prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — En motsvarande garantiregel med i huvudsak samma innehåll som skall fortsättningsvis gälla för samordningen mellan egenlivränta och ålderspension. Motsvarande lösning har föreslagits för samordningen mellan livränta och förtidspension. För ålderspensioneringens del har denna garantiregel konstruerats på så sätt att minskningen av ålderspen- sionen inte får leda till att sammanlagd ålderspension kommer att under- stiga en viss procent av prisbasbeloppet, motsvarande en viss andel av den lägsta garanterade nivån för garantipension . Eftersom garantipensionen till ålderspension utges endast som en utfyllnad till den som har låg inkomstgrundad ålderspension och inte som en baspension som nuvarande folkpension, valde man att för golvregeln anknyta till den lägsta garanterade nivån för garantipensionen. Eftersom vi i övriga hänseenden i huvudsak valt att ansluta oss till de regler som skall gälla för samordningen mellan yrkesskadelivränta och ålderspension, men även med hänsyn till att vi haft som utgångspunkt att få till stånd en harmonisering av nuvarande regler till ett anpassat efter- levandepensionssystem, anser vi att en motsvarighet till de garantiregler som finns beträffande efterlevandeförmåner till barn och änkor bör finnas även för framtiden. Det grundskydd som vi föreslår beträffande änkepensioneringen överensstämmer i många avseenden med garantipen- sionen inom ålderspensioneringen. Även efterlevandestödet till barn är i likhet med garantipensionen till ålderspension en utfyllnad som utges till den som har endast låg eller ingen barnpension. Det finns därför anled- ning att utforma garantireglerna för efterlevandeförmånernas del på mot- svarande sätt som valts för garantiregeln inom ålderspensioneringen. Regeringen föreslår således beträffande förmånerna till barn att barnet oavsett samordningen med efterlevandelivräntan skall ha rätt att behålla en viss andel av det belopp som alltid skall garanteras barn till en avliden förälder eller barn till särlevande föräldrar, dvs. av det för året gällande prisbasbeloppet, eller 2000 (0,4 x 36 600 / 12). På motsvarande sätt som gäller skall barnet vara garanterad en fjärdedel av det garanterade beloppet eller år (0,25 x 0,4 x 36 600 / 12). I likhet med vad som föreslagits inom ålderspensioneringen skall det inte spela någon roll om detta belopp helt eller delvis består av efterlevandestöd till barn eller av barnpension. Motsvarande lösning bör gälla även för änkepensioneringens del. I detta avseende föreslår regeringen grundskyddsregler som motsvarar garantipensionen inom ålderspensioneringen. Av skäl som anförts ovan kan garantiregeln inte knytas till de olika nivåerna på garantipensionen. Basnivån för garantipensionen är dessutom beroende av om garantipen- sionen beviljas på grund av om dödsfallet har inträffat eller efter utgången av . Med hänsyn härtill bör samordningsregeln konstrueras så att änkan, efter det att samordning gjorts mellan efter- levandelivränta och änkepension, får behålla en viss andel av den lägsta garanterade nivån. En översättning av nuvarande garantiregel skulle där- med leda till att änkepension, oavsett om utfallet av samordningen med efterlevandelivräntan skulle leda till en större reducering, alltid för såväl de kvinnor som beviljats änkepension på grund av dödsfall som för de kvinnor som beviljas änkepension på grund av dödsfall efter utgången av skulle utges med ett belopp som motsvarar hälften av det inom änkepensioneringen garanterade beloppet i form av garanti- pension. Detta motsvarar av prisbasbeloppet ((1/2 x (2,13 x 36 600 / 12)) / 36 600) för kvinnor som kommer att vara berättigade till änkepension på grund av dödsfall efter utgången av . För kvinnor som vid ikraftträdandet är berättigade till änkepension på grund av dödsfall motsvarar detta av prisbasbe- loppet ((1/2 x (2,15 x 36 600 /12)) / 36 600). Eftersom skill- naden mellan dessa båda grupper är liten, och då ingen enskild person förlorar på en sådan ordning, anser regeringen att garantinivån av admi- nistrativa skäl lämpligen bör bestämmas till av prisbasbeloppet eller ca för båda grupperna kvinnor. Regeringen föreslår således att minskning såvitt avser änkepension inte får leda till att sammanlagd änkepension kommer att understiga av prisbasbe- loppet . Detta garanterade belopp skall inte vara beroende av om änkepensionen består av garantipension eller inkomstrelaterad änke- pension. Tillämpningen av garantiregeln får dock inte leda till att kvinnan i det enskilda fallet får en högre änkepension än vad hon skulle ha fått samordningen förutan. 12.3 Efterlevandepension i internationella förhållanden 12.3.1 Inledning När det gäller utformningen både av dagens regler för efterlevandepen- sion och av de regler som regeringen föreslår för beräkning av efter- levandepension i ett till det reformerade ålderspensionssystemet anpassat system har hänsyn tagits till att den avlidne kan ha varit bosatt utomlands eller att den efterlevande är bosatt utom- lands då efterlevandepension utges. När det gäller rätten till grundskydd krävs både i det nuvarande systemet och med de av rege- ringen föreslagna reglerna en försäkringstid om minst ett visst antal år för rätt till oavkortad garantipension. Vidare finns regler för vad som skall gälla för utbetalning av grundskyddet till efterlevande som är bosatta utomlands. När det gäller rätten till inkomstgrundad efterlevandepension och tilläggspension i form av änkepension skall emellertid, på samma sätt som enligt nuvarande regler gäller för rätt till efterlevandepension i form av tilläggspension, sådan pension betalas ut oavsett var i världen den efterlevande är bosatt. Som regeringen konstaterat tidigare, bl.a. i samband med våra över- väganden om hur ett efterlevandepensionsunderlag bör utformas, kom- mer de nationella reglerna med hänsyn till internationella förpliktelser inte alltid att få fullt genomslag. I detta avsnitt behandlas de avsteg från de nationella reglerna som EG-rätten kan medföra såvitt avser omställ- ningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Vissa av- vikelser kan komma att gälla även i förhållande till länder med vilka träffar överenskommelse om socialförsäkringskonvention. I av- snitt 8 har behandlats internationella aspekter avseende barnpension och efterlevandestöd till barn. 12.3.2 Samordning av garantipension och utländsk pension från länder inom EU/EES-området, m.m. Regeringens bedömning: Garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension bör få betalas ut inom EU/EES. Utländsk efterlevandepension från ett land inom EU/EES-området torde inte kunna trappa av garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. 90-procentstillägg till omställningspension, särskild efterlevande- pension och änkepension som utges med hänsyn till den avlidnes bo- sättningstid i enligt bestämmelserna i 5 kap. AFL, i deras nu- varande lydelse, bör få betalas ut inom EU/EES. Utredningens bedömning: Stämmer endast i viss mån överens med regeringens bedömning. Utredningen gjorde den bedömningen att om den avlidne har varit försäkrad i ett annat EU/EES-land skulle garanti- pensionen kunna trappas av mot utländsk efterlevandepension som inte är av utfyllnadskaraktär. Remissinstanserna: läns allmänna försäkringskassa ifrågasätter om utredningens förslag om hur utländsk efterlevandepension skall påverka garantipension till de olika efterlevandepensionsförmånerna står i samklang med förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt regeringens bedömning i förarbetena till lagen (1998:702) om garantipension propositionen Garantipension, m.m. (prop. 1997/98:152) skall garantipension till ålderspension för personer födda eller senare betraktas som en trygghetsförmån och därmed falla under förordningens (EEG) nr 1408/71 tillämpningsområde snarare än att betraktas som en socialhjälpsförmån. Garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension enligt regeringens förslag är uppbyggd på samma sätt som garantipension till ålderspension och bör därför i detta avseende behandlas på samma sätt. Folkpension och pensionstillskott utges i förhållande till antingen an- talet bosättningsår i eller antalet år med pensionspoäng inom tilläggspensionssystemet. För rätt till folkpension krävs enligt nationella regler antingen minst tre bosättningsår eller med tillgodoräknade pensionspoäng. Garantipension skall enligt regeringens förslag utges i förhållande till den avlidnes försäkringstid i . Vi har vidare föreslagit att det på samma sätt som enligt nuvarande regler skall krävas försäk- ringstid för rätt till garantipension. Till följd av den s.k. sammanlägg- ningsprincipen i förordningen (EEG) nr 1408/71 kommer den som om- fattas av förordningen att som kvalifikationstid emellertid få tillgodo- räkna sig även försäkringstider som har fullgjorts i andra EU/EES-länder. För att sammanläggning skall kunna ske krävs dock att en försäkringstid om kan tillgodoräknas i . Garantipension till efterlevandepension skall vidare enligt regeringens förslag utges enbart till efterlevande som är bosatta i . Denna regel kommer, enligt vår bedömning, emellertid inte att kunna upprätt- hållas inom EU/EES. Enligt den s.k. exportabilitetsprincipen i nämnda förordning får bl.a. en kontantförmån till en vuxen efterlevande inte dras in eller minskas med anledning av att den berättigade är bosatt i eller flyttar till ett annat medlemsland än det land som utger förmånen. Mot denna bakgrund torde garantipension till efterlevandepension, på samma sätt som gäller för garantipension till ålderspension, att få betalas ut även vid bosättning inom EU/EES-området. Garantipension till efterlevandepension är på samma sätt som garanti- pension till ålderspension en utfyllnadsförmån och skall således avräknas mot inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension. Enligt vad regeringen har föreslagit i det föregående skall garantipensionen även avräknas mot utländska pensionsförmåner (se bl.a. avsnitt 10.3.3). Även garantipension till ålderspension skall avräknas mot utländska pensions- förmåner. Regeringen har i propositionen Garantipension, m.m. (prop. 1997/98:152) behandlat frågan huruvida reglerna i förordningen (EEG) nr 1408/71 uppställer något hinder mot att garantipension reduceras med hänsyn till utländsk pension. Regeringens överväganden i nämnda proposition innebär i huvudsak följande. En grundläggande princip i förordningen (EEG) nr 1408/71 är att det ankommer på den nationella lagstiftningen att, om så är önskvärt, ställa upp regler om minskning av pensionsförmåner med hänsyn till ut- ländsk pension. I förordningens artikel 12.2 föreskrivs som huvudregel att minskningsregler i den nationella lagstiftningen får åberopas även gentemot förmåner som har förvärvats enligt en annan medlemsstats lag- stiftning. Detta gäller dock inte om annat är föreskrivet i förordningen. Beträffande pensioner finns det sådana föreskrifter i artiklarna 46a 46c. I artiklarna finns dels allmänna, dels särskilda bestämmelser om minsk- ning, innehållande eller indragning av förmåner. I artikel 46b regleras i vilka fall minskning, innehållande och indragning av en förmån får ske när denna sammanträffar med förmåner av samma slag enligt två eller flera medlemsstaters lagstiftning. Här anges bl.a. att nationella minsk- ningsregler inte får användas på en förmån som har prorataberäknats en- ligt artikel 46.2. Med förmåner av samma slag avses förmåner vid invali- ditet, ålderdom eller till efterlevande som beräknas eller utges på grund- val av försäkrings- och/eller bosättningsperioder som har fullgjorts av en och samma person. Eventuella minskningsregler i den nationella lagstift- ningen torde bli aktuella att tillämpa först sedan en förmån har beräknats. Den bedömning som gjordes i propositionen Garantipension, m.m. (prop. 1997/98:152) var att avtrappningen av garantipensionen mot utländsk pension var att hänföra till en beräkningsregel och inte utgjorde en minskning av pensionen. Därigenom skulle garantipensionen, utan hinder av bestämmelserna i förordningen (EEG) nr 1408/71, kunna avtrappas av all utländsk pension som inte var av utfyllnadskaraktär. Sedan lagen om garantipension antagits av har emellertid i dom i mål C-143/97 (förhands- avgörande), Office national des pensions ./. uttalat sig avseende en nationell belgisk pensionsbestämmelse liknande den som regeringen föreslår i denna proposition avseende avtrappning av garanti- pension till efterlevandepension. I nämnda dom uttalade att en nationell bestämmelse som föreskriver att ett pensionstillägg skall minskas med det pensionsbelopp som den pensionsberättigade har rätt till enligt föreskrifter i en annan medlemsstat är en bestämmelse om minskning av förmåner i den mening som avses i artikel 12.2 i förord- ningen (EEG) nr 1408/71. Detta gäller oavsett vad bestämmelsen kallas i den nationella lagstiftningen. Mot bakgrund av vad uttalat är det regeringens uppfatt- ning att avtrappningen av garantipension till efterlevandepension inte är att betrakta som en beräkningsregel utan som en minskningsregel i den mening som avses i artikel 12.2 i förordningen (EEG) nr 1408/71. Detta innebär att garantipension till efterlevandepension inte kan trappas av mot efterlevandepension från annat land inom EU/EES-området. Med denna tolkning av förordningens bestämmelser kommer avtrapp- ning av garantipensionen med hänsyn till den svenska inkomstgrundade efterlevandepensionen att ske först sedan garantipensionen prorataberäk- nats utifrån basnivån för denna. Avkortningen av basnivån med hänsyn till bristande försäkringstid kommer således att, även i EU/EES-för- hållanden, ske före avtrappningen med hänsyn till inkomstrelaterad pen- sion. Även i denna del skiljer sig således beräkningsförfarandet från vad som var regeringens utgångspunkt i propositionen Garantipension, m.m. (prop. 1997/98:152). 90-procentstillägg En efterlevande som vid ikraftträdandet har rätt till omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension på grund av dödsfall som inträffat kan, under de förutsättningar som angetts i avsnitt 9, 10 och 11, vara berättigade till ett tillägg om av prisbasbeloppet till den inkomstrelaterade efterlevandepensionen. Detta s.k. 90-procents- tillägg skall, enligt vad som är mest förmånligt för den efterlevande, ut- ges på grundval av den bosättningstid eller år med tillgodoräknade pen- sionspoäng för tilläggspension som den avlidne enligt nuvarande folk- pensionsregler kan tillgodoräkna sig. Detta innebär att den efterlevande kan vara berättigad till ett 90-procentstillägg som är baserat på den bo- sättningstid som den avlidne haft i före sin bortgång. Liksom garantipension till efterlevandepension skall enligt regeringens förslag 90-procentstillägg som beräknas på sådant sätt utges enbart till efter- levande som är bosatta i . På skäl som angetts ovan beträffande garantipension till efterlevandepension kommer denna regel enligt den s.k. exportabilitetsprincipen inte att kunna upprätthållas inom EU/EES. Med hänsyn härtill torde 90-procentstillägg till omställningspension, sär- skild efterlevandepension eller änkepension som grundar sig på dödsfall före och som baseras på den bosättningstid som den avlidne hade i före sin bortgång, på samma sätt som gäller för garantipension till ålderspension, att få betalas ut även vid bosättning inom EU/EES-området. 12.4 Reduktion av efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i vissa fall 12.4.1 Reduktion av garantipension till efterlevandepension Regeringens förslag: För den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller häktad skall garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension reduceras fr.o.m. den trettio- av ett sammanhängande frihetsberövande. Garantipen- sionen skall därvid utges med högst ett belopp som innebär att denna pension, tillsammans med inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension, uppgår till av prisbasbeloppet . Skall garantipension dras in för del av kalendermånad skall garanti- pensionen beräknas för till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste krontal. Även den som olovligen avvikit från anstalt eller som vistas utom anstalt på grund av permission anses i detta sammanhang som intagen. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: För vuxna intagna i kriminalvårds- anstalt och personer som är häktade gäller att avdrag görs på den pensionsberättigades folkpension och pensionstillskott. Den person som berörs av bestämmelserna om minskning får alltid behålla ett belopp motsvarande av folkpensionens grundbelopp för en ensamstående ålderspensionär jämte av sitt pensionstillskott. är förbe- hållsbeloppet . Vidare gäller att får sätta ned det nämnda beloppet, om den pensionsberättigade på grund av sitt tillstånd uppenbarligen inte kan tillgodogöra sig hela sig hela det angivna beloppet. I praktiken förekommer inte sådan nedsättning. Pensionen för en intagen person skall även minskas när den pensions- berättigade vistas utanför anstalten lovligt, t.ex. vid permission, om vis- telsen är begränsad till . Permissioner som överstiger kan medges med stöd av reglerna inom ramen för nuvarande regel- verk. I praktiken förekommer dock inte så långa permissioner inom kri- minalvården. Vid olovlig vistelse utanför anstalten skall pensionen minskas. får dock medge att en nära anhörig, som för sitt uppehälle är beroende av den pensionär som är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt, helt eller delvis får uppbära den pension som hållits inne. För att ålderspension skall kunna reduceras eller uppbäras av någon annan krävs att den pensionsberättigade vistas på anstalt under hel kalen- dermånad, dvs. från den första till i en kalendermånad. Även i det reformerade ålderspensionssystemet finns bestämmelser om reduktion av ålderspensionen för intagna i kriminalvårdsanstalt och häk- tade. Det nämnda kravet på en kalendermånads sammanhängande an- staltsvistelse ha därvid modifierats på så sätt att pensionen reduceras efter 30 dagars sammanhängande frihetsberövande. Endast garantipensionen reduceras i det reformerade systemet. Den pensionsberättigade får alltid behålla hela den inkomstgrundade ålders- pensionen. Detta innebär att den person som inte har någon garantipen- sion också under anstaltsvistelsen kan lyfta oreducerad ålderspension. I likhet med de gällande bestämmelserna har den pensionsberät- tigade i det reformerade ålderspensionssystemet alltid rätt att behålla ålderspensionen till ett belopp motsvarande av prisbasbeloppet . I detta förbehållsbelopp skall förutom garantipensionen också den inkomstgrundade ålderspensionen medräknas. Om den inkomstgrundade ålderspensionen överstiger förbehållsbeloppet reduceras garantipensionen till . Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärende rörande allmän försäkring med vissa undantag att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de bestämmelser inom socialförsäkringen som reglerar rätten till förmåner för tid under vilken en försäkrad på det allmännas bekostnad vistas på en institution (Dir 1999:5). I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga olika institutionsvistelsers inverkan på de intagnas rätt till olika socialförsäkringsförmåner och de intagnas skyldighet att betala avgift för uppehälle. Utredaren skall lämna förslag till en ordning som innebär att alla pensionsberättigade som vistas på en institution behandlas lika i ekonomisk hänseende. Förslaget skall också vara anpassat till de anpassade reglerna för efterlevandepension. Härvid skall utredaren samråda med de arbetsgrupper inom som bereder betänkandena Efterlevandepension (SOU 1998:120) och Garantipension och bosättningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17). Vidare skall utredaren beakta den fortsatta beredningen rörande reformeringen av systemet för förtidspension. Den med stöd av det nämnda bemyndigandet förordnade utredaren skall redovisa uppdraget . Utredningen har antagit namnet Utredningen (S 1999:09) om socialförsäkringsförmåner vid institutionsvistelse (USI). När och om en sådan samordning av en intagens rätt till socialförsäkringsförmåner och avgiftsskyldighet vid institutionsvistelse kan träda i kraft är ovisst. Med anledning härav lämnar regeringen därför förslag till en anpassning av dagens regler till de av oss föreslagna efterlevandepensionssystemet. De förslag som regeringen i det följande lämnar kan emellertid komma att ändras i samband med den kommande beredningen av den redovisning USI kommer att lämna över sitt uppdrag. Efterlevandepension till vuxna skall enligt regeringens förslag utges som en inkomstrelaterad förmån jämte en garantipension. På samma sätt som gäller enligt nuvarande regler, och som även skall gälla inom ålderspensioneringen, bör i avvaktan på resultatet av den ovan nämnda översynen inkomstgrundad efterlevandepension och änkepen- sion inte heller inom efterlevandepensioneringen beröras av reduktions- reglerna. Detsamma bör gälla beträffande det tillägg för det första pris- basbeloppets inkomster som vi föreslagit skall läggas till änkepension och övergångsvis utgiven omställningspension och särskild efterlevande- pension. Nämnda tillägg är, som tidigare framgått, att betrakta som en del av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen. Det förhåller sig emellertid annorlunda med garantipension till efter- levandepension till vuxna efterlevande. Dessa förmånsformer har karak- tär av grundskydd och skall finansieras genom skattemedel. Det kan, på samma sätt som inom ålderspensioneringen, te sig orimligt att efterlevan- de, som är intagna i kriminalvårdsanstalt m.m. och därigenom till viss del är försörjda av staten, skall uppbära ett oreducerat skattefinansierat tillskott. Regeringen anser att det, i avvaktan på resulta- tet av den nämnda utredningens uppdrag, bör införas regler inom efter- levandepensioneringen som till sin konstruktion så långt möjligt har lik- heter med de regler som skall tillämpas inom ålderspensioneringen. Re- geringen föreslår därför att garantipensionen till efterlevandepension till vuxna efterlevande skall reduceras i fall då den efterlevande är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. En vuxen efterlevande som är intagen i anstalt och som uppbär efter- levandepension i form av garantipension bör på samma sätt som gäller enligt nuvarande regler alltid få behålla en viss del av pensionen, ett s.k. förbehållsbelopp. Med hänsyn till den pågående översynen av hur in- stitutionsvistelse skall påverka olika former av socialförsäkringsersätt- ningar, anser regeringen att det inte finns skäl att föreslå särskilda och från ålderspensioneringens garantipension avvikande regler för beräkning av förbehållsbeloppet inom efterlevandepensioneringen. Regeringen föreslår därför att garantipension till änkepension, omställ- ningspension och särskild efterlevandepension i dessa situationer skall utges med högst ett belopp som tillsammans med den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änkepensionen uppgår till av ett pris- basbelopp . Vad som sagts skall gälla även garantipension som utges till efterlevande som redan vid ikraftträdandet uppbär efter- levandepension. När det gäller tidpunkten för när reduceringen skall påbörjas anser re- geringen att de skäl som ligger bakom förändringen av motsvarande regel i lagen (1998:702) om garantipension har bärkraft även när det gäller reduktion av efterlevandepension till vuxna efterlevande. Regeringen föreslår därför att minskning skall påbörjas efter 30 dagars samman- hängande frihetsberövande.