prop · GN0390 · 2000-01-01 00:00:00 — En viktig premiss för jord- och skogsbrukssektorns rapport har varit samstämmighet mellan de mål och strategier som är uppdragna nationellt, nordiskt, inom EU och internationellt. Detta mot bakgrund av att den största effekten fås genom att arbetet på alla plan sker mot samma mål. Livsmedelssäkerhet anges i jord- och skogsbrukssektorns bidrag till ett hållbart som ett viktigt politiskt område. I uppföljningen av handlingsplanen för livsmedelssäkerhet läggs stor vikt vid hela livsmedelskedjan och ett tvärsektoriellt förhållningssätt anläggs. Som en konsekvens av denna prioritering planeras en tvärsektoriell ministerkonferens om säker mat, som skall behandla hela livsmedelskedjan. Fem olika sektorer kommer att deltaga i planeringen av konferensen. Samarbetet kring växtgenetiska resurser har bedrivits inom ramen för Nordiska genbankens verksamhet. Genbankens arbete i närområdet har bidragit till att dessa länder kunnat ta sitt ansvar att följa biodiversitetskonventionen i en svår ekonomisk situation. Arbetet inom Nordiska genbanken för husdjur (NGH) har utvidgats genom de nationella medel som tillskjutits NGH förutom de medel som anslås från ministerrådet. NGH:s aktivitetsnivå har till följd av dessa medel kunnat ökas . Arbetet bedrivs enligt inom fem olika prioriterade områden bl.a. samordning av insatser för ett effektivt bevarandearbete i och skapande av en kunskapsbas för ett långsiktigt bevarande av de husdjursgenetiska resurserna i . Det tvärsektoriella samarbetet med miljösektorn utgörs av ett antal samarbetsprojekt, bl.a. inom området Hållbart jord- och skogsbruk. Samarbetet har utvärderats och utvärderingen kommer att ligga till grund för den nya nordiska miljöstrategin som kommer att tas fram . Vad gäller samarbetet inom närområdet har insatsområdena avgränsats till tre prioriterade områden; förvaltning av genetiska resurser, utbildning på alla nivåer och forskning samt miljöaspekter knutna till jord- och skogsbrukssektorn. Bland annat kan nämnas ett projekt rörande det civila samhället i och närområdena. Den nordiska kontaktgruppen för internationell skogspolitik har regelbundet diskuterat frågor av gemensam karaktär som varit föremål för diskussioner och förhandlingar i internationella fora som det mellanstatliga skogsforumet (IFF), vars arbete avslutas och (). Även samarbetsfrågor inom ramen för den alleuropeiska skogsministerkonferensen har diskuterats. Kontaktgruppen har även tagit initiativ för att i internationella fora informera om genomförandet på nationell och regional nivå av rekommendationer från UNCED (on Ecology and Devlopment) och den mellanstatliga skogspanelen (IPF). Informella samrådsmöten har även hållits med representanter för skogsförvaltningar i närområdet. Ett viktigt delmål för Samnordisk skogsforskning (SNS) är att åstadkomma nordisk synergi genom gemensamt utnyttjande av forskningsresurser. SNS har inlett en större satsning på samordning av långsiktiga skogliga fältförsök. Det första steget innebär uppbyggnad av en samlad nordisk databas på Internet. Vidare har initierats en analys av den nordiska skogsforskningens aktuella status. Utredningsrapporten ska presenteras och kommer att ligga till grund för den nya strategiplan som ska utarbetas inför . SNS har utarbetat en policy för samarbete med närområden. Vid en sammankomst med företrädare för skogsforskningen i de baltiska staterna enades man bl.a. om att utarbeta en nordisk-baltisk ansökan om forskningsmedel från EU:s ramprogram på temat Multifunctional family forestry . Fiske Verksamheten inom fiskeområdet har tagit sin utgångspunkt i såväl samarbetsprogrammet för nordiskt fiskerisamarbete som i det isländska ordförandeprogrammet. Den övergripande målsättningen för det nordiska fiskerisamarbetet är att bidra till utvecklingen av de nordiska ländernas fiskerinäring som en viktig samhällsekonomisk aktivitet. Tonvikten har lagts på att konsolidera och vidareföra pågående projekt och nya initiativ inom fiskesektorn. har det nordiska samarbete på fiskets område icke oväntat prioriterats av det isländska ordförandeskapet och då bl.a. frågan om ett bärkraftigt fiske och ett hållbart utnyttjande av de resurserna. En viktig fråga har varit uppföljningen inom fiskesektorn av statsministerdeklarationen om ett Hållbart . har särskilda åtgärder vidtagits för att informera om ett bärkraftigt fiske i samt hur det bedrivs. Andra åtgärder har varit att informera om hur försiktighetsprincipen tillämpas inom fiskesektorn samt om (). Vidare har kontakter tagits med angående vidareutbildning av fiskeintresserade journalister. En annan prioriterad frågeställningar är miljömärkning av fisk. Ett arbete med att utarbeta ett nordiskt alternativ för märkning av vildfångad fisk initierades av de nordiska fiskeriministrarna . Detta arbete har blivit mycket uppmärksammat och frågan har diskuterats vid nordiska fiskeministermöten under såväl 1997 som . Ämnet togs även upp på det informella fiskeministermötet . Det nordiska samarbetet initierade en teknisk konsultation inom FAO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, om miljömärkning av fisk. Denna process vidareföres inom FAO. Vidare har det nordiska arbetet initierat EU till en utfrågning om miljömärkning av vildfångad fisk, som syftade till att ta del av medlemsstaternas inställning samt att inhämta underlag för det framtida arbetet. beslöts att skall delta som observatör i det nordiska arbetet. för fiskefrågor (NEF) har tillsatt en arbetsgrupp som skall utarbeta kriterier för ett hållbart fiske. Gruppen skall avrapportera sitt arbete . hölls det 25:e mötet inom den Nordiska fiskerikonferensen under temat hur havets levande resurser skall utnyttjas. I detta seminarium deltog representanter för såväl fiskbranschen, yrkesfiskare och förvaltning från alla nordiska länder och de självstyrande områdena. Konferensen tog upp frågeställningen om att konsumenten måste sättas i fokus även inom fisket. Vidare belystes hur havets levande resurser bör utnyttjas ur biologiska, ideologiska/etiska och ekonomiska aspekter. Konferensen avslutades med en utfrågning av de deltagande ministrarna. 3.4.5 Bygg- och bostadssamarbete I handlingsplanen för prioriteras tre områden: det bostadssociala området, en bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektorn och insatser för närområdet. Handlingsplanen skall konkretiseras genom årliga aktivitetsplaner. Ett arbetsprogram för är under utarbetande och skall läggas fast . hölls ett bostadsministermöte i anslutning till session i . De frågor som ministrarna ansåg stå främst på den bostadspolitiska dagordningen är stadspolitik, bostadssociala frågor, bostadsförsörjningsproblem samt boendekostnadernas utveckling. Inom det bostadssociala området har på bostadsministrarnas initiativ genomförts en studie av mekanismerna bakom bostadssegregationen. En andra etapp, som syftat till att lyfta fram goda exempel på vad som kan göras för att öka integrationen i bostadsområdena, har pågått och slutfördes . Bostadsförsörjningen för grupper med särskilda behov har med skilda mellanrum uppmärksammats i det nordiska samarbetet. påbörjades ett projekt om framtidens äldreboende i syfte att belysa olika erfarenheter av att ordna ett sådant boende. Arbetet med en monografi över erfarenheterna av den nordiska bostadspolitiken och dess instrument har bedrivits även . Arbetet är avsett att användas bl.a. i den erfarenhetsöverföring som sker till länder utanför . Nya projekt som beviljats medel är bl.a. - den hållbara nordiska staden, underlag för ett långsiktigt forsknings- och utvecklingssamarbete i , - Lasnamäe utvecklingsprojekt i (förnyelse av ett bostadsområde/ stadsdel), - rättsliga ramar för brukarägda bostäder i de baltiska länderna - en förstudie. 3.4.6 Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet NÄT:s särskilda trafik- och miljögrupp har tjänat som ett forum för informationsutbyte. Man har också arbetat med förberedelserna inför ett seminarium om avgifter på transport- infrastruktur som hålls . Nordiska ministerrådets närområdesprojekt för trafiksäkerhet- saktiviteter har hållit två expertseminarier i . Ett seminarium om polisövervakning har hållits för ryska trafikpoliser i . Avsikten är att fortsätta samarbetet med med två seminarier i med förarutbildning som tema och senare i med fordonsbesiktning som tema. Samarbetet med de baltiska staterna fortsätter med expertseminarier och regelbundna möten. planeras Östersjötrafiksäkerhetsdagar avsedda för alla länder runt . för IT-samarbete inom transportområdet har presenterat en strategi för fortsatt nordiskt samarbete. Övergripande mål för arbetet är att stimulera till en bättre samordning mellan olika typer av transporter, stärka relationerna mellan de nordiska länderna och med samt stimulera ett effektivt samarbete mellan offentliga och privata verksamheter. Samarbetet inriktas mot att genomföra samarbetsprojekt inom områdena multimodala reseplaneringssystem, övervakning av farligt gods samt transport- informatik och samhälle. 3.4.7 Ekonomi och finanspolitik Under det isländska ordförandeskapet 1999 fortsatte dialogen mellan de nordiska finans- och ekonomiministrarna om det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken i . En diskussion har förts på ministernivå om förutsättningarna för ökat nordiskt och nordiskt-baltiskt börssamarbete. Samarbetet fortsätter på detta område . Ett samarbete rörande förutsättningarna för framtida finansiering av pensionssystemen i de nordiska länderna inleddes med en utredning. Dessa frågor skall behandlas av ministrarna . Riktlinjer rörande ansvarsfördelningen mellan styrelsen för Nordiska investeringsbanken (NIB) och MR-Finans antogs vid mötet med finans- och ekonomiministrarna . Förberedande utrednings- arbete om NIB:s dividendpolitik kunde inte avslutas , men väntas vara slutfört under första hälften av . Den tvärsektoriella arbetsgruppen för miljö och ekonomi har avrapporterat två projekt till MR-Finans. Flera utredningar pågår som väntas vara slutförda . Som ett led i uppföljningen av de nordiska statsministrarnas gemensamma deklaration om ett hållbart överlämnade de nordiska finans- och ekonomiministrarna sitt bidrag till en övergripande strategi om ett hållbart . En samhällsekonomisk bedömning av en sådan strategi skall göras inom sektorn . och EU-frågor är en stående agendapunkt vid mötena med MR-Finans. Vid MR-Finansmötena behandlades bl.a. frågor rörande EMU:s inverkan på de nordiska ekonomierna och det nordiska samarbetet. har vidare redogjort för sina erfarenheter med den nya gemensamma europeiska valutan. Från finskt håll har vid MR-Finansmötena också redogjorts för viktiga frågor under det finska EU-ordförandeskapet. Vad gäller initiativ om den nordliga dimensionen fortsätter samarbetet . och dess närområden Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras i huvudsak genom den Nordiska investeringsbanken, dess systerorganisationer (Nopef, NDF och NEFCO) i och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt det Baltiska investeringsprogrammet. Det Baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projekt med syfte att dels kanalisera tekniskt bistånd, dels kapital till de baltiska länderna och därigenom skapa gynnsamma förutsättningar för lokala investeringar i små och medelstora företag i den privata sektorn. Programmet förlängdes enligt beslut i MR-Finans till . Sammanlagt har 180 miljoner ecu avsatts för BIP I och II för . MR-Finans fattade vid mötet flera beslut om justeringar i programmet under återstående tidsperiod samt riktlinjer för programmets utfasning i och med utgången av . Besluten innebär att en stor del av resurserna kommer att kvarstå i programmet även efter utfasningen för fortsatta investeringar i de baltiska länderna. 3.5 Medborgarpolitik 3.5.1 Arbetsmarknad och arbetsliv Till grund för verksamheten ligger ett samarbetsprogram för . Kampen mot arbetslöshet är ett av de viktigaste områdena i programmet, som hanteras av för arbets- marknad och arbetsmiljö. Som ett resultat av det svenska ordförandeskapet 1998 har det sektorsövergripande samarbetet mellan miljö och sysselsättning inletts. anordnades en nordisk konferens om sysselsättning och miljö i . Enligt beslut av de två berörda ämbetsmanna- kommittéerna som hanterar frågor om arbetsmarknad och miljö planeras att inrätta en ad hoc-grupp. Ett svenskt initiativ om flyttningsbidrag i för att underlätta internordiska flyttningsrörelser har behandlats av de nordiska ministrarna. Övriga länder var positiva till förslaget men ansåg att det behövdes ytterligare utredningsarbete om konsekvenser av att inrätta någon form av flyttningsbidrag. Förslaget är ännu under utredning eftersom det inte står klart om det är förenligt med EG-rätten. En viktig fråga i samarbetet har varit att sammanställa s.k. hinderkataloger, som innehåller konkreta exempel på företeelser på arbetsmarknadsområdet som försvårar samarbetet framför allt i gränsområden. Arbetslivs- och arbetsrättsutskottets mål är att vara ett forum för diskussion, orientering och koordinering av nordiska synpunkter när det gäller arbetslivsfrågor och arbetsrätt. Viktiga ämnesområden har varit medinflytande för arbetstagare i europabolag, den sociala dialogen, sysselsättning, jämställdhet, diskriminering och utstationering av arbetstagare. Andra frågor som behandlats är införlivande av EU:s verksamhetsövergångsdirektiv samt frågor som har anknytning till . Även i förhållande till , för arbetslivsfrågor, sker en nordisk samordning. Arbetsmiljöfrågor hanteras i ministerrådets arbetsmiljöutskott. Verksamheten i utskottet är främst inriktad på samordning av EU-frågor av gemensamt nordiskt intresse och på löpande information om tillsynsverksamheten på arbetsmiljöområdet i . Utskottet verkar för att stärka den nordiska samordningen av det europeiska samarbetet på arbetsmiljöområdet särskilt när det gäller direktivförslag och implementering av antagna direktiv. Det förekommer också en nordisk samordning på det globala planet till exempel i . Viktiga områden för det nordiska arbetsmiljösamarbetet har varit samverkan i det europeiska standardiseringsarbetet samt i marknads- kontrollen. Andra viktiga frågor är arbetsmiljötillsynen i förhållande till förändringar i arbetslivet samt bättre samordning mellan arbetsmiljö- området, arbetslivsområdet och arbetsmiljöforskning. Ett viktigt mål har vidare varit att bistå de baltiska länderna i förberedelserna inför ett EU- medlemskap. Ett tätare samarbete med de nordiska arbetsmarknads- parterna har eftersträvats. finns en tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor, EU-koordineringsgruppen. Gruppens mötesverksamhet styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Verksamheten består av löpande information om rådsarbetet, orientering om aktuella positioner inför rådsmöten samt diskussion och samordning av nordiska synpunkter i EU-arbetet. Östersjösamarbetet är ett prioriterat område i det nordiska samarbetet på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet och ett antal projekt pågår. Insatser på arbetsmiljöområdet har blivit alltmer efterfrågade. stödjer aktiviteter som syftar till att öka kompetensen inom arbetsmiljötillsyns- och arbetsmiljöforskningsområdet samt till att bistå de baltiska länderna i förberedelserna inför ett EU-medlemskap. Svenska insatser med stöd av SIDA har gjorts på bred front i de baltiska länderna. Det har främst gällt uppbyggnad av ländernas tillsynsorganisation men även särskilda riskområden som asbest och maskinsäkerhet. Insatser har även gjorts i och förberetts i andra östeuropeiska länder (, , och ). Även med stöd av EU-medel har insatser gjorts i . Liknande insatser har gjorts från andra nordiska länder. I övrigt kan sägas att det i ett stort antal möten inom arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdena har deltagit representanter från närområden. 3.5.2 Socialpolitik och hälsovård Samarbetet inom Samarbetet inom sektorn leds av för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram, dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns sju institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Initiativ har tagits till ett nytt femårigt samarbetsprogram, som skall utarbetas för att kunna läggas fram och behandlas vid session . Den överordnade målsättningen för programmet skall vara samarbetets konkreta nytta för medborgarna i . Som en uppföljning av det nordiskt-baltiska ministermötet om narkotikafrågor har initiativ tagits för att identifiera områden för framtida nordiskt-baltiskt samarbete inom narkotikaområdet. En sammanställning har gjorts av policy och praktik vad gäller insatser av skadelindrande karaktär vid narkotikamissbruk i de nordiska länderna. Denna låg till grund för diskussionerna vid ministermötet . Aktuella EU- och EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom sektorn. Sådant samråd sker även inom institutionerna. Samarbetet i löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna både inom ramen för såväl det europeiska som det övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet. Den särskilda grupp som sysslar med närområdessamarbetet har fortsatt de omfattande satsningarna på det nordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiska hälsovårdshögskolans utbildningsarbete i närområdet. har man förberett genom- förandet av handlingsplanen för utsatta barn och unga i närområdet. finns avsatta för tvärsektoriella projekt för att förbättra barns och ungas situation. De nordiska informationskontoren har en viktig roll i detta arbete och har också tilldelats särskilda medel för egna satsningar på barn- och ungdomsprojekt. 3.5.3 Livsmedelsfrågor Samarbetet på livsmedelsområdet består dels av långsiktiga principfrågor, dels projekt, av vilka många löper . Målet är alltid att skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen. Livsmedelsfrågorna är uppdelade på fem sakområden: toxikologi, mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning och livsmedelskontroll. Samarbetet med de baltiska länderna sköts av gruppen som kallas NordBalt, där framför allt kontrollfrågor diskuteras. Förra årets seminarium Communication as a Challenge to för de tre baltländerna, har följts upp med anpassade samlingar i varje land för sig, vilket har varit mycket resultatrikt. När det gäller verifiering av analysmetoder som används på livsmedelsområdet utförs arbetet av för livsmedel (NMKL) med ekonomiskt stöd från . Det isländska ordförandeskapsprogrammet och arbetet med att följa upp den nordiska handlingsplanen för säkra livsmedel mynnade ut i beslut om och förberedelser för en ministerkonferens med temat Säker mat. Fem berörda sektorer deltar i planläggningen av konferensen som skall peka på de nordiska fördelarna med dagens hantering av kedjan jord till bord. Det stora tvärsektoriella projektet om Märkning av livsmedel fortsätter. Konsumentstudien utförs i alla fem länderna . Målet är att få de kunskaper som behövs för att utveckla en generell policy för livsmedelsmärkning, inklusive element som miljömärkning och hälsopåståenden. Ett tiotal projekt syftar till bättre kunnande på området riskanalys. Kvalitetssäkring är ett område som inte längre bara omfattar laboratorier, utan snart sagt all verksamhet. Också inom livsmedelssektorn utvecklas kvalitetstänkandet, och livsmedelsmyndigheterna har tryckt en rapport från ett seminarium i ämnet. Stora resurser, både nationella och nordiska, läggs ner på undersökning av komponenter i livsmedel som kan innebära risk. Men också ämnen som har nyttig effekt är av intresse. publicerades en stor rapport om karotenoider, som fortsatt anses motverka cancer. På livsmedelsområdet finns nu också samarbete i Västnorden, genom Vestnordisk forum innen næringsmiddeltilsyn. Fruktbara diskussioner har förts om de särdrag som präglar livsmedelskontrollen i områdena runt . Dessutom är dricksvattenfrågor aktuella. Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska området sker mellan konsumentministrarna inom . Samarbetet gynnas av det faktum att det finns mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller kultur, språk och historia vilket har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken. Ett handlingsprogram gäller på konsumentområdet för arbetet t.o.m. . Programmet omfattar det nordiska samarbetets tre huvudområden: Samarbete i , och samt och närområdena. Frågor som särskilt prioriteras är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighets- tjänster, IT och konsumentforskning. Det förhållande att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att samarbete sker med de övriga inom ramen för präglar i hög grad verksamheten. Det är nödvändigt att man stärker samarbetet på det praktiska och det politiska planet så att den nordiska modellen kan bibehållas och därutöver påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt. Anslaget till konsumentsektorn uppgick till . Därtill kom till den nordiska miljömärkningsordningen. Miljömärkningen Svanen fortsätter att utvecklas positivt. Det har utarbetats kriterier för 52 produktgrupper, och cirka 2 000 svanmärkta produkter finns på den nordiska marknaden. En tvärsektoriell grupp under de nordiska ämbetsmannakommittéerna för konsument- respektive miljösektorn utvärderar det nordiska miljömärknings- systemet. Utvärderingen omfattar konsumenters attityder till, kunskaper om och behov av miljöinformation, Svanens miljöeffekter, organisations- frågor samt vissa strategiska överväganden. Utvärderingen skall i sin helhet vara klar . Den del av undersökningen som omfattar konsumenternas attityder och kunskaper avslutades och visar bl.a. på att förtroendet för Svanen är gott i de nordiska länderna. Konsumentministrarna har antagit en gemensam ståndpunkt beträffande marknadsföring på Internet riktad till barn och unga. Ministrarna rekommenderar att ståndpunkten används inom som vägledning och att den får spridning i internationella fora, särskilt inom EU och . Den gemensamma ståndpunkten innefattar bl.a. att marknadsföring inte bör innehålla inslag som kan riskera att skada barn, och att marknadsföring bör anpassas till målgruppens utvecklingsnivå och därför inte bör utnyttja barns och ungdomars naturliga godtrogenhet och brist på erfarenhet. En ny strategi och ett nytt handlingsprogram för att främja nordisk konsumentforskning har utarbetats och beslutats. Mot bakgrund av att det under föregående år var svårt att finna nationella medel till det gemensamma nordiska programmet för konsumentforskning har man nu beslutat att prioritera uppbyggnad och koordinering av konsument- forskarnätverk, med avsikt att utveckla dialog och samarbete mellan närbesläktade områden. Ett elektroniskt nätverk har lanserats för att underlätta information och kommunikation. Inom ramen för handlingsprogrammet för finansiella tjänster har man prioriterat arbetet med att förbättra konsumenternas möjligheter att överblicka och utnyttja det internationella utbudet på kredit-, sparande-, försäkrings- och pensionsområdena. En viktig uppgift var erfarenhetsutbyte och diskussion om förslaget till EG-direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster. Arbetet med att uppfylla handlingsprogrammet för konsument- undervisning i skolan har fortsatt. Revidering av måldokumentet Förslag till mål och innehåll för konsument-undervisningen i skolan har påbörjats. Mail har givits ut i samarbete mellan Nordiskt nätverk för konsumentundervisning och . I takt med att EU-arbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Amsterdam- fördraget har gett konsumentpolitiken en starkare ställning inom EU. Detta innebär en bättre plattform för konsumentpolitiska åtgärder samt att kravet på konsumentskydd skall tillgodoses vid utformningen och genomförandet av övrig politik inom unionen.