prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — De regionala museerna bedriver en omfattan- de publik verksamhet, framför allt genom ut- ställningar, programverksamhet och publikatio- ner, och bidrar därigenom till att sprida kunskap om bl.a. regionens kulturarv. För att nå publik- grupper i hela regionen förlägger många museer delar av sin verksamhet till platser utanför museilokalerna. Särskilda museipedagogiska pro- gram genomförs för barn och ungdom, huvud- sakligen i anslutning till skolundervisningen. av besökarna är från skolor och för- skolor. På flera regionala museer drivs en ut- vecklingsverksamhet för att med hjälp av infor- mationsteknik ytterligare öka tillgängligheten till museernas samlingar. De regionala museernas kunskap och kompe- tens är viktig för myndigheter och kommuner, bl.a. i samband med infrastrukturplanering och samhällsplanering i övrigt. Vidare har museerna en viktig roll när det gäller stöd och rådgivning i samband med vård och underhåll av kulturhisto- riskt värdefull bebyggelse. Flertalet museer har en väsentligt ökad efterfrågan på museets kom- petens när det gäller byggnadsvårdsrådgivning. De regionala museerna deltar i regeringens särskilda treåriga satsning, Kulturarvs-IT, som påbörjades under innevarande år. Denna satsning syftar till att bereda arbetshandikappade anställ- ning och öka tillgängligheten till kulturarvet (jfr prop. 1998/99:1 utg.omr. 14, anslaget A3 Sär- skilda åtgärder för arbetshandikappade). användes av bidraget till de regionala museerna för riktade tidsbegränsade insatser. Av de 20 bidragsansökningar som be- viljades avsåg 15 länsmuseernas och Stiftelsen gemensamma millennieskiftesprojekt . Detta pro- jekt, som genomförs i bred samverkan med institutioner och organisationer på lokal och regional nivå, syftar till att öka förståelsen för framtidens begränsningar och möjligheter samt att inspirera till debatt och positiv utveckling. Övriga beviljade ansökningar avsåg projekt rörande granskning av samlingarna, ökad till- gänglighet för funktionshindrade och industri- samhällets kulturarv. En av utförd analys av det riktade stödet har redovisats under anslaget B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regio- nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu- tioner. Viss resultatinformation avseende de regionala museerna lämnas även under avsnitt 10 Kultur- miljö. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att verksamheten har gett goda resultat. De regionala museerna bidrar genom sin verksamhet till att bygga upp och förmedla kunskap bl.a. om regionens kulturarv och kulturvärden, dess konstutveckling och om aktuella samhällsfrågor i historisk belysning. Beträffande de riktade bidragen bör samma omläggning ske av medelsanvisningen som för- ordats vad gäller teater-, dans- och musikinstitu- tioner. skall de riktade bidragen för de regionala museernas del i första hand gälla in- satser med anknytning till industrisamhällets kulturarv. Sådana insatser skall genomföras med beaktande av vad regeringen anfört angående kulturarvets demokratiska funktioner (prop. 1996/97:3). Tabell 11.14 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 102 271 Pris- och löneomräkning + 1 145 Förslag 2000 103 416 H4 Bidrag till vissa museer Tabell 11.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 41 298 2000 Förslag 40 689 2001 Beräknat 41 521 2 2002 Beräknat 42 404 3 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 40 689 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 40 689 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Rege- ringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (), Drottning- holms teatermuseum, och (), och Föremålsvård i . Flera av de stiftelser som staten fastställer stadgar för har bildats av andra än staten. Av de övriga står stiftelserna och delvis under kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna Arbetets museum, , , och har bildats av organisationer och andra intressenter. Tabell 11.16 Sammanställning över medelstilldelningen Tusental kronor Regeringens beräkning 2000 Arbetets museum 2 404 Föremålsvård i 40 689 Regeringens överväganden Resultatinformation Genom har samlingarnas status generellt förbättrats . Arbetets museum har genom sitt fortsatta arbete med det nationella uppdraget, vilket redo- gjordes för budgetproposition (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17, avsnitt 4), förstärkt den industrihistoriska verksamheten runt om i landet. Det inledda arbetet med att etablera en samverkan med arbetslivsmuseerna, främst avseende industrisamhällets historia, har bl.a. resulterat i att ett nätverk för arbetslivs- museerna ArbetSam bildats. Arbetets museum intar en aktiv roll i flera nätverk rörande den industrihistoriska verksamheten i landet, dels genom det nationella uppdraget men även inom ramen för den ordinarie verksamheten. Museet samarbetar med en stor mängd olika in- stitutioner, föreningar m.m. och kan därigenom vara aktivt i samhällsdebatten. har haft stängt i syfte att förbereda den nu genomförda flytten till nya lokaler i . har haft en särskild satsning på barnverksamhet, där inbjudan till att besöka museet gått ut till samtliga lågstadieskolor i och har varit full- tecknat. har museet påbörjat arbetet med uppförandet av en ny utställningshall, vilken beräknas stå färdig . Milles- gården beviljades i tilläggs- budgeten ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:199 avsnitt 5.4.13) för detta ändamål. Föremålsvård i har fortsatt sitt utveck- lingsarbete för att förbättra arbetsmetoderna, vilket haft god effekt. Detta visas främst av att fler föremål vårdats och att snitt- kostnaden för vårdat föremål har minskat ytter- ligare. har Föremåls- vård i inlett arbetet med Kulturarvs-IT (se utg. omr. har redovisat hur arbetet som nätverksansvarig för konsthantverk och form- givning bedrivits. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att verksamheten har gett goda resultat. För ökade kostnader i samband med Kultur- arvs-IT föreslås att Föremålsvård i tillförs , varav som en- gångssatsningar under vardera åren 2000 2002. Med anledning av den nationellt angelägna verksamhet som bedrivs vid föreslås en ökning av bidraget med . Finansiering av de föreslagna satsningarna har skett genom omprioritering inom kulturområ- det. Tabell 11.17 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 39 298 Pris- och löneomräkning + 591 Föremålsvård i + 700 + 100 Förslag 2000 40 689 H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Tabell 11.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 181 2000 Förslag 10 000 2001 Beräknat 10 204 2002 Beräknat 10 421 Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert- lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlings- lokalsdelegation efter samråd med Statens kul- turråd. Beslut om bidrag fattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kan ta . Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatredovisningen visar att under inkom ansökningar om stöd för ca 65 kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt . Detta pekar på den stora efter- frågan och behov av denna typ av stöd som före- ligger. samlingslokalsdelegation fatta- de beslut om fördelning av , vilket innebar att hela bidragsramen utnyttjades. Fyra ansökningar beviljades stöd; ett läns- museum, ett konstmuseum, en konsthall och en folkparksteater. Enligt bedömning har byggprojekten ofta utformats med särskild om- sorg om gestaltningen. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag som, inkl. tidigare åtaganden, medför utgifter på högst , dock längst t.o.m. . Tabell 11.19 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 15,4 6,2 2,0 Nya förpliktelser 7,0 10,0 10,0 Infriade förpliktelser* 16,2 14,2 10,0 1,0 1,0 Utestående förpliktelser 6,21 2,0 2,0 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2,0 2,0 2,0 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Enligt regeringens bedömning är resultatet av verksamheten tillfredsställande och stödet till icke-statliga kulturlokaler ger i allt väsentligt önskade resultat. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . H6 Riksutställningar Tabell 11.20 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 37 264 2000 Förslag 37 733 2001 Beräknat 38 450 1 2002 Beräknat 39 219 2 1 Motsvarar 37 733 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 37 733 tkr prisnivå. Riksutställningar har enligt förordning (1997:1170) med instruktion för Riksutställ- ningar till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att för- medla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall fylla en viktig funktion som en levande kulturinstitution i samarbete och i samråd med statliga och kommunala myndig- heter, andra kulturarvs- och kulturinstitutioner, organisationer och enskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet. Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick till . Anslagssparandet har uppkommit genom att myndigheten fått stora externa intäk- ter genom olika arrangemang i samband med . Prognosen för visar på ett sammanlagt anslagssparande på , dvs. Myn- digheten räknar med att förbruka sparandet under nästa budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation Riksutställningar har fortsatt satsningen på barn och unga och på den samtida konsten. Av totalt 29 utställningar har 12 haft barn och unga som målgrupp och 12 varit konstut- ställningar med inriktning mot samtidskonst, vilket innebär att andelen utställningar med dessa inriktningar ökat jämfört med föregående år. Antalet utställningar i turné har dock varit något färre än och även antalet besökta kommuner. Riksutställningar kommer i sin planering att av utställningarnas storlek och innehåll att ånyå erbjuda utställningar av varierad storlek, som kan öka efterfrågan från beställare med mindre lokaler, bibliotek, skolor etc. Riksutställningars samarbete med SJ, Utställ- ningståget, har fortsatt. Med start har staden turnerat runt i landet. Övriga stora utställningsprojekt har varit Avatar och Makten över mitt liv. har Riksutställningar i samarbete med genomfört vandrings- i . Av de utställningar som turnerade var 29 producerade i samarbete med andra. Myndighetens roll som kunskapsförmedlare har stärkts genom inrättandet av Expoteket som egen avdelning fr.o.m. . Riksutställningar har gjort stora satsningar på att förbättra sin hemsida, som fungerar som en viktig informationskälla för verksamma inom ut- ställningsområdet. Riksutställningar har av regeringen utsetts till att vara en av miljöledningsmyndigheterna, med uppgift att vara föregångare inom statlig förvalt- ning vad avser införandet av miljölednings- system. Detta arbete har inletts och ses av myndigheten som en fortsättning på det ambitiösa miljöarbete som bedri- vits vid myndigheten. Slutsatser Riksutställningar har genom att producera och förmedla vandringsutställningar av hög kvalitet och genom sin rådgivning och service till övriga utställare uppfyllt de mål som satts för verksam- heten. Riksutställningars verksamhet ger önska- de resultat och inriktningen bör därför behållas. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 utg.omr. 17 avsnitt 7.4) redovisades att utgiftsområdet minskar med . Av beloppet hänför sig till detta anslag. På grund av den regional- och kulturpolitiskt bety- delsefulla verksamhet som Riksutställningar bedriver har dock regeringen funnit det angelä- get att nivån på anslaget upprätthålls. Därför kompenseras Riksutställningar för neddragning- en. Finansiering sker genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 11.21 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 36 316 Pris- och löneomräkning + 95 Besparing - 500 Kompensation för besparing + 500 Justering av + 1 322 Förslag 2000 37 733 H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av kulturföremål Tabell 11.22 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 80 2000 Förslag 80 Anslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Systemet med statliga utställningsgarantier har funnits . Enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier, som trädde i kraft , kan den som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utom- lands. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget utnyttjades för ett bidrag på till Livrustkammaren, och för inköp av ett fickur som tillhört . Möjligheten för utställningsarrangörer att få utställningsgarantier innebär att förutsättningar skapas för att musei- och utställningsverksam- heten får en god spridning och når publik runt om i landet. I samband med att förordningen om statliga utställningsgarantier trädde i kraft övertogs hanteringen av systemet av . har utvärderat hur handläggningen av utställningsgarantier har fungerat. Utvärde- ringen visar bl.a. att intäkterna täcker kostnader- na för hanteringen av utställningsgarantier. finansieras verksamheten genom avgifter (se A1 ). Slutsatser Regeringen bedömer att bidraget används på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . 12 Film och medier 12.1 Omfattning I verksamhetsområdet ingår statens stöd på filmområdet: stöd till filmproduktion, till film- kulturell verksamhet och till Konstnärsnämn- dens filmstöd. Verksamhetsområdet omfattar vidare bidrag till för produktion av TV-program för döva, statens in- satser för TV-utbyte med samt verk- samheten vid . Området omfattar också radio och TV i allmänhetens tjänst (public service). Övriga verksamheter inom medieområdet redovisas under utgiftsom- råde 1. 12.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 12.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 180,7 193,7 194,6 239,1 239,8 240,5 Förändringar Staten, filmbranschen, och (publ) har enats om ett nytt filmavtal, filmavtal, som skall gälla fr.o.m. t.o.m. den 31 decem- ber 2004. Avtalet redovisas i propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131). stöd till produktion av kortfilm förstärktes . Prioriteringar Det nya filmavtalet innebär en rad förändringar och kraftiga förstärkningar av nuvarande stöd till produktion och visning av svensk film. Satsningen på radio och TV i allmänhetens tjänst fortsätter. Regeringen föreslår att (), () och () även för tilldelas särskilda medel på sammanlagt för förnyelse. SVT föreslås dessutom för få för särskilt kvalificerad programproduktion. Rege- ringen föreslår också att SR för tilldelas särskilda medel på för att stärka mångfald och kvalitet i programutbudet. För att hela befolkningen skall ha tillgång till TV kommer marknätet att vara avgörande . Digitala TV-sändningar i mark- nätet har inletts och ytterligare sändnings- tillstånd kommer att fördelas . Verksamheten vid Dövas TV förs över till public service-sektorn. Finansiering av produk- tion av teckenspråksprogram för döva föreslås i fortsättningen ske genom medelstilldelning från rundradiokontot. De statliga insatserna för dagspressen måste förstärkas. I syfte att värna den publicistiska mångfalden höjs driftsstödet . För att långsiktigt värna presstödssystemet och att presstöd skall ges till tidningar med störst behov ändras gränsen för hushållstäckning för medel- och högfrekventa tidningar från till . För lågfrekventa tidningar införs en mjukare upplagetröskel i syfte att underlätta den fortsatta utgivningen (se utgiftsområde 1). har tre utredningar lämnat förslag till regeringen om förändringar inom medieområdet. Utredningarnas förslag syftar till att motverka skadlig ägar- och maktkoncentra- tion inom massmedierna, att reformera lokal- radion samt att kartlägga behovet av att sam- ordna lagstiftningen inom bl.a. radio, television och televerksamhet (se utgiftsområde 1). 12.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Mediemarknad Den svenska mediemarknaden har genomgått stora och genomgripande förändringar . Avregleringen av etermedierna och den tekniska utvecklingen har förändrat förut- sättningarna på marknaden och skapat utrymme för nya aktörer. Internet har kommit att utveck- las till ett informations- och kommunikations- system av väsentlig betydelse. Medieanvändning Enligt Mediebarometern 1998 (Nordicom) har medieanvändningen varit rela- tivt . Vissa tendenser till förändringar kan dock påvisas, bland annat en kraftig ökning av användningen av Internet i hemmet. Under en genomsnittlig dag använde av befolkningen Internet i hemmet, jämfört . Den totala medieanvändningen är per person under en genomsnittlig dag. Radio och TV dominerar tidsmässigt. ägnas åt radiolyssnande och åt TV-tittande. TV, radio och morgontidningar är de medier som har störst räckvidd. En genomsnittlig dag tittar av befolkningen på TV, lyssnar på radio och läser en morgontidning. An- delen TV-tittare har ökat successivt . Radiolyssnandet uppvisade en uppgång men har inte ökat . Andelen som läst eller tittat i en morgontidning en genomsnittlig dag har ökat från år . Medieanvändningen skiljer sig åt mellan olika åldersgrupper. Andelen TV-tittare är störst i åldersgrupperna 9 14 och 65 . Andelen radiolyssnare är störst i åldrarna 25 . Läs- ning av morgontidningar är vanligast i ålders- gruppen 65 . Den bruttotid som ägnas åt medier är relativt likartad för kvinnor och män och användningen av olika medier skiljer sig inte i någon större ut- sträckning mellan könen. för radio och TV har pub- licerat en rapport om det svenska TV-utbudet. Bland annat redovisas resultat av en studie av sju TV-kanaler som riktar sig till hela landet (SVT1, SVT2, TV3, TV4, Kanal , TV6 och Z-TV). Stu- dien visar att utbudet i SVT i sin helhet karaktäri- seras av mycket stor mångfald i fråga om inne- håll. TV4 profilerar sig som en kanal med ett utbud som ligger mycker nära den genom- snittliga svenska TV-kanalen. Utbudet i TV3, Kanal och präglas av underhållning och förströelse. Film uppgick antalet biobesök till 15,8 miljoner, vilket är en ökning jämfört med . Antalet besök och invånare var 1,79 i genomsnitt. Ungdomar mellan går oftare på bio än andra. Under en genomsnittlig dag går av denna grupp på bio, jämfört av den totala befolkningen. Bland vuxna är studenter, högre tjänstemän och akademiker de flitigaste biobesökarna. Det genomsnittliga biljettpriset ökade till . har 20 svenska långfilmer haft premiär, varav 7 med utländska samproducenter. De svenska filmernas andel av biljettintäkterna var , vilket är en minsk- ning jämfört med föregående års andel som var . Våld i medier Globaliseringen och den snabba teknikutveck- lingen ändrar förutsättningarna för att på ett effektivt sätt skydda barn och unga från skadligt innehåll i medierna. en rekommendation som syftar till att genom självreglering stärka skyddet för minderåriga och den mänskliga värdigheten inom såväl nya elek- troniska medier som traditionella audiovisuella medier. Rådet mot skadliga våldsskildringar () ansvarar för rekommen- dationens genomförande i , vilket framför allt består i att etablera en dialog och ett infor- mationsutbyte med företrädare för branscherna. har bland annat den svenska TV- och datorspelsbranschen tagit ini- tiativ till självreglering i form av åldersmärkning och information till föräldrar. har även antagit en handlingsplan för att främja en säker användning av Internet, bl.a. genom stöd till utveckling av filtreringsverktyg. Utbudet av våldsskildringar i svensk TV ökar inte totalt sett enligt en rapport publicerad av . Andelen våldsskildringar av den totala sändningstiden i de sex studerade kanalerna var exakt densamma som , nämligen . Däremot har de kanaler som uppvisade en låg andel våld ytterligare minskat sitt våldsutbud. Detta gäller kanaler. De ka- naler som uppvisade större andel våld har ytterligare ökat sitt våldsutbud. Minst andel våld uppvisar SVT2 av kanalens totala sänd- ningstid. Störst andel uppvisar TV1000 vars totala sändningstid till utgörs av vålds- skildringar. Studien omfattar även SVT1, TV3, TV4 och Kanal . De viktigaste statliga insatserna på området Ny svensk filmpolitik filmavtal mellan staten, filmbranschen och TV-företagen innebär en kraftig förstärk- ning av produktionsstöden till svensk film, lik- som en kraftfull satsning på lanseringsstöd, stöd till distribution av parallellkopior och stimulans- bidrag till biografägare för visning av svensk film. Vidare omfattar avtalet ett ökat stöd till vis- ningsorganisationer och regional verksamhet samt medel för internationell lansering av svensk film, stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning, liksom medel för be- varande och tillgängliggörande av det svenska filmarvet. Flera parter i avtalet ökar sina direkta bidrag. De sammanlagda intäkterna till avtalet kan beräknas till , vilket är en ökning med jämfört med innevarande år. Staten skall under förutsättning att fattar erfor- derliga beslut lämna ett årligt bidrag till på . Det innebär en ökning av bidraget med i jämförelse med , varav utgörs av de medel som regeringen disponerat för färgfilmsrestaurering i namn. Det nya filmavtalet redovisas i propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131) som överlämnades till . Satsningen på public service fortsätter I beslut om budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg. omr. 17 avsnitt 12.6, 1998/99:KrU 1, rskr. 1998/99:55) ingick att , och skall tilldelas särskilda medel ur rundradiokontot om för åren 1999 2001 för förnyelse i samband med ny teknik. Medel har fördelats med för . Ytterligare skall fördelas för och . SVT föreslås dessutom få även för för särskilt kvalificerad programproduktion. Regeringen föreslår också att SR för tilldelas sär- skilda medel på för att stärka mångfald och kvalitet i programutbudet. Dövas TV finansieras via rundradiokontot och har en ut- värdering av verksamheten vid Dövas TV genomförts inom . En promemoria med förslag om ändrad finansiering och vissa bedömningar angående ny organisa- tionsform för Dövas TV remitterades . och har den 8 sep- tember 1999 inkommit till regeringen med en principöverenskommelse om överföring av verk- samheten till . Regeringen föreslår att finansiering av produktion av tecken- språksprogram 2000 2001 skall ske genom medelstilldelning från rundradiokontot. Digitala TV-sändningar i marknätet meddelade regeringen tillstånd för digitala TV-sändningar i marknätet. Regeringen ändrade sändningstillstånden då ytterligare ett sändarnät blev tillgängligt. har 11 företag tillstånd att sända i de tre sändarnät som är tillgängliga för digital mark- sänd TV. Regeringen har beslutat att sändningsutrymme för digitala TV-sändningar som motsvarar ytterligare en frekvenskanal får upplåtas i de områden som omfattas av den första uppbyggnadsetappen. Fördelningen av sändningstillstånden sker . Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:137) med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sänd- ningarna under den första etappen.