prop · GO0325 · 2000-10-31 00:00:00 — Sådana finns inrättade vid samtliga landets tio regionala skattemyndigheter. Chefer och utredare vid skattebrottsenheterna utbildas enligt en speciell kursplan vid . Den teoretiska utbildningen följs av en praktikanttjänstgöring vid eller polismyndighet. Det finns nu drygt 80 färdigutbildade skattebrottsutredare i landet. Ytterligare trettio utredare genomgår den teoretiska utbildningen vid . Därefter har ca 110 skattebrotts- utredare utbildats. Ett tiotal utredare har övergått till annan verksamhet. Utbildningsomgångar planeras även för åren 20012004. har den operativa verksamheten i allt väsentligt varit inriktad på förundersökningar ledda av åklagare. Avsikten är att stegvis bygga upp kunskap och erfarenheter inom brottsutredning. Deltagarna i den första av genomförda tre kursomgångar började utföra egna förundersökningar . Ca 500 för- undersökningar har genomförts t.o.m. . Skattebrottsenheterna har även deltagit som utredningsresurs i förundersökningar som redovisats vid eller polisen. sökningarna har initierats genom anmälan från skattemyndighet eller Skr. 2000/01:25 konkursförvaltare och har avsett skattebrott eller bokföringsbrott. Skattebrottsenheterna deltar vid interna och externa informationsträffar för att informera om verksamheten och om frågor rörande brotts- anmälningar. Skattebrottsenheternas verksamhet har som nämnts varit inriktad på förundersökningar. För att bredda verksamheten enligt de möjligheter som lagen om skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar medger utreds genom särskilda projekt/arbetsgrupper förutsätt- ningarna och rutiner för att även bedriva s.k. förenklad brottsutredning, spaning, brottsförebyggande verksamhet och underrättelseverksamhet i fråga om brott inom skatteområdet. Ett ADB-stöd för den brottsutredande verksamheten håller på att utvecklas i ett särskilt projekt. Som nämndes lägesrapport (skr. 1998/99:25 s. 42) har en central arbetsgrupp inrättats för att underlätta samverkan mellan skattebrottsenheter och polis- och åklagarmyndigheter. Inom ramen för arbetet med samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, RIF (regeringsbeslut 19961121, Ju96/3163), bedrivs ett samarbete som bl.a. syftar till att underlätta informationsutbyte mellan skattemyndigheter och andra berörda myndigheter. Rådets arbete har till stora delar upptagits av de årliga rapporterna till regeringen samt utvärdering av rapporterna från de regionala samverkansorganen. Härutöver har vissa myndighetsgemensamma projekt diskuterats. En diskussion pågår om de framtida arbetsformerna i rådet och arbets- gruppen under rådet. Ambitionen är att få till stånd ett mer framåt- syftande arbete. Frågan bereds i arbetsgruppen. har på regeringens uppdrag utvärderat de regionala samverkansorganens verksamhet. Uppdraget har redovisats i en rapport till regeringen . bedömer att de regionala samverkansorganen varit betydelsefulla för utvecklingen av ekobrottsbekämpningen. I rapporten, som bereds inom , föreslås vissa förändringar bl.a. att åklagardistrikten bör vara geografiska baser för de regionala samverkansorganen samt att deras ansvar för uppföljning och rapportering bör avgränsas till regionalt initierade myndighetsövergripande åtgärder. De förändringar i Ekobrotts- myndighetens organisation som genomfördes och som bl.a. innebar en förstärkning av de nationella stabsfunktionerna bör enligt myndigheten, i vart fall , ge förutsättningar för ett mer aktivt deltagande från myndighetens sida i de regionala samverkansorganen. Myndighetsgemensamma mål och riktlinjer De myndighetsgemensamma målen och riktlinjerna för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten följer i stort föregående års mål och Det slås fast att bekämpningen av ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrotten skall vara en prioriterad uppgift för berörda Den övergripande uppgiften för myndigheterna skall vara att verka för att den ekonomiska brottsligheten minskar påtagligt. förändringarna hör en kraftigare markering av betydelsen av att myndig- heterna bedriver ett intensifierat och kunskapsbaserat brottsförebyggande Som särskilt viktiga områden för gemensamma insatser nämns momsbedrägerier och den brottslighet som begås i samband med uppköp Ett arbete har påbörjats som syftar till att se över möjligheterna att vidareutveckla målen och riktlinjerna. Underlag för inriktningen av ekobrottsbekämpningen I enlighet med regeringens beslut om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har överlämnat en rapport som underlag för myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (jfr avsnitt 2). enligt myndigheter bör ägnas särskild uppmärksamhet 2001 är åtgärder som syftar till att spåra och återföra utbyte av brott, åtgärder mot penningtvätt, kartläggning och analys av förekomsten av oseriös rådgivningsverksamhet, insatser mot skattefusket inom moms- området, insatser mot svart arbete och oredovisade inkomster samt fördjupad myndighetssamverkan på informations- och kompetens- Det föreslås en förstärkning av underrättelse-, spanings- och kontrollverksamheten inom ekobrottsområdet. gäller åtgärder mot momsfusk föreslås utvidgat samarbete med kontroll- myndigheterna inom EU rörande bl.a. karusellhandel, ökade kontroll- resurser hos skatteförvaltningen och utökade forskningsinsatser. åtgärder föreslås mot branschrelaterade svartjobb. Vad gäller brott i samband med skalbolagsaffärer framhålls vikten av uppföljning av effekterna av eventuell ny lagstiftning mot oseriösa skalbolagsaffärer (jfr avsnitt 6). Med hänvisning till att den ekonomiska brottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem och att det krävs en långsiktig strategi som de sam- verkande myndigheterna kan arbeta efter föreslås att årets mål och riktlinjer i allt väsentligt hålls oförändrade . lämnas förslag till en mer långsiktig styrnings- och uppföljningsmodell som bl.a. innebär att målen och riktlinjerna meddelas för treårsperioder. Syftet med detta är bl.a. att ge utrymme för mer fördjupade läges- rapporter som underlag för regeringens mål och riktlinjer än vad som är möjligt med det nuvarande årliga rapporteringssystemet. Det nya informations- och uppföljningssystemet Inom ramen för regeringens myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten fick Ekobrotts- myndigheten i uppdrag att utarbeta ett sammanhållet uppföljningssystem avseende den ekonomiska brottsligheten och samhällets motåtgärder. redovisade hur det nya uppföljnings- och informationssystemet successivt skulle byggas upp med initial tyngdpunkt på statistisk kvantitativ information och med målsättningen att börja uppbyggnaden av en statistikdatabas som ger en verklighetsriktig bild av ekobrottsligheten och dess bekämpning (Rapport 1998:3). När det gäller det pågående arbetet med att bygga upp systemet har lämnat följande uppgifter. från rättsväsendet avseende brottsprocessen utgör informationen om de belopp eller värden som omfattas av brottsligheten en i ekobrotts- sammanhang och för helhetsbilden viktig komponent. informationen om de företag eller juridiska personer i vars verksamhet brotten begåtts eller som på annat sätt utgjort grunden för den brottsliga Andra viktiga faktorer att beakta vid uppbyggnaden av systemet är möjligheten att kunna följa de parallella processerna inom berörda myndigheter som härrör från samma brottsliga handling, att kunna följa ärenden över myndighetsgränserna och att kunna se samband För att tillgodose framtida analysbehov är tillgången till grunddata på ärendenivå av största betydelse. med ett oeftergivligt sekretess- och integritetsskydd och därmed möjligheten att hålla informationen tillgänglig för alla intressenter i ekobrottsbekämpningen samt för utrednings- och forskningsändamål. Den nya databasen kommer att börja tillföras tillgänglig och avidentifierad information från de samverkande myndigheterna om beslut och åtgärder som sammanhänger med den misstänkta ekonomiska brottslighet som registreras i åklagarväsendets ärendehanteringssystem I takt med att databasen tillförs information kommer de samverkande myndigheterna att enkelt få tillgång till informationen från övriga aktörer i ekobrottsbekämpningen. De kommer också att kunna ta del av de fortlöpande redovisningar och analyser gör på grundval av insamlad information samt själva kunna analysera samband, trender m.m. utifrån egna perspektiv. Tanken är vidare att selekterade urval från databasen skall kunna göras för t.ex. utrednings- De rapporter och analyser som Ekobrotts- myndigheten fortlöpande skall framställa kommer att tillhandahållas direkt till olika intressenter men också via myndighetens hemsidor och i åklagar- och polisväsendets interna informationsnät. och bearbetning av mjukdata prövas för att kunna sammanföras med den statistiska och kvantitativa informationen. första skede avses främst erfarenhetsinformation från den operativa verksamheten samt utdrag ur domar i ekobrottsmål och Ekobrotts- myndighetens egna analyser tillföras ett sådant system. 6.1Skattekontroll och annan offentlig kontroll Stoppregel mot skalbolagstransaktioner övervägs. För att motverka ekonomisk brottslighet inom restaurangbranschen föreslås skärpta regler för innehavare av serveringstillstånd. Inrättande av ny myndighet för den offentliga tillsynen i konkurs övervägs. Ny bokföringslag trädde i kraft . Såsom redovisats lägesrapport anser att handeln med skalbolag har fått en sådan omfattning att det är nödvändigt med lagstiftningsåtgärder. Verket har hos regeringen hemställt om lagstiftning på grundval av en promemoria som upprättats av skatte- myndigheten i . Promemorian har remissbehandlats. Det råder stor enighet om att det finns ett behov av att komma till rätta med handeln med skalbolag, men uppfattningarna om hur man bör gå tillväga skiljer sig åt. De myndigheter som har erfarenhet av skalbolagshandel är i stort sett positiva till att de föreslagna åtgärderna riktas mot säljaren av skalbolagsandelar. Andra, framför allt företrädare för näringslivet, ser hellre att köparen får ta konsekvenserna. Förslaget har setts över och i departementspromemorian Skatteregler mot handel med skalbolag (Ds 2000:35) föreslås nu en stoppregel mot skalbolagstransaktioner. Innebörden av regeln är den att den som säljer skalbolagsandelar skall ta upp kapitalvinsten som inkomst av näringsverksamhet. Säljaren blir inte beskattad om skalbolaget har betalat de skatter som belöper sig på bolaget vid avyttringspunkten. skall kunna ge dispens. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Register inom skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och har haft i uppdrag att med utgångspunkt från personuppgiftslagen och dataskyddsdirektivet göra en översyn av de författningar som reglerar register inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet samt hos . Översynen har inte omfattat register som förs i brottsbekämpande verksamhet (dir. 1998:2). Utred- ningen överlämnade betänkandet Skatt. Normer för behandling av personuppgifter (SOU 1999:105). En utgångspunkt för utredningens arbete har varit att skapa enkla och lättbegripliga regler som är anpassade efter den tekniska utvecklingen. En annan utgångspunkt har varit att anpassa regleringen så att den tillgodoser det generella behovet av datorstöd i myndigheternas I uppdraget har också ingått att överväga om sekretesslagens (1980:100) bestämmelser behöver ändras för att effektivisera skatte- och kronofogdemyndigheternas verksamhet, med hänsyn till den stora skillnad som finns i sekretesskyddet mellan beskattningsverksamheten och den exekutiva verksamheten. Utredningen, som bl.a. haft som målsättning att begränsa antalet författningar som reglerar personuppgiftsbehandling så långt som möjligt, har föreslagit att det för skatteförvaltningen skall finnas en lag för beskattningsverksamheten och en lag som reglerar folkbokförings- verksamheten. För exekutionsväsendet har föreslagits en lag som reglerar hela exekutionsväsendets område. För har föreslagits en lag för den fiskala verksamheten. I de föreslagna lagarna finns bestämmelser om bl.a. i vilken utsträckning myndigheterna skall ha rätt till direkt- åtkomst till respektive myndighets databaser. Enligt utredningen medför sekretessbestämmelserna svårigheter för kronofogdemyndigheterna vid informationshantering i samband med myndighetsgemensamt arbete mot ekonomisk brottslighet. Bland annat för att underlätta ett sådant informationsutbyte föreslås vissa ändringar av sekretessbestämmelserna i kronofogdemyndigheternas verksamhet. En proposition planeras att överlämnas till . trädde en ny bokföringslag (1999:1078) i kraft (prop. 1998/99:130, bet. 1999/2000:LU2, rskr. 1999/2000:50). Till grund för lagstiftningen låg bl.a. slutbetänkande Översyn av Redovisningslagstiftningen (SOU 1996:157). Genom den nya lagen samlas bestämmelserna om vem som är bokföringsskyldig, räkenskapsår, löpande bokföring och arkivering i en ny bokföringslag. Årsredovisningslagens tillämpningsområde har utsträckts och omfattar nu samtliga företag som är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning. Bokföringslagen är utformad som en ramlag och skall kunna tillämpas oberoende av vilken teknik som används vid bokföringen. I propositionen slås fast att bestämmelserna om löpande bokföring och arkivering bör utformas så att de kan tillgodose behovet av skydd för det bokföringsskyldiga företagets borgenärer och det allmänna samt företagets ägare, medlemmar och anställda. Regeringen betonar därvid att en lagreglering med adekvata och enhetliga regler gör det lättare att utkräva civilrättsligt och straffrättsligt ansvar, t.ex. genom be- stämmelserna om återvinning i konkurs, reglerna om skadestånd för bolagsfunktionärer och den straffrättsliga regleringen om bokförings- brott. Det anmärks också att behovet av en effektiv skattekontroll kan tillgodoses bättre. Staten skall genom bära huvudansvaret för utvecklingen av god redovisningssed. skall dock liksom tidigare kunna meddela bindande föreskrifter och allmänna råd för de finansiella företagens bokföring och offentliga redovisning. skall i första hand anförtro utvecklandet av god redovisningssed avseende den offentliga redovisningen till Redovisnings- Endast om inte agerar eller om norm- utvecklingen som sker från allmänna synpunkter framstår som otillfredsställande skall behöva ingripa. skall dock ensam ha ansvaret för utvecklandet av god redovisningssed i frågor om löpande bokföring och arkivering. Den som är bokföringsskyldig skall kunna dömas för bokföringsbrott under samma förutsättningar som . Även sådana brister i en årsredovisning som medför att rörelsens resultat och ställning inte kan bedömas i huvudsak skall kunna leda till ansvar för bokföringsbrott. Vissa tidigare inte bokföringsskyldiga grupper har tills vidare undantagits från bestämmelserna om bokföringsbrott. Det gäller ideella föreningar, samfällighetsföreningar och registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet. I propositionen framhålls att det bör övervägas ytterligare om de nya bokföringsbestämmelserna motiverar att bestämmelserna om bokföringsbrott utformas på något annat sätt än (se nedan). , som haft i uppgift att utreda vilken inriktning och vilket närmare innehåll konkurstillsynen skall ha (dir. 1997:74 och 1999:20), har i betänkandet Ny konkurs- tillsyn (SOU 2000:62) lämnat förslag till en ny offentlig konkurstillsyn. I betänkandet, som överlämnades till , föreslås att den offentliga tillsynen i konkurs skall utövas av en självständig, rikstäckande myndighet (). Metoderna för den offentliga tillsynen föreslås ändrade. Tillsynen skall enligt förslaget vara selektiv. Den skall inriktas på det som är väsentligt att kontrollera med hänsyn till konkursens omfattning eller beskaffenhet. skall själv få avgöra hur omfattande tillsynen skall vara i den enskilda konkursen. I alla konkurser skall dock övervakas att konkursförvaltaren ger in föreskrivna handlingar och att dessa fyller lagens krav (s.k. baskontroll). Fordringshavarnas inflytande vid konkurs stärks på flera sätt. Representanter för fordrings- havarna skall medverka i konkursförvaltarråden. De skall också till- sammans med företrädare för konkursförvaltarna och statliga myndigheter delta i ett centralt rådgivande organ () som föreslås inrättas för att främja god konkursförvaltarsed samt effektivitet och enhetlighet i konkursförfarandet. I enskild konkurs skall en fordringshavare kunna begära att domstolen utser en särskild borgenärs- kommitté, som skall samråda med förvaltaren. Utredningen har också lämnat förslag som syftar till en förstärkning av konkursförvaltarnas kompetens. Utredningen, som ser det som angeläget att det genomförs effektiviseringar när det gäller övervakningen av att brottsutredning sker på ett ändamålsenligt sätt i konkurs, bedömer att de reformförslag som utredningen lagt fram bör tillgodose önskemålet om att förvaltarna gör behövliga undersökningar om ekonomisk brottslighet vid konkurs. Förslagen bereds inom . En proposition kan lämnas tidigast . har i delbetänkandet Effektivare offentlig upphandling för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt (SOU 1999:139) bl.a. föreslagit att den nuvarande statliga tillsynsmyndigheten för offentlig upphandling (NOU) slås samman med som ombildas till en ny myndighet benämnd Konkurrens- och upp- Det föreslås därvid att det nya verkets tillsyns- verksamhet utökas betydligt. Kommittén, som haft att beakta de förslag till åtgärder som lagt fram i betänkandet Branschsanering - och andra åtgärder mot ekobrott (SOU 1997:11), har också lämnat föreslag som syftar till att komma till rätta med oseriösa Vissa delar av förslag har behandlats i propositionen Offentlig upphandling i informationssamhället 1999/2000:128). I propositionen konstateras att det är viktigt att tillsynen över den offentliga upphandlingen är effektiv och ger upphandlade enheter och leverantörer vägledning om hur lagstiftningen Regeringen ansåg dock att frågan om vilka befogenheter den myndighet som utövar tillsynen över den offentliga upphandlingen skall ha, liksom frågan om hur tillsynsmyndigheten bör vara organiserad, bör beredas ytterligare. har i betänkandet Bestämmelser om alkoholdrycker (SOU 2000:59) redovisat den del av utredningens uppdrag som rör bestämmelser om alkoholdrycker (dir.1998:19 och 1998:52). ningarna för serveringstillstånd föreslås förändras i flera avseenden. föreslås att kravet på tillståndshavarens lämplighet förtydligas såvitt avser kunskaper i bokföring, redovisning och skattelagstiftning. föreslås också att möjligheterna att få tillstånd för tillfällig servering till allmänheten inskränks till dem som redan har motsvarande stadigvarande Det föreslås vidare att det införs ett krav på att registrera alla transaktioner i kassaregister och att vid varje försäljning ta fram ett ur registret framställt kvitto. Kraven på registrering i kassaregister och tillhandahållande av kvitto skall gälla för alla innehavare av serverings- tillstånd utom dem som endast har tillstånd för tillfällig servering i slutet I fråga om tillsyn och register föreslås olika regelförändringar vilka syftar till att underlätta för kommunerna att själva ta in de uppgifter som behövs för tillståndsprövning och tillsyn. kontrollen skall ske fortlöpande. Översynen av alkohollagen har gjorts bl.a. med beaktande av de förslag som lagt fram på området. Förslaget avseende krav på registrering i kassaregister och tillhandahållande av kvitto har utformats med utgångspunkt från ett förslag i en skrivelse från landshövdingen i till Justitie- framhålls att förslagen bl.a. syftar till att motverka ekonomisk brottslighet Förslagen, som är föremål för remissbehandling, bereds inom och planeras att behandlas i en proposition . Flertalet av förslag planeras att behandlas i en proposition . Bestämmelser om underrättelseskyldighet och identitetskontroll avseende företrädare för stiftelser övervägs. Åtgärder mot bulvanförhållanden och missbruk av associationsrätten (dir. 1996:55) har i betänkandet Bulvaner och annat (SOU 1998:47) som överlämnades övervägt åtgärder som kan förhindra eller försvåra ekonomisk brottslighet, särskilt sådan som begås med hjälp av bulvaner. I syfte att förbättra möjligheterna att ingripa mot bruket av s.k. målvakter och generalfullmakter föreslår utredningen att det i aktie- bolagslagen (1975:1385) införs en allmän lämplighetsregel för styrelse- ledamöter och verkställande direktörer och en föreskrift om att ett oinskränkt bemyndigande för andra än sådana bolagsföreträdare inte medför någon rätt att företräda bolaget förrän registrering har skett. Vidare föreslås att det i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden införs generella, vitessanktionerade, bestämmelser som ger myndigheter vidgade möjligheter att utreda och kontrollera vem som utövar ledningen eller har ett väsentligt ekonomiskt intresse i ett företag. Det föreslås också att lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall m.m. utvidgas till att omfatta allt slags yrkes- mässigt biträde i juridiska och ekonomiska angelägenheter. Vidare föreslås att det i lagen (1986:436) om näringsförbud införs en förbudsregel för den som ålagts näringsförbud att inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare eller en sådan juridisk person i vars styrelse han är förhindrad att ingå. Utredningen har också föreslagit ändringar som berör bl.a. kreditupplysningslagen (1973:1173) av innebörd att kreditupplysnings- företag skall ges möjlighet att under vissa förhållanden förmedla uppgifter om lagakraftvunna domar och godkända strafförelägganden avseende ekonomisk brottslighet. Förslagen, som varit föremål för remiss, bereds inom . Regeringen avser att lämna en proposition . I propositionen kommer flertalet av förslagen att behandlas. Avsikten är att propositionen också skall behandla Branschsanerings- utredningens förslag om krav på registrering av försäljning i typgodkända kassaregister och om en ny form för förvärvsverksamhet (s.k. singel- företag). förslag i syfte att stävja vissa missbruk av associationsrätten kommer att behandlas tillsammans med förslagen i betänkande Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36). har i det nyssnämnda betänkandet bl.a. behandlat frågan om styrelselösa bolag. Kommittén konstaterar att det är tydligt att det skapar stora problem för bl.a. bolagets borgenärer om ett aktiebolag saknar en behörig styrelse som kan företräda bolaget. 2000/01:25 Kommittén har övervägt olika lösningar. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och kommer att behandlas i en proposition . beräknas avsluta sitt arbete . I slutbetänkandet kommer bl.a. det av föreslagna aktie- ägarregistret för andra bolag än avstämningsbolag att behandlas. Stiftelselagen (1994:1220) innehåller bl.a. bestämmelser om registrering av stiftelser. skall vara registrerad bl.a. om den är skyldig att upprätta en årsredovisning. Anmälan för registrering skall innehålla uppgifter om bl.a. styrelseledamöters, förvaltares och särskilt utsedda företrädares namn, postadress och personnummer respektive organi- sationsnummer. Den som registreras i stiftelseregistret underrättas inte om detta. En sådan underrättelserutin finns däremot när det gäller aktie- bolag. Inom övervägs bestämmelser om under- rättelserutiner och identitetskontroll i samband med registrering i stiftelseregistret. En proposition beräknas kunna lämnas . En utvidgning av penningtvättslagen föreslås. Skärpt insiderlagstiftning föreslås. Ny varusmugglingslag föreslås. Effektivare regler om förverkande övervägs. Utredningen, som haft i uppgift att utreda frågor om att förverka av brott (dir. 1997:48 och dir. 1999:48), lade fram slutbetänkandet Effektivare förverkandelagstiftning (SOU 1999:147). Uppdraget har ingått som ett led i regeringens strävan att bekämpa grövre brott bl.a. den organiserade ekonomiska brottsligheten.