prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Sektorsmyndig- heterna återkom till regeringen med en första lägesredovisning om hur myndigheterna definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilket sätt arbetet med ekologisk hållbarhet kan integreras i myndighetens verksamhet. Myndigheter med sektorsansvar skall redovisa sina insatser i samband med årsredovisningarna. Åtgärd Jo 98:5 Delmål till de nationella miljökvalitetsmålen och har haft regeringens uppdrag att utarbeta förslag till delmål och åtgärder som bidrar till att uppnå de miljökvalitetsmål som föreslås i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU, rskr. 1998/99:183) och som faller inom deras ansvars- områden. Arbetet bedrevs i samverkan med och den parlamentariska beredningen om mål i miljöpolitiken. Uppdragen har redovisats . Åtgärd Jo 99:1 Nationellt program för växtgenetiska resurser redovisade ett förslag till nationellt program för bevarande och långsiktigt nyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. Programmet har remissbehandlats och ett regeringsbeslut beräknas tas . Regeringen har vidare föreslagit i budgetpropositionen att totalt fördelat med avsätts för forskningsinsatser och till Nordiska genbankens arbete inom området växtgenetiska resurser. Åtgärd Jo 99:2 Ett nytt landsbygdsprogram arbetar med programplaneringen enligt de förutsättningar som anges i landsbygdsförordningen. Lands- bygdsförordningen kan användas för att ställa om till ett ekologiskt hållbart jordbruk och för att uppnå miljömålen för jordbruket. (Jo 1998:04) har lämnat förslag till fortsatt inriktning på och innehåll i ett nytt svenskt miljöprogram för jordbrukets miljöprogram för perioden 2005 (dir. 1998:11). Utredarens förslag till miljöåtgärder och utfallet av remissen kommer att hanteras inom ramen för ett kommande landsbygdsprogram. Inom landsbygds- programmet kan olika former av miljöåtgärder integreras i ett samlat program så att miljönyttan förstärks och administrativa förenklingar m.m. kan åstadkommas. Åtgärd Jo 99:3 Utarbeta en långsiktig förvaltningsplan för Östersjö- torsken har under ett flertal år i för drivit frågor som rör det långsiktiga skyddet av det för kommersiellt så viktiga torskbeståndet i . Vid session beslöts att skall utarbeta en långsiktig förvaltningsplan inom ramen för försiktighetsprincipen. Ett arbets- gruppsmöte har hållits , där internationella riktlinjer för förvaltningen har utarbetats. antog en resolution (EG nr. 1257/1999) om riktlinjerna . Åtgärd Jo 99:4 Integrering av miljöhänsyn i EU:s fiskeripolitik Inom ramen för kommissionens arbete med integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling verkar för ett långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt fiske genom tillämpning av bl.a. försiktighetsprincipen. I rådsslutsatserna från toppmötet i utpekas fisket som en av de sektorer inom vilka en strategi för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling skall utvecklas. Arbetet med strategin redovisas . 4.8 verksamhetsområde Kulturella värderingar styr hur väsentliga delar av vår vardag organ- iseras. Kulturen utgör därmed en grund och en förutsättning för ett hållbart samhälle. Kultursektorn kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling genom sin mångfald av verksamheter med anknytning till frågor om samhällsutveckling, integration, idrott, folkrörelser, ungdoms- politik och kulturella perspektiv. är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. En varsam förvaltning och ett framsynt tillvaratagande av vårt gemensamma kulturarv är en nödvändig utgångspunkt i arbetet för en hållbar utveckling. Efterkrigstidens kulturarv står i fokus som en ny fråga för kulturmiljösektorn. Mångfalds- och integrationsfrågorna liksom sak- områdena idrott, folkrörelsefrågor och ungdomspolitik, vilka samtliga numera hör hemma i , är nya verksamheter som ger nya perspektiv på frågor som rör hållbar utveckling. har vidare beslutat inrätta ett helt nytt politikområde storstadspolitik som också förts till . En del av de särskilda satsningar som genomfördes under hade en utgångspunkt i miljöfrågor och ekologi och visst bidrag till detta lämnades därför från den s.k. Kretsloppsmiljarden. Åtgärd Ku 97:1 Utveckla och stärka kulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbart samhälle Kulturmiljösektorn svarar för en viktig del i arbetet för ett hållbart samhälle. gavs i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) ett självständigt ansvar för uppföljning av de delar av de nya miljökvalitetsmålen som berör kulturmiljön. I propositionen Kulturarv kulturmiljöer och kulturföremål (prop. 1998/99:114) föreslås nya övergripande mål för arbetet för kulturmiljön. Ett av målen är: Ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kultur- miljöarbetet som en drivande kraft i omställningen. Åtgärd Ku 97:2 Kulturmiljöarbete i För att utveckla och stärka arbetet för kulturmiljön i beslutade kulturministrarna i att till- sätta en gemensam arbetsgrupp. deltar i och samordnar detta arbete. Arbetsgruppen har lämnat förslag på en strategisk handlingsplan för gemensamma kulturarv. Kulturministrarna har ställt sig bakom planen vid ett möte i . Regeringen har vidare givit ett huvudansvar för genomförandet av två projekt avseende hållbar byggnadsvård i . Projekten, som gäller och , har beviljats bidrag på sammanlagt ur Östersjömiljarden. Åtgärd Ku 97:3 Vidareutveckla byggnadsvårdens ekologiska delar har tilldelats från den s.k. kretsloppsmiljarden för att värna gammal byggteknik. Utgångspunkten är att traditionellt byggda hus oftast är både miljövänliga och långlivade. När dagens hus skall förvaltas och renoveras är det också viktigt att värna kulturmiljön. Medlen skall användas till en materialguide för ekologisk byggnadsvård, till ett nätverk för entreprenörer som inriktat sig på byggnadsvård och till att starta ett samarbete mellan olika yrkesfack vid planering. , , och medver- kar med många olika delprojekt i detta arbete. Åtgärd Ku 97:4 Främja god arkitektur och formgivning antog regeringens proposition Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). I denna påtalas vikten av en god utformning av den fysiska miljön med utgångspunkt i människors behov av en tilltalande och stimulerande miljö. Vikten av att de offentliga aktörerna föregår med gott exempel poängteras särskilt och staten har här ett stort ansvar genom sina olika roller och styrmedel. Arkitektur, formgivning och design med hög kvalitet innebär hus- hållning med såväl ekonomiska resurser som naturresurser. Regeringen har framhållit betydelsen av att ekologiska aspekter tillgodoses, likväl som funktionella, tekniska, ekonomiska, sociala och estetiska. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle kan förväntas få stora konsekvenser på det befintliga byggnadsbeståndet. Inom ramen för statens stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet har regeringen också markerat vikten av att de arkitektoniska kvaliteterna och kulturmiljövärden ges uppmärksamhet. För att bidra till ett samspelt statligt agerande inom detta tvärsektoriella område har regeringen inrättat en arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design som leds av . Åtgärd Ku 97:5 Öka samverkan mellan kulturmiljösektorn och naturvården I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) betonas betydelsen av en ökad samverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn. I (prop. 1997/98:45) finns bl.a. bestämmelser som rör natur- och kultur- miljön. I propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) anförde regeringen att en helhetssyn på skogens natur- och kulturmiljövärden är en förutsättning för att nå framgång i det fortsatta arbetet med att bevara och utveckla skogens miljövärden samt att den administrativa hanteringen av skogens natur- och kulturmiljövärden bör samordnas bättre. Regeringen har i regleringsbrevet för tydligare samordnat och verksamhets- mål i syfte att verka för ett ökat samarbete mellan natur- och kulturmiljösektorerna. I regleringsbrevet för har därutöver införts ett gemensamt återrapporteringskrav angående resultat av samverkan mellan sektorerna. Av återrapporteringen framgår bl.a. att samarbetet som regel fungerar bra och att olika projekt bidrar till att utveckla förståelse för behovet av samarbete och helhetssyn. Enligt verkens bedömning är samarbetet nu mer heltäckande än tidigare och omfattar de flesta områden där samverkan är nödvändig. Det finns dock behov av fördjupning inom vissa områden. Regeringen har i propositionen Kulturarv kulturmiljöer och kultur- föremål (prop. 1998/99:114) föreslagit nya övergripande mål för kulturmiljöarbetet. Genom de nya målen förtydligas vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön. Åtgärd Ku 98:1 Storstadens kulturmiljö och arkitektur Våra storstäder har växt fram ur skilda historiska förutsättningar. Olika sociala, ekonomiska och ideologiska strukturer har bidragit till att ge städerna dess fysiska utformning, vilket gett karaktär och identitet åt stadsplaner och bebyggelse. Variationen i den successivt framvuxna bebyggelsen är värd att slå vakt om genom att vårda det gamla och verka för kvalitet i det nya som tillkommer. Inte minst är detta viktigt när det gäller de förändringar som städerna nu står inför i och med utvecklingen mot ett hållbart samhälle. För att stärka arbetet med arkitektur och kulturmiljövärden i storstäderna har regeringen i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) föreslagit att avsätts för detta ändamål . Insatserna handlar om att förbättra kulturmiljösektorns kunskapsunderlag och om investeringar i byggnads- projekt där kulturhistoriska eller arkitektoniska värden tas till vara. De tre berörda länsstyrelserna har förstärkts för att arbeta aktivt med efter- krigstidens kulturarv och det sker ett utbyte och en återkoppling av erfarenheterna från , och i projektet. Vidare har fått i uppdrag att genomföra en särskild kampanj för de arkitekturpolitiska frågorna med avslutning i ett arkitekturår 2001. Åtgärd Ku 99:1 Storstadspolitiken som ett instrument för hållbar utveckling beslöt att inrätta ett helt nytt politikområde en nationell storstadspolitik där ett av politikens övergripande mål är att bryta segregationen i storstadsregionerna. Som ett bland flera mål- områden ingår att alla stadsdelar i storstäderna bör uppfattas som attraktiva av dess invånare, och utgöra goda och hälsosamma livsmiljöer. Att medverka till och främja en sådan utveckling är en huvuduppgift för samhällsplaneringen i storstadsregionerna. De socialt utsatta stads- delarna kännetecknas i många fall jämfört med respektive storstads- region i övrigt av brister i den byggda miljöns utformning. Nya större projekt som gäller infrastruktur inom dessa stadsdelar eller i deras närhet får inte försämra deras utvecklingsmöjligheter. En praktiskt inriktad metodutveckling behöver därför komma till stånd i fråga om fysisk planering, om miljö- och hushållningsfrågor och om arbetet med miljö- konsekvensbeskrivningar. inrättade regeringen en Storstadsdelegation med ansvar för att vidareutveckla storstadspolitiken. En av uppgifter är att uppmuntra en god utveckling för den fysiska planeringen, i miljö- och resurshushållningsfrågor och i arbetet med miljökonsekvens- beskrivningar som främjar en långsiktigt hållbar utveckling i förnyelse- arbetet i de utsatta stadsdelarna. erbjöds sju kommuner möjlighet att teckna s. k. lokala utvecklingsavtal med staten i ett ömsesidigt åtagande för att bryta segregationen som ökat . Samtliga kommuner har anmält sitt intresse och arbete pågår inom kommunerna med att ta fram förslag till konkreta insatser. Avtal beräknas kunna tecknas successivt och förväntas innehålla vissa insatser på miljöområdet. Åtgärd Ku 99:2 Utredning av statens ansvar för formgivning och design Regeringen tillsatte en särskild utredning på form- givnings- och designområdet. har bl.a. till uppgift att belysa formgivnings- och designområdets betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling samt ange hur sambanden mellan dessa områden kan stärkas. Ett slutbetänkande kommer att lämnas till regeringen . Åtgärd Ku 99:3 Översyn av statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer I regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet. Folkhälsa, folkrörelse och underhållning (prop. 1998/99:107) berörs statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer. I propositionen framhålls att många av de främjandeorganisationer som erhåller bidrag från anslaget Stöd till idrotten bedriver en verksamhet som erbjuder människor i alla åldrar spännande och lärorika upplevelser i naturen och därigenom goda möjligheter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och friluftsliv. Vidare betonas i propositionen att verksamheten hos flertalet av dessa organisationer kan sägas vara inriktad mot friluftsliv och att värna naturen. I propositionen anges vidare att det inom har inletts en översyn om framtida inriktning och administration av statens stöd till friluftslivet och främjandeorganisationerna. En arbetsgrupp med före- trädare för bl.a. berörda myndigheter, såsom , och organisationer har tillsatts med uppdrag att redovisa resultatet av denna översyn . Översynen berör förutom det statliga stödet aspekter såsom friluftslivets nytta för miljön, värnandet om miljön m.m. Åtgärd Ku 99:4 Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs, t.ex. i arbetet med miljöfrågor I regeringens proposition På ungdomars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) preciseras mål för den nationella ungdomspolitiken. Ett av dessa mål är att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Enligt propositionen bör det under detta övergripande mål formuleras delmål som rör samhällets förmåga att i olika sammanhang ta till vara ungas engagemang. Delmålen bör utgå från att ungdomar generellt sett har ett stort intresse för frågor som i vårt samhälle betraktas som viktiga framtidsfrågor. I propositionen framhävs att detta gäller såväl miljöfrågor och arbete mot främlingsfientlighet och rasism som IT-frågor och skapande av innovativa företag. Åtgärd Ku 99:5 Ungdomar som resurs i det internationella arbetet, t.ex. på miljöområdet I regeringens proposition På ungdomars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) behandlas bl.a. frågan om ungdomar som resurs i det internationella arbetet. I propositionen betonas att det är viktigt att engagerade ungdomar bereds både tillträde och möjlighet att representera ungdomar inom EU och FN samt vid olika internationella konferenser. Detta framhålls i propositionen som särskilt angeläget då det behandlas frågor som ungdomar är starkt engagerade i, exempelvis vid miljökonferenser där ungdomar från bl.a. miljöorganisationer bör kunna delta. 4.9 verksamhetsområde Det nya Näringsdepartement som inrättades ansvarar för frågor som tidigare handlagts inom , samt Närings- och . ansvarar således för frågor om infrastruktur och transportpolitik, arbetsmarknadspolitik och arbetsrätt, småföretag, nyeta- blering och konkurrens, regional tillväxt, teknisk forskning och utveckling, informationsteknologi samt förvaltning av statliga företag. Inom det kommunikationspolitiska området är det transportpolitiken som har en klar miljöpolitisk inverkan. beslutade om ett nytt övergripande transportpolitiskt mål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) syftande till att transportpolitiken skall säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet preciseras i följande långsiktiga delmål: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö, en positiv regional utveckling. En ny myndighet, Rikstrafiken, har inrättats från . Dess huvuduppgiften är att verka för samordning och upphandling av viss interregional persontrafik. Långsiktsplanerna för åtgärder i transportinfrastrukturen 2007, som fastställdes , har börjat genomföras. De åtgärder som prioriteras i dessa planer är till stor del förbättringar av befintligt vägnät, vilket innebär begränsade intrångseffekter. Förberedelsearbetet inför revideringen av långsiktsplanerna till planer för åren 2002 2011 har påbörjats. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle skapar en sysselsättningspotential, som skall tas tillvara. Arbetsmarknadspolitiken bör därför fortsätta att utvecklas så att den förenar miljö- och syssel- sättningsmål och påskyndar omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling. Inom ramen för olika arbetsmarknadspolitiska program görs insatser som är angelägna från både sysselsättnings- och miljösynpunkt. De arbetsmarknadspolitiska programmen skall vara utformade så att de är förenliga med målen för ett ekologiskt hållbart . Regeringens satsningar på bl.a. de lokala investerings- programmen är ett steg mot en ekologiskt hållbar utveckling där miljö- och sysselsättningsaspekter ingår som integrerade delar. budgetproposition (prop. 1997/98:1) anges som ett av de näringspolitiska målen att främja sådana konsumtions- och produktions- mönster som minskar påfrestningarna på miljön. Efter förslag i regeringens proposition om en uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84) beslöt att en ny central energimyndighet skulle inrättas (bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Härigenom fick () en mer renodlad roll som central myndighet för näringslivets tillväxt och förnyelse. Verket svarar för statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt regional närinslivsutveckling efter förutsättningarna i landets olika delar. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som regeringen beslutar om. har fått ansvar för frågor avseende tillförsel och distribution av energi. Bland energimyndighetens uppgifter ingår att ha ansvar för ett långsiktigt program för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt hållbar energiteknik. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltnings- myndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet. () har numera slagits samman med SGU. Det övergripande målet med SOL:s verksamhet är att statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer skall avvecklas med hänsyn tagen till samhälls- ekonomi, beredskap och miljö. Näringspolitiska åtgärder har en stor betydelse för att uppnå en hållbar utveckling. Departementets arbete med miljöledningssystem skall säker- ställa att de näringspolitiska besluten är förenliga med kravet på en hållbar utveckling. I det följande redovisas liksom i förra årets regeringsskrivelse Närings- departementets åtgärder som har bäring på en ekologiskt hållbar utveckling. Under rubriken redovisas alla åtgärder som igångsatts eller . På grund av den samman- slagning av huvuddelarna av verksamheterna vid Kommunikations-, Arbetsmarknads- och Närings- och handelsdepartementen som skedde vid omorganisationen av omfattar listningen av åtgärderna samtliga tre departements åtgärder i den utsträckning de ingår i . Dessa har getts en löpande numrering. För att underlätta möjligheten att kunna göra en återkoppling till redovisningen i föregående års regeringsskrivelse anges inom parantes i rubriken för varje pågående åtgärd även dess nummer skrivelse. Åtgärd N 97:1 (f.d. K 97:1) Utveckla miljömålen för transport- sektorn Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I detta ligger bl.a. att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. () har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter vidareutveckla mått och metoder för att precisera etappmål för de transportpolitiska delmålen, däribland delmålet om en god miljö. Vidare har de fyra trafikverken i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för att miljökvalitetsmålen skall uppnås samt att redovisa de statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna. Uppdragen kommer att utgöra ett viktigt underlag i miljömålskommitténs arbete. Åtgärd N 97:2 (f.d. K 97:2) Investeringar i transportsystemets infra- struktur Genomförandet av Nationell väghållningsplan (), Stomnätsplan () och Länsplanerna för regional transportinfrastruktur avseende åren 1998 2007 har påbörjats. Genomförda åtgärder har bland annat resulterat i att antalet bullerstörda utmed det statliga vägnätet minskat med 4 400 personer, 900 fastigheter som störts av järnvägsbuller har erhållit bullerskydd och 16 konfliktpunkter mellan vägar och vattentäkter har åtgärdats. Jämfört med andra trafikslag har järnvägstrafiken låga utsläpp av koldioxid och luftföroreningar samt en låg energianvändning per passagerare och ton. Flera järnvägssträckor har förbättrats , t.ex. Norra stambanan och , och nya sträckningar har öppnats för trafik. Nedan följer några exempel på stora aktuella projekt. bildar tillsammans med "ringen runt ". På sista flaskhals, mellan och Kungs- ängen, byggs dubbelspår som beräknas öppnas för trafik . De nya spåren dras till stor del i ny sträckning, och ungefär en tredjedel av sträckan läggs i tunnel. När investeringsarbetena på är avslutade skall den totala restiden mellan och understiga . Utvecklingen i har koncentrerat människor och arbetsplatser till kustregionen. har mycket höga nettoexportvärden. För att skall kunna dra nytta av dessa behövs en väl fungerande infrastruktur för transporter och kontakter. Den nuvarande stambanan byggdes och är enkelspårig. Förutom dess låga standard har den ett ogynnsamt läge och den är hårt belastad av tung godstrafik. Den planerade mellan och blir och kommer att tillsammans med den nuvarande stambanan bilda funktionen av ett dubbelspår. Därmed kan en effektiv trafik läggas upp med gods- trafik norrut på stambanan och både persontrafik och snabba södergående godståg på den nya . kommer att tillåtlighetsprövas av regeringen enligt den nya . Den första etappen mellan och behöver dock inte tillåtlighetsprövas och den kommer att börja byggas . Hela beräknas vara klar 2006. Järnvägsavsnittet söder om är det hårdast belastade i . Dagens spårsystem, med endast två spår över , är praktiskt taget fullt utnyttjat. Syftet med den planerade nya järnvägsbron över är att säkerställa en nödvändig ökning av spårkapaciteten. Järnvägsplanen för byggandet av en ny bro har vunnit laga kraft och byggnadsarbetena beräknas påbörjas . Regeringen beslutade att ge och i uppdrag att utreda de tekniska förutsättningarna för alternativa åtgärder i för att erhålla en ökad kapacitet för järnvägstrafiken och förbättrade förutsättningar för kollektivtrafiken. I arbetet skall en vägtunnel som ersätter särskilt studeras. Utredningen skall ske med medverkan från . Göteborgsöverenskommelsen innebär att satsas i ett investeringsprogram för miljö- och trafikförbättringar i Göteborgs- regionen. Ca skall användas till bl.a. kollektivtrafik- förbättringar i form av nya spårsträckningar och spårvagnar samt till miljö- och trafiksäkerhetsförbättringar i det lokala vägnätet. Ca skall användas till förbättringar på huvudvägnätet, varav den största satsningen är nedgrävningen av Götaleden. Staten står för och regionen och kommunerna för av kostnaderna för invester- ingsprogrammet. vid Byggandet av en järnvägstunnel genom stoppades sedan det visat sig att tätningsmedlet orsakat skador på människor, djur och miljö.