prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen har under anslaget D2 Ersättningar för viltskador m.m. anvisats , varav engångsvis . överlämnade sitt slutbetänkande Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146). I betänkandet, som remiss- behandlas, tar utredningen upp frågor om bland annat rovdjursförvaltning, inventeringar samt bidrag och ersättningar för de skador som rovdjuren åstadkommer. Mot bakgrund härav, och då skadorna även av annat vilt än rovdjur ökar, avser regeringen att i budgetpropositionen öka anslaget med ytterligare till . Den närmare användningen av medlen bör övervägas . Beslut har fattats av Statens energi- myndighet om att öka de statliga insatserna för forskning och utveckling av bland annat energi- skogsproduktion. Regeringen avser att åter- komma till frågan om fortsatt stöd till energi- skogsodling i budgetpropositionen . Regeringen beräknar att tidigare för- stärkningar av resurserna för biotopskydd i skog om 2002 förlängs till att omfatta även 2003. Utgiftsområde 24: Näringsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 3 255 2 983 3 334 3 197 2 977 2 895 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till , varav ca till näringspolitik, till teknologisk infra- struktur, bl.a. patentfrågor, teknisk provning och kontroll, till konkurrens- frågor, till teknisk forskning och utveckling, till rymdverksamhet, till utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl. a. högskolorna till små och medelstora företag. I propositionen Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71) föreslås en ny myndighetsstruktur på central nivå för närings- och innovationspolitik. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en närmare redovisning av om- fördelningar på anslags- och utgiftsområdesnivå. Regeringen beslutade att satsa på att utforma ett internetbaserat informationssystem med myn- dighetsinformation riktat till företag. En kundundersökning genomfördes för att ta fram en samlad bild av hur företag upplever bl.a. myndigheters information. Undersökningen skall också vara ett stöd i bl.a. statens styrning av myndigheterna vad gäller förenklingar och förbättringar för småföretag. Regeringen avser att tillföra ytterligare 2003 för dessa satsningar. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) föreslås en satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag. Satsningen skall genomföras med början 2001. Regeringen har tillfört resurser för att genomföra mer generella och branschspecifika åtgärder för ökad konkurrens bl.a. inom bygg- och boendesektorn. Regeringen avser att i budgetpropositionen tillföra ytterligare 2003 för konkurrens- främjande arbete. Regeringen avser att åter- komma med förslag som ger ökad konkurrens och stärker konsumentens ställning. Regionala tillväxtavtal är ett instrument i en ny regional näringspolitik. Utgångspunkten är att det regionala inflytandet över näringspolitiken skall öka och att tillgängliga resurser skall användas mer flexibelt. Program, som innehåller prioriterade insatser och åtgärder som skall genomföras 2002, har ut- arbetats i breda regionala partnerskap. Samtliga län har lämnat in sina avtal till regeringen. Regeringen ser mycket positivt på den process som har utvecklats kring tillväxtavtalen och på den lokala och regionala mobilisering som sker för tillväxt och sysselsättning. överlämnade sitt slutbetänkande Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29) om mål och medel för konsumentpolitiken inför ett nytt sekel. Regeringen avser att lägga fram förslag om den framtida konsumentpolitiken och även behandla frågor rörande prisinformation till konsumenter. De totala anslagen för utgiftsområde 24 beräknas öka . Detta är till övervägande del en följd av en anslagsteknisk förändring i samband med fullständig övergång till användande av bemyndigandetekniken vid styrning av verksamheten under anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 102 542 97 667 98 200 101 850 101 827 104 185 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till generellt statsbidrag, till statligt utjämningsbidrag och till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Målet för utgiftsområdet är att så långt som det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. De höjda statsbidragen syftar till att underlätta för kommuner och landsting att klara det lagstadgade kravet om ekonomisk balans 2000 och ge utrymme för fortsatta satsningar inom de prioriterade områdena skola, vård och omsorg. har beslutat om tillskott till kommuner och landsting om totalt . Till följd av skattereformen minskades det generella statsbidraget för med som reformen innebar att kommunernas och landstingens skatteintäkter ökade med motsvarande belopp. minskades också anslaget för utjämningsbidraget med ca i förhållande till utfall på grund av de förändringar som gjordes i utjämningssystemet för kommuner och landsting. Förändringarna innebar också att en lika stor reducering gjordes av den utjämnings- avgift som kommuner och landsting betalar till staten. Beräkningarna utgår från att det generella statsbidraget ökar 2001 med ytterligare och att statsbidraget till särskilda insatser ökar med . I ökningen av det generella statsbidraget ingår en särskild satsning på vård och omsorg som uppgår till . har också beslutat att den statliga skatt på som utgår för skattskyldiga med förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt vilket ger kommun- sektorn ett resurstillskott som motsvarar ca . Genom försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen 2004. innebär detta att det generella statsbidraget tillförs 1 respektive . I det kommunala momssystemet har det uppkommit ett underskott till följd av att kommunernas och landstingens avgifter har varit för låga i förhållande till den ersättning som har betalats ut från systemet. Sammantaget beräknas underskottet uppgå till ca under innevarande år. Regeringen anser det vara av stor vikt att kommunsektorn prioriterar skola, vård och omsorg som balanskravet uppfylls. Regeringen aviserar därför att staten tar över detta underskott som annars skulle ha återbetalats via en högre momsavgift. Därmed frigörs betydande resurser för kommunsektorn. Beslutade och aviserade tillskott innebär således en sammanlagd höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med ca 2003 i förhållande till nivå. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 89 885 81 810 93 370 69 270 65 670 58 570 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området omfattas inte av det statliga utgiftstaket med motiveringen att utgifterna inte kan på- verkas i det korta perspektivet. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till varav räntor på statsskulden utgör . beräknas ränte- utgifterna minska kraftigt 2003 uppgå till . De kraftigt minskade ränteutgifterna förklaras framför allt av den stora amorteringen som görs när utrymme upp- kommer till följd av överföringar från AP- fonden i samband med ålderspensionssystemet samt försäljningar av statligt aktieinnehav. Statsskulden uppgick vid utgången av 1999 till vilket är lägre än föregående år. 2003 beräknas statsskulden minska med för att 2003 uppgå till . 2003 uppgår summan av statsskuldens saldo till . Resterande delar av skuld- sänkningen uppkommer då statsobligationer till ett nominellt värde av skrivs av mot statsskulden i samband med att medel förs över från AP-fonden som ett led i den nya pensionsreformen. En annan viktig förklaring är att kronan antas stärkas mot övriga valutor vilket beräknas minska valutaskulden med års utgång. I avsnitt 4.4.2 Statsbudgetens utgifter ges en mer detaljerad redovisning av statsskuldsräntorna. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 20 884 23 083 23 177 24 093 24 795 24 742 Utgiftsområdet avser avgift till Europeiska gemenskapens allmänna budget (EU-budgeten). uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca . EU-budgeten omfattar den Europeiska gemenskapens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. Budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak, s.k. finansiellt perspektiv. Det nuvarande finansiella perspektivet gäller åren 2000 2006. Nivån för det finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom), vilket bland annat anger taket för medlemsländernas finansierings- ansvar för budgeten. Inom ramen för Agenda 2000 beslutades, förutom det nya finansiella perspektivet, att beslutet om egna medel skall ändras så att det nya beslutet kan träda i kraft . Kommissionen lade fram ett förslag till nytt beslut som genomför förändringarna enligt Europeiska rådets beslut. Rådsbehandlingen är ännu inte avslutad. Beslut i frågan kräver enhällighet samt nationellt godkännande av samtliga medlems- länder. Regeringen kommer att lägga fram ett förslag för när beslutet antagits. Eftersom rådsbehandlingen ännu inte är avslutad kan det innebära att det nya beslutet om egna medel kan bli försenat. Beslutet kommer dock att ha en retroaktiv verkan vid en eventuell försening. Ändringen av beslutet om egna medel innebär att uttaget av mervärdesskattebaserad avgift minskas till 2002 och till 2004. ökas den nationella ersättningen för uppbördskostnader avseende s.k. traditionella egna medel från till . Dessutom skall finansieringen av den brittiska budgetreduktion ändras så att finansieringsandelen för , , och minskas i förhållande till nuvarande andel. Förändringen av finansieringsansvaret för den brittiska budget- reduktion beräknas minska den svenska avgiften med . Det finansiella perspektivet ligger numera väsentligt närmare utgiftsnivån för EU- budgeten. Möjligheten till finansiering av nya utgifter på EU-budgeten, genom utnyttjande av marginalen mellan finansiella perspektivet och de faktiska utgifterna i den årliga EU-budgeten, har därigenom minskat. Ett fullt utnyttjande av marginalen kan leda till behov av revidering av det finansiella perspektivet för att hantera oförutsedda utgifter. Beräkningen för utgiftsområde 27 grundas på fastställd EU-budget samt, vad gäller EU-budgetens utgiftsnivå, på finansiella perspektivet 2003 (kommissionens revidering till prisläge). I förhållande till budgetpropositionen innebär detta en höjning av prognosen för EU-budgetens utgifter, vilket påverkar avgiftens nivå särskilt . Effekterna av uppgörelsen i , bl.a. minskat finansieringsansvar för budgetreduktion, har beaktats och påverkar den svenska EU-avgiften . Som nämnts ovan har det formella rådsbeslutet inte fattats, vilket kan innebära en risk för att beräknad avgiftsreduktion inte erhålls enligt beslutad tidplan. Beräkningen beaktar även förutsedda kurseffekter, utfallskorrigeringar m.m. Kom- missionens budgetförslag presenteras . Därigenom kan beräkningen i budgetpropo- sitionen baseras på kommissionens budgetförslag . Ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor Utfall Beräknat Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 136 095 140 Utgifterna omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. beräknas de totala kostnaderna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till ca . Utgifterna väntas öka med ca och med ca de två därefter följande åren. De utgiftsbestämmande faktorerna är antalet pensionärer med ATP (av samtliga ålderspensionärer), deras genomsnittliga antal ATP-poäng samt storleken på prisbasbeloppet. Antalet pensionärer ökar i måttlig takt, med . De mest betydelsefulla faktorerna för utgifts- utvecklingen är i stället prisbasbeloppets ut- veckling samt utvecklingen av den genom- snittliga ATP-nivån. Prisbasbeloppet antas öka med , vilket innebär en utgiftseffekt på ca . Ungefär lika stor effekt har ATP-systemets fortsatta mognad, dvs. att äldre pensionärer med låg eller ingen ATP successivt ersätts av ny- tillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. De senare har i genomsnitt fler ATP-år och har även fått högre medelpoäng genom reallöneökningar under ett flertal år. ökar den genomsnittliga ATP-inkomsten med ca 0,03 prisbasbelopp eller med . Även detta innebär utgifts- ökningar med ca . Dessa faktorer förklarar tillsammans den utgifts- utveckling som förväntas för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Den ovan redovisade utgiftsutvecklingen kommer dock att påverkas av att den bo- sättningsbaserade del av folkpensionen som utbetalas från AP-fonden kommer att överföras till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Vidare kommer pensionerna att räknas upp med det nya pensionssystemets inkomst- indexering i stället för ATP-systemets pris- indexering. Regeringen avser att i budgetpropo- sitionen återkomma med beräkningar och prognoser för hur dessa faktorer kommer att påverka utgiftsutvecklingen. Regeringen avser att i en proposition lägga fram ett förslag till slutlig utformning av den automatiska balanseringsmekanism som kommer att utgöra en integrerad del av det reformerade ålderspensionssystemet. 8.1 Inledning Regeringen tar i detta kapitel upp skattefrågor. Inledningsvis anges ett antal skattepolitiska prioriteringar . Därefter lämnas ett antal förslag på företags- och kapitalskatteområdet samt ett förslag på fastighetstaxeringsområdet. Vidare redovisas några i budgetpropositionen för aviserade förslag som kommer att läggas fram i särpropositioner. Avslutningsvis anges de olika förslagens offentlig-finansiella effekter. Ärendet och dess beredning Inom har en promemoria Vissa skattefrågor för småföretagare utarbetats med vissa förenklingsförslag inom kapital- och företagsbeskattningen. Promemorian har remissbehandlats. Promemorian och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi2000/627). Nästa allmänna fastighetstaxering av småhus skall ske . Frågan om att skjuta upp denna taxering har aktualiserats i samband med att har avlämnat sitt betänkande med förslag till förändringar i de gällande reglerna för fastighetstaxering (Fastighetstaxering - precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar, SOU 2000:10). Vid beredningen av förslaget har synpunkter under hand inhämtats från . Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i kapitel 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Vissa i huvudsak redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till de lagförslag som lämnades till Lagrådet. Förslaget till lag om allmän fastighetstaxering av småhusenheter innebär att tidpunkten för den allmänna fastighetstaxeringen av småhus flyttas fram . Förslaget är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. 8.2 Skattepolitiska prioriteringar För att bibehålla de förbättrade offentliga finanserna krävs en fortsatt hård prioritering inom skattepolitiken . För det första prioriteras åtgärder som bidrar till att förbättra de skattemässiga villkoren för arbete, utbildning och investeringar i och som uppfyller kraven på att vara fördelningspolitiskt rättvisa. Till dessa åtgärder räknas förbättrade villkor för små och medelstora företag. För det andra finns en grupp åtgärder som kan bli nödvändiga att vidta dels beroende på internationaliseringen och dess effekter på skattebasernas rörlighet, dels därför att det finns interna obalanser i skatteuttaget på vissa områden. Ett exempel på det senare gäller fastighetskatteuttaget. Inkomstberäkningen förutsätter dels att nuvarande frysning av taxeringsvärdena upphör, dels att den tillfälligt sänkta skattesatsen för bostadshyreshus återgår till . Den sammanlagda inkomstförstärkningen har beräknats till (jfr kapitel 6). För att skapa utrymme för det önskvärda och nödvändiga bör stark återhållsamhet visas avseende åtgärder som inte stödjer de nämnda prioriteringarna. Skatteuttaget på trögrörliga skattebaser bör upprätthållas i största möjliga utsträckning. Generella åtgärder prioriteras framför särregler som urholkar skattebaser, skapar snedvridningar och kontrollproblem och som försvårar fortsatt förenkling. Nedan redovisas först ett antal åtgärder där ställningstaganden kan väntas i eller i anslutning till budgetpropositionen . Därefter kommenteras internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skatte- struktur. 8.2.1 Inför budgetpropositionen aktuella åtgärder Fortsatt inkomstskattereform Genom förslag i förra årets budgetproposition har en fjärdedel av den reform som innebär kompensation för egenavgifter och en minskning av andelen skattskyldiga med statlig inkomstskatt till genomförts. Fullföljandet av reformen till en tillkommande budgetkostnad om ca är angelägen av både fördelningspolitiska skäl och för att stödja arbetslinjen. I budgetpropositionen gjordes det fortsatta genomförandet av reformen beroende av de löpande bedömningarna av de offentliga finanserna och av det konjunkturpolitiska läget. Vidare skall en avvägning göras i förhållande till de behov som finns att säkerställa en tillfredsställande kvalité i de offentliga åtagandena, särskilt för vården, skolan och omsorgen. Dessa villkor gäller fortfarande. har uttaget av fastighetsskatt på bostäder kraftigt begränsats genom en rad successiva beslut. Taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade genom att det omräkningsförfarande som infördes ej tillämpats som avsett. 1998 sänktes skattesatsen för bostadshus generellt från till . För bostadshyreshusen gäller en tillfällig sänkning; är skattesatsen . Såväl frysningen av taxeringsvärdena som den tillfälligt sänkta skattesatsen för hyreshus upphör 2001 såvitt inte fattar nya beslut. Som tidigare redovisats innebär detta en inkomstförstärkning med . I tabell 8.1 redovisas en uppdelning av de olika ingående komponenterna liksom skattebaser och skatteintäkter . Tabell 8.1 Skattebaser och skatteintäkter för småhus och hyreshus . Miljarder kronor och procent Småhus Hyreshus Skattebas (=taxvärden) , mdkr 877 405 Skatteintäkter , mdkr 13,1 4,9 Skattebas (=taxvärden) , mdkr 1147 536 Procentuell förändring skattebas 31 32 Skattehöjningar 2000-2001, mdkr* 4,1 3,2 varav p g a förändrad skattebas 4,1 1,6 varav p g a förändrad skattesats - 1,6 Fastighetsskatteintäkter , mdkr 17,2 8,0 Ett fullt genomslag för den mest betydelsefulla komponenten uppjusteringen av taxeringsvärdena skulle ge högst varierande regionala effekter. Enligt nuvarande bedömningar skulle taxeringsvärdena stiga kraftigt i vissa regioner; exempelvis skulle de genomsnittliga taxeringsvärdena för Stor- höjas med i storleksordningen . I andra regioner skulle taxeringsvärdena sjunka. Inom ramen för de olika regionala genomsnitten kan finnas betydande variationer för olika delområden och för olika slag av hushåll. Regeringen bedömer att de effekter som kan förväntas vad gäller förändringar i skatteuttaget inte kan godtas och avser därför att i budgetpropositionen lämna förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget. I de fortsatta övervägandena bör vidare beaktas arbete som kommer att presenteras liksom det betänkande som redan överlämnats av . 8.2.2 Internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur I budgetpropositionen redovisade regeringen en kortfattad bedömning av de krav på det svenska skattesystemet som kan uppkomma och som redan delvis gör sig gällande som ett resultat av den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin, där marknaderna för varor och tjänster, liksom arbetsmarknaden och kapitalmarknaderna, alltmer integreras internationellt. I varierande utsträckning kommer detta att påverka rörligheten hos olika skattebaser och därmed möjligheterna att varaktigt finansiera våra gemensamma åtaganden. I takt med detta aktualiseras centrala frågor om den svenska skattestrukturens framtida utformning och vilken avvägning som skall göras mellan å ena sidan internationaliseringens krav, å andra sidan interna krav på systematik i skattesystemet och på en fördelningspolitiskt rättvis fördelning av det samlade skatteuttaget. har diskussionen kring dessa frågor intensifierats och olika bedömningar och rekommendationer presenterats. Den senaste långtidsutredningen har uppmärksammat frågan, bl.a. dess kopplingar till möjligheten att finansiera de av demografiska förändringar ökande anspråken på offentligt finansierade tjänster inom vården och omsorgen. (SOU 2000:11) har i sin analys av den framtida konkurrenskraften hos den svenska finansiella sektorn behandlat skatternas betydelse, särskilt skatterna på kapitalinkomster och förmögenheter. Den internationella integrationen ökar också konkurrensen om investeringar, företag och arbetskraft. I måste därför finnas goda förutsättningar för riskvilligt kapital, entreprenörskap och arbete. De utmaningar den framtida skattepolitiken kommer att ställas inför gör det angeläget att få till stånd fördjupade bedömningar och kartläggningar av olika slag. Det handlar bl.a. om bedömningar av i vilket tidsperspektiv olika anpassningskrav kommer att uppstå. Men det gäller också analyser av de förutsättningar för skattepolitiken som ges av våra internationella åtaganden i olika avseenden, EU-medlemsskapet inkl. ett eventuellt svenskt deltagande i EU:s valutaunion samt även andra internationella regelverk av betydelse. Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att förbättra underlaget för den framtida skattepolitiken i dessa avseenden. 8.3 Företags- och kapitalskattefrågor Regeringen lämnar i detta avsnitt förslag på vissa regelförenklingar. Förslagen har särskild betydelse för de mindre företagen. Av rättvise- och förenklingsskäl föreslås vissa ändringar av reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa och resa i närings-verksamhet. Anställda skall vid beskattningen behandlas lika oavsett om traktamente betalas ut eller inte och näringsidkare skall i princip behandlas på samma sätt som anställda. De nya reglerna föreslås tillämpas första gången vid taxering. Vidare föreslås generösare och enklare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. Detta möjliggör ett mer effektivt utnyttjande av det kommersiella fastighetsbeståndet. De nya reglerna om ett utvidgat reparationsbegrepp föreslås gälla ändringsarbeten som påbörjats . För att ytterligare förbättra villkoren för extern kapitalförsörjning till onoterade bolag och för att förenkla systemet föreslås att kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter skall kunna kvittas mot vinster på onoterade aktier. Vidare föreslås att kapitalvinst respektive kapitalförlust vid avyttring av andel i s.k. blandfond i sin helhet skall ingå i kvittningssystemet. De nya reglerna föreslås gälla för vinster och förluster som uppkommit . En utgångspunkt för den fortsatta framställningen är reglerna och terminologin i inkomstskattelagen (1999:1229), IL, som trädde i kraft och som skall tillämpas första gången vid taxering (prop. 1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2, rskr. 1999/2000:117).