkulos och brucellos hos nötkreatur samt newcastlesjukan hos fjäderfä. Medel används även för att kontinuerligt bedöma sjukdomsläget för de sjukdomar där för handel med djur innebär att sjukdomsberedskapen måste höjas samt för att utbilda de veterinärer som skall utföra övervakande kontroller. Resultatinformation I syfte att dokumentera fritt från bovin spongiform encephalopati (BSE) har ett projekt för undersökningar av nötkreatur med kliniska symptom som liknar BSE inletts . Dessa undersökningar samt motsvarande kon- troller av får beträffande sjukdomen scrapie kommer att fortsätta . Inga tecken på BSE eller scrapie har påvisats i . Djursjukdomssituationen i landet är god. har i ett internationellt perspektiv ett mycket gott läge i fråga om antalet fall av smitt- samma husdjurssjukdomar (se även avsnitt 8.4 Anslag, E1 ). Programmet för infektiös bovin rhinotrakeit (IBR) har efter nationell friförklaring gått över från den aktiva bekämpningsfasen till ett övervakningsprogram. in- leddes ett kontrollprogram mot para- tuberkulos för nötkreatur och särskild PRRS- kontroll för svin. Slutsatser Utvecklingen av sjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller för doku- mentation av djursjukdomsläget i måste fortsätta. Kunskapsuppbyggnaden om EHEC, som sker i samarbete mellan och , Livs- medelsverket och Smittskyddsinsitutet skall också fortsätta, så att EHEC så snart som möj- ligt kan omfattas av den nya zoonoslagens tillämpningsområde. Regeringen bedömer anslagsbehovet för be- kämpande av smittsamma husdjurssjukdomar till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 28.1 Omfattning Verksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a. regler för hantering och kontroll av livsmedel, livsmedelsberedskap, statistik samt export- och konsumentfrämjande åtgärder. har som övergripande mål för verksamheten att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlig- het i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Livsmedelsförsörjningen är en särskild funk- tion inom det civila försvaret. är funktionsansvarig myndighet. Från anslaget F3 täcks kostnader för livsmedelsberedskap. För länsstyrelsernas verksamhet på livs- medelsområdet är målet att medverka till att upprätthålla och om möjligt förbättra livsmedels- kvaliteten. Länsstyrelserna skall genom en aktiv uppföljning av kommunernas livsmedelstillsyn bidra till att området ges en ökad tyngd i kom- munernas verksamhet. Den nya myndigheten, Livsmedelsekono- miska institutet, redovisas under detta verksam- hetsområde. 28.2 Utgiftsutveckling Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19981 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 871 176 194 202 194 197 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har en viss effektivisering av verksamhet skett. Verket har även genomfört viss omorganisation för att ytterligare effektivisera verksamheten. Budgeten är dock ansträngd. Regeringen bedömer att verkets budget kommer i balans . Förändringar Ansvaret för jordbruksstatistiken överfördes från till . påbörjade avvecklingen av . Av- vecklingen kommer att vara avslutad . Behovet av utredningsverk- samhet och analyser inom det jordbrukspolitiska området kommer främst att tillgodoses av det nyinrättade (se anslag F2). Prioriteringar Regeringen prioriterar frågor som rör säkra och sunda livsmedel, dvs. att konsumenterna skall kunna äta livsmedel utan risk för sjukdomar. Det är av oerhörd vikt att konsumenterna kan ha förtroende för de varor som erbjuds och kan lita på att de produkter som de köper är säkra. Där- för är regeringen angelägen om att livsmedels- frågorna ses ur ett tydligare konsumentperspek- tiv. Det är viktigt att konsumenterna har kunskap om livsmedel för att kunna ställa krav på produ- center och i butiker. Det ligger ett stort ansvar hos producenterna, men även hos andra aktörer såsom vetenskapliga institutioner, landsting, kommuner och myndigheter att tillhandahålla information, inte minst till våra ungdomar, om hur man väljer livsmedel som är både hälso- samma och producerade på ett för djur och natur etiskt och miljövänligt sätt. Konsumenterna såväl i som i andra EU-länder blir också alltmer medvetna och ifrågasätter varornas kva- litet och framställningsmetoder. har sjukdomar som beror på dålig livsföring och ohälsosamma vanor ökat. Till de absolut vanligaste dödsorsakerna hör hjärt- och kärlsjukdomar. Cancer står för ungefär en femtedel av dödsfallen. Huvud- orsakerna till dessa sjukdomar är hos stora grup- per av individer olika livsstilsfaktorer, bl.a. rök- ning och alkoholkonsumtion men även felaktiga kostvanor och dåliga matvanor, inte minst på grund av stress, har en framträdande roll. Fel mat har blivit ett hot mot folkhälsan. Det arbete som stat och kommun bedriver inom kost- och häl- soområdet är därför synnerligen angeläget. Inom livsmedelsförsörjningen fortsätter arbetet med att utbilda länsstyrelsernas och kommunernas tjänstemän inom området dricks- vattenförsörjning. Ansvarsfördelningen för vat- tenförsörjningen behöver fortfarande klargöras. En viss ytterligare effektivisering bedöms vara möjlig. Till stöd för reformarbetet på det livsmedels- politiska området krävs kvalificerade ekono- miska analyser av förhållandena inom sektorn. Detta arbete har prioriterats genom inrättandet av det i . 28.3 Resultatbedömning Den av regeringen tillsatta ut- redningen med uppgift att göra en översyn av livsmedelstillsynen (dir. 1997:25) har avlämnat sitt betänkande Livsmedelstillsyn i (SOU 1998:61). Remissbehandlingen av betänkandet är avslutad. En stor del av reglerna på livsmedelsområdet är harmoniserade inom EU. För att slå vakt om svenska intressen deltar aktivt i det gemensamma arbetet med regelverket. Verk- samhet pågår i ett stort antal arbetsgrupper både inom EU och t.ex. inom . Representanter från departement och myndig- heter deltar i olika skeden i beslutsprocessen. har lagt ned ett stort arbete på att anpassa verksamheten till givna resursramar, bl.a. har antalet anställda minskat med 45 personer. Regeringen anser att livsmedelsberedskapen bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Sårbarheten i dricksvattenförsörjningen kräver dock fortsatt analys. Regeringen föreslår att jordbrukets nuvarande beredskapsorganisation avvecklas och ersätts av ett nätverk för beredskapsfrågor inom jord- bruket. 28.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende . 28.5 Bedömning av personalkonsekvenser /99 hade 297 anställda varav kvinnor. Medel- åldern för de anställda var och personal- omsättningen . Besiktningsveterinär- organisationen hade 179 anställda varav 22 pro- cent kvinnor. Medelåldern på personalen var och personalomsättningen . Antalet anställda 2002 bedöms vara i stort sett oförändrat. påbörjade sin verksamhet vari bl.a. ingår rekrytering av personal. Cirka 10 årsarbetskrafter har bedömts vara arbetskraftsbehovet. 28.6 Anslag F1 Tabell 28.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 115 159 2000 Förslag 121 089 2001 Beräknat 117 902 1 2002 Beräknat 119 809 1 1 Motsvarar 116 089 tkr prisnivå. Målen för är att i konsumen- ternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Dess främsta uppgifter är att ut- arbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, ut- öva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen, informera om viktiga förhållanden på livs- medelsområdet, aktivt medverka till att riks- dagens och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt att utveckla metoder för livs- medelskontrollen. användes av an- slagssparandet. Detta beror bl.a. på ökade kost- nader för EU-arbetet och att vidtagna bespa- ringsåtgärder ännu inte fått genomslag. Vid utgången av året återstod ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation Under har genomfört ett antal större projekt, bland vilka kan nämnas Mat Upp, Vägkrogen, Organiskt klorerade miljöföroreningar, Mykotoxinprojek- tet samt en informationskampanj för bättre livs- medelshygien i hemmet. EU-arbetet tar stora resurser i anspråk, då personal deltar vid ett stort antal internationella möten. Inom normgivningsverksamheten har Livs- medelsverket valt att prioritera arbetet med ani- maliska livsmedel, dricksvatten, hygienregler, ekologiska livsmedel, främmande ämnen i livs- medel, märkning, livsmedel för särskilda närings- ändamål och tillsatser i livsmedel. är huvudman för besikt- ningsveterinärorganisationen som utför kött- besiktning vid kontrollslakterier m.m. Verkets utgifter för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt en särskild taxa av bl.a. slakteriföreta- gen. Framför allt den avgiftsfinansierade kött- besiktningsverksamheten går med överskott, för . avgiftsintäkter består för- utom av avgifter för köttbesiktning m.m., även av avgifter för kontroll av bekämpningsmedels- rester i vegetabilier och främmande ämnen i animaliska livsmedel, avgifter för central tillsyn som överförts till verket från kommunerna, av- gifter för provtagning och undersökning vid större livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m.