prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Internatbidrag är en kostnadsersättning som kan sökas för sig eller kombineras med korttidsstudiestöd. Internatbidrag kan lämnas till studerande vid SSV, folkhögskolor och Samernas folkhögskola för ovan nämnda studier. Utbildningen får högst vara . Ersättningen, som är , skall bidra till att finansiera kostnader för resa, kost och logi. Stödet kan lämnas både till arbetstagare och icke arbetstagare. Korttidsstudiestöd och internatbidrag kan sökas av enskilda personer eller kollektivt av fackliga organisationer och handikapporganisationer. Timersättning kan lämnas till studerande i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux). Dessa studerandes behov av ekonomiskt stöd tillgodoses normalt på annat sätt än genom studiestöd. Men de elever som förlorar arbetsinkomst kan få timersättning. Ersättningen, , är skattepliktig inkomst och pensionsgrundande. Nuläget Samhällets behov av mer välutbildad arbetskraft har vuxit starkt och det kärva arbetsmarknadsläget har lett till en kraftig utbyggnad av den kommunala vuxenutbildningen och folkbildningen. , den nu pågående satsningen med vuxenutbildning, är den största och mest omfattande åtgärden för att höja kunskaps- och utbildningsnivån för vuxna i . med utbyggnaden av vuxenutbildningen har de studerandes möjligheter till studiefinansiering ökat. Befintliga stödformer har tillförts ökade resurser och ett nytt förmånligt studiestöd, särskilt utbildningsbidrag, har införts. Parallellt med utvecklingen inom bl.a. komvux och de ökade studiestödsmöjligheterna har intresset för enstaka kurser och kortare utbildning avtagit. Behovet av att skapa effektiva utbildningssystem med hjälp av ny teknik har också ökat och bl.a. distansundervisningen på både gymnasieskole- och högskolenivå har vuxit sig starkare. () lämnade i sitt slutbetänkande förslag till en strategi för att främja utvecklingen av distansutbildning ytterligare. Resurserna för korttidsstöd och internatbidrag har tidigare inte utnyttjats till fullo och tillgängliga medel har gradvis skurits ned. Antalet personer med korttidsstudiestöd och internatbidrag uppgick till ca 6 000, vilket innebar en minskning med jämfört med . betalades totalt ut i korttidsstudiestöd och internatbidrag. Efter det att beslutade om borttagande av timersättning till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi) fr.o.m. lämnas timersättning som nämnts endast till särvuxelever. Statligt stöd till unga och vuxna handikappade och deras familjer lämnas i olika former och hanteras av skilda myndigheter och organisationer. Statliga och kommunala bidrag såsom sjukbidrag, förtidspension, handikappersättning, socialbidrag lämnas som regel eleven studerar. Eftersom timersättningen endast lämnas till elever som förlorar arbetsinkomst eller ersättning från arbetslöshetskassan är det bara en mindre del () av eleverna som får stödet, knappt 250 personer . Regeringens förslag: Syftet med korttidsstudiestöd och internatbidrag skall tillgodoses i andra former. Dessa stödformer skall inte längre regleras i studiestödslagen. Resurser motsvarande vad som avsätts för dessa stöd skall i stället anvisas som statsbidrag till fackliga organisationer och handikapporganisationer för i princip samma utbildning som . Stöd i form av timersättning skall inte längre lämnas. Utredningens förslag: Utredningen lämnar inga förslag till förändringar av studiestöden för kortare studier med hänvisning till det pågående arbetet inom (dir. 1995:67). Utredningen ifrågasatte dock om timersättningen skall finnas kvar som särskild stödform om den bara ges till studerande i särvux. Remissinstanserna: Frågan har inte kommenterats. Skälen för regeringens förslag: Korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning har numera en begränsad omfattning och stöden har delvis förlorat sin rekryteringskraft till förmån för den längre sammanhängande vuxenutbildningen. Förhållandena både inom utbildningsområdet och på arbetsmarknaden är nu annorlunda än när stöden infördes. ansåg att det var lämpligt att avvakta arbete och lämnade därför inga förslag till förändringar av studiestöden för kortare studier. Utredningen ifrågasatte dock om timersättningen borde finnas kvar som särskild stödform om den bara ges till ett fåtal studerande i särvux. skall vara verksam till och rapporterar till regeringen. Kommittén har bl.a. efterlyst en reformering av nuvarande studiestödssystem och framhållit att ansvarsfördelningen mellan stat, individ och arbetsmarknadens parter kan behöva ändras. Frågan om ansvarsfördelningen mellan det offentliga, individen och arbetslivet har kommittén dock skjutit fram tills erfarenheterna av den femåriga satsningen på gett mer underlag för ställningstagande. Kommittén har också i uppdrag att utreda situationen för studerande med funktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. () har gjort en utvärdering av studiestöd för studier i mindre omfattning (Rapport 1998:4). CSN menar att korttidsstudiestödet och internatbidraget bör avvecklas bl.a. eftersom de inte bedöms fylla målet att rekrytera till längre kompetensgivande studier. Stöd till handikapprörelsen, folkbildning och fackföreningsrörelse bör ges i andra former enligt myndighetens bedömning. CSN anser inte heller att det är rimligt att ha kvar timersättningen för särvux eftersom stödet har så liten omfattning. De olika regelverken föranleder stora administrativa kostnader för CSN eftersom systemet bygger på att registerunderlag, närvarorapporter och arbetsgivarintyg skall inhämtas och granskas. Även för utbildningsanordnarna är systemet betungande. Den särskilda utredare som tillkallades för att göra en översyn av och resursbehov för administrationen av myndigheten m.m. framhåller i sin slutrapport myndighet i ständig förändring (SOU 1998:131) att det är angeläget att regelsystemet förenklas. Utredningen stöder myndighetens uppfattning vad gäller korttidsstudiestöd och internatbidrag. Detsamma gäller timersättningen. Regeringen konstaterar mot bakgrund av ovanstående att dagens system med särskilda studiestödsformer för kortare studier behöver förändras. Stöden har givetvis betydelse för handikapp- och fackföreningsrörelser som kollektivt kan ansöka om stöd för fördelning bland sina medlemmar. Korttidsstudiestöd används t.ex. i viss utsträckning för facklig grundutbildning. Regeringen anser emellertid att syftet med här aktuella stöd skall tillgodoses i andra former. De nuvarande reglerna skall avvecklas. Motsvarande resurser skall avsättas som statsbidrag till fackliga organisationer och handikapporganisationer för i princip samma utbildning som . Regeringen avser att återkomma angående de närmare detaljerna kring detta. Den föreslagna åtgärden innebär att de nuvarande studiestöden korttidsstudiestöd och internatbidrag kan avvecklas. Studiestödssystemet kommer därmed att renodlas och förenklas. Eftersom antalet personer som får timersättning är så litet bör som studiestödsutredningen föreslår även detta stöd avvecklas. 9.2 Ansökan om studiemedel m.m. Regeringens bedömning: Ansökan om studiemedel bör i princip kunna göras när som helst . Studiestöd bör få beviljas för högst i taget och retroaktivt efter ansökans ingivande. Utbetalning bör göras förskottsvis . Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: () tillstyrker utredningens åsikt. Frågan har inte berörts av andra remissinstanser. Skälen för regeringens bedömning: I nuvarande system gäller olika bestämmelser för när studiemedel, svux och svuxa kan sökas och för hur stöden kan beviljas. För det nya samordnade studiestödet är det väsentligt att reglerna är enhetliga och att ansökningsförfarandet blir så flexibelt som möjligt. Därför bör den studerande kunna ansöka om studiestöd i princip när som helst . Att söka studiestöd bör vara ett naturligt led i planeringen av studierna. Den nuvarande möjligheten att söka och beviljas studiestöd för större delen av en redan passerad termin finns det knappast motiv för att behålla. En tid bakåt från det att ansökan kommit in får anses vara en rimlig tid. Studiestödet bör som kunna beviljas för högst åt gången. Utbetalning bör, på samma sätt som i dagens studiemedel, ske i förskott. 9.3 Rätt att överklaga beslut överklagandenämnd Regeringens förslag: Beslut i ärenden om tilldelning eller återkrav av studiestöd skall kunna överklagas. En särskild överklagandenämnd skall inrättas för detta ändamål. Nämndens ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare. Nämndens beslut med anledning av ett överklagande dit skall inte få överklagas. Beslut i ärenden om återbetalning av studielån skall som få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i stort positiva till utredningens förslag. Kammarrätten i förordar dock att ärenden om återkrav skall överklagas till allmän förvaltningsdomstol. anser att det inte finns tillräckligt starka skäl att inrätta en ny överklagandenämnd, utan förordar att eller anlitas för respektive ärendegrupper. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser får beslut av CSN i ärenden som rör tilldelning resp. återkrav av studiestöd inte överklagas. Däremot kan den studerande begära att beslutet omprövas. Det innebär att ett beslut som fattats på regional nivå kan omprövas av CSN:s huvudkontor (9 § förordningen [1996:502] med instruktion för (). CSN:s beslut i ärenden om återbetalning av studielån får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (8 kap. 25 § studiestödslagen [1973:349]). Beslut om tilldelning och återkrav av studiestöd är av stor betydelse för den enskilde studenten. Regeringen anser därför, i likhet med utredningen, att det från rättssäkerhetssynpunkt är otillfredsställande att dessa beslut inte får överklagas. Även övriga skäl som utredningen anfört EG-rättens krav på överprövning, liksom den osäkerhet som råder vid tolkningen av artikel 6 i och vad som sägs om rätt till opartisk prövning av civila rättigheter och skyldigheter , talar för att en överklaganderätt bör införas. Regeringen anser därför att en rätt att överklaga beslut i tilldelnings- och återkravsärenden bör införas. Regeringen delar även utredningens uppfattning att en särskild överklagandenämnd bör inrättas för den prövningen av tilldelning och återkrav av studiestöd. De ärenden som skall överprövas kommer genomgående att kräva en förhållandevis skyndsam behandling. Det är därför mest ändamålsenligt att ärendena handläggs av en särskild nämnd. Därigenom blir det också möjligt att ge överklagandenämnden en sammansättning som är särskilt anpassad efter den typ av ärenden som prövningen skall avse. En särskild nämnd är därför mer lämplig än de allmänna förvaltningsdomstolarna. Kammarrätten i har i sitt remissvar framfört att ärenden om återkrav bör överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vid bedömning av ett ärende om återkrav tillämpas samma regler som vid tilldelning av studiestöd. Regeringen anser därför att det är mest lämpligt att även ärenden om återkrav överklagas till den särskilda överklagandenämnden. Den särskilda nämnden bör bestå av en ordförande som är eller har varit ordinarie domare. I övrigt bör nämnden bestå av jurister och av personer med särskild insikt i studerandes förhållanden samt med särskild sakkunskap om utbildningsväsendet. Samtliga ledamöter bör utses av regeringen. Nämndens beslut med anledning av ett överklagande dit bör inte få överklagas. Vad gäller beslut om återbetalning av studielån bör dessa även i fortsättningen få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 10 Administrationen av det nya systemet Regeringens förslag: Studiestödsadminstrationen skall även i fortsättningen vara en statlig myndighetsuppgift och handhas av (). Skälen för regeringens förslag: De huvudsakliga uppgifterna för studiestödsadministrationen är att bevilja studiestöd i form av bidrag och lån samt att handha återbetalningsverksamheten i fråga om lån. Båda huvuduppgifterna är förenade med informationsverksamhet och deltagande i den statliga budgetprocessen samt ett omfattande tekniskt samarbete med andra myndigheter. De olika former av subventioner som systemet innehåller, som bidrag, lindring av återbetalning och avskrivning, fordrar beslut i fråga om tillämpning av statliga regler. Studiestödsadministrationen och den samlade bevakningen av verksamhetsområdet handhas av en central myndighet, (). Myndigheten har en organisation med huvudkontoret i och ett antal regionala kontor i andra delar av landet. Genom att all studiestödsadministration hanteras av en myndighet skapas förutsättningar för en likformig och rättvis tillämpning samt för hög kostnadseffektivitet. Genom likformighet i fråga om hantering och information och genom att studiestödsadministrationen är skild från utbildningsadministrationen stärks den studerandes självständighet i fråga om val av utbildning och studieort. Regeringen anser att den nuvarande formen för administration av studiestödet är den mest ändamålsenliga. Några förändringar i detta avseende är därför inte aktuella. CSN:s verksamhet har varit förenad med vissa problem när det gäller tillgänglighet för allmänheten, handläggningstider m.m. Dessa problem har varit förknippade med den mycket snabba expansionen av utbildningsväsendet och särskilt den relativt komplicerade handläggningen av vuxenstudiestödet i samband med . Situationen har dock förbättrats efter hand. Regeringen anser att problemen måste anses vara av övergående natur men avser att särskilt följa frågan. Det reformerade studiestödssystemet kommer att medföra förenklingar för CSN. Under en övergångstid när nya system måste införas och parallella system behöver tillämpas kommer administrationen att vara extra belastad. 11 Kostnadsberäkningar anslagsfrågor Den studiestödsreform som regeringen föreslår medför att statens utgifter kommer att öka främst till följd av de höjda bidragsandelarna och det höjda fribeloppet. Pensionsreformen medför ökade kostnader för studiestödet genom att studiemedlens bidragsdel blir pensionsgrundande. På lång sikt minskar kostnaderna till följd av att den snabbare återbetalningen inom det nya lånesystemet leder till att kostnaderna för avskrivningar sjunker från ca 4 6 miljarder i nuvärde till . Med de dimensioneringstal regeringen räknar med kommer merkostnaden för de höjda bidragen på helårsbas i prisnivån för att bli exklusive pensionsavgifter. Regeringen har därvid för helår räknat med 482 100 studerande inom delsystemet med det generella bidraget, varav 108 200 inom vuxenutbildningen. Som tidigare anförts bör ställningstagande till den närmare dimensioneringen av det högre bidraget fattas i samband med att tar ställning till de ekonomiska ramarna för åren 2001 2003. I denna proposition har det högre bidraget beräknats omfatta 71 100 studerande, vilket erfarenhetsmässigt är en rimlig långsiktig nivå. Merkostnaden för att höja fribeloppet till 2,5 prisbasbelopp beräknas till exklusive pensionsavgifter. Av standardförbättringen beträffande bidragen räknar regeringen med att ca kommer studerande i vuxenutbildning till del och att ca tillfaller studerande i högskoleutbildning och annan eftergymnasial utbildning. Fribeloppshöjningen medför förbättringar för alla studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel. För studerande som får svux eller svuxa (71 100 personer) finns inga regler om fribelopp. För vuxenstuderande på grundskole- och gymnasial nivå som har studiemdel i nuvarande system (108 200 personer) gäller dock regler om fribelopp för egen inkomst. För huvuddelen av de vuxenstuderande innebär det nya systemet således en förbättring. Regeringen räknar med att den sammanlagda reformkostnaden om ca på helårsbasis ryms inom tillgängliga medel. De kostnader som är förenade med att studiemedlens bidragsdel blir pensionsgrundande (avsnitt 8) uppgår till ca . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågorna i kommande budgetarbete 12 Författningskommentar 12.1 Förslaget till ny studiestödslag Lagen är ny och träder i stället för studiestödslagen (1973:349). I och med den nya studiestödslagens ikraftträdande upphävs också lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Inledande bestämmelser 1 § Av första stycket framgår att studiestöd enligt den nya studiestödslagen kan lämnas i två olika former, nämligen som studiehjälp och som studiemedel. Studiehjälpen i den nya lagen motsvarar studiehjälpen enligt studiestödslag. Studiemedel kan lämnas till studerande på såväl grundskole- och gymnasieskolenivå som högskole- och annan eftergymnasial nivå. De tidigare formerna av studiestöd korttidsstudiestöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd som regleras studiestödslag har tagits bort. Detta gäller även särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, som regleras i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 2 § Paragrafen motsvarar 1 kap. 6 § första stycket studiestödslag. 3 § Flera bestämmelser i den nya lagen innehåller en koppling till prisbasbeloppet. I denna paragraf definieras prisbasbeloppet genom en hänvisning till lagen om allmän försäkring. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 1 kap. 7 § studiestödslag. 4 § Paragrafen motsvarar 1 kap. 8 § studiestödslag. 2 kap. Studiehjälp Bestämmelserna i kapitlet motsvarar i allt väsentligt 3 kap. studiestödslag. En språklig bearbetning av bestämmelserna har gjorts. Vidare har vissa redaktionella ändringar gjorts i konsekvens med utformningen av 3 kap. om studiemedel i den nya lagen. 1 § Paragrafen motsvarar 1 kap. 2 § studiestödslag. 2 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 1 § första stycket och 12 § studiestödslag. 3 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 1 § andra stycket och 3 § studiestödslag. 4 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 2 § studiestödslag. 5 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 4 § studiestödslag. 6 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 5 § studiestödslag. 7 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 6, 11 och 13 §§ studiestödslag. 8 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 24 § första stycket studiestödslag. 9 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 22 § studiestödslag. 10 § I första stycket anges att regeringen får föreskriva att studiehjälp får lämnas för tid då den studerande är sjuk. studiestödslag finns bestämmelser om studiehjälp under sjukdom i 3 kap. 15 och 16 §§. Enligt den nya lagen skall de närmare förutsättningarna för studiehjälp under sjukdom framgå av föreskrifter utfärdade av regeringen i stället för genom lag. Andra stycket motsvarar 3 kap. 31 § studiestödslag. 11 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 29 § studiestödslag. 12 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 9 kap. 2 b § studiestödslag. 13 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 5 a § studiestödslag. 14 § I paragrafen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om studiehjälp. Motsvarande bestämmelser fanns lag i ett flertal paragrafer men har i den nya lagen alltså samlats i en enda paragraf. 3 kap. Studiemedel 1 § Paragrafen motsvarar 1 kap. 3 § studiestödslag. 2 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 4 kap. 1 och 2 §§ studiestödslag. Vad gäller sådan utbildning som avses i 2 kap. 2 § innebär andra stycket att regeringen får bestämma att studiemedel i vissa fall får lämnas för sådan utbildning före det andra kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Förslaget har behandlats närmare i avsnitt 6.5. 3 § I paragrafen anges att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen får dock föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag skall kunna lämnas även för tid därefter. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3. 4 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 4 § studiestödslag. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts. 5 § Paragrafen motsvarar delvis 4 kap. 5 och 10 §§ studiestödslag. I första stycket anges att studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier. Den minsta studietid som krävs är dock . Förslaget behandlas närmare under avsnitt 6.2.1 och 6.2.3. 6 och 7 §§ Paragraferna motsvarar 4 kap. 6 och 7 §§ studiestödslag. Språkliga och redaktionella ändringar har gjorts. 8 § Paragrafen innehåller bestämmelser om den längsta tid som studiemedel får lämnas för studier på olika utbildningsnivåer. Det antal veckor som anges förutsätter studier på heltid medan deltidsstudier regleras i 10 §. Vissa regler som begränsar rätten till studielån finns i 9 §. Enligt fjärde stycket får studiemedel i undantagsfall lämnas än vad som följer av de tre första styckena i paragrafen. Undantagsregeln skall kunna tillämpas på grund av funktionshinder eller när det annars föreligger speciella omständigheter. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.2. 9 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att rätten till studiemedel i form av studielån begränsas när den studerande uppnår en viss ålder. Begränsningsreglerna skall tillämpas från och med det kalenderår då den studerande fyller . Studielån får då lämnas under sammanlagt högst det antal veckor som anges för respektive ålder. skall räknas in de veckor som den studerande har haft studielån. Studielån kan beviljas under hela det antalet veckor som anges i paragrafen endast under förutsättning att studierna bedrivs i en följd, dvs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om vad som skall anses vara en sammanhängande period. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 6.3. Tillämpningen av bestämmelsen kan exemplifieras på följande sätt. I båda exemplen är utgångspunkten att ett tillräckligt antal studiemedelsveckor finns kvar att utnyttja enligt 8 §. Exempel 1: En person som fyller har tidigare tagit emot studielån för en tvåårig utbildning (). Han har för avsikt att komplettera sin tidigare utbildning med en ny utbildning som omfattar 40 veckors studier. får studielån beviljas i totalt . Studielån kan i detta fall endast beviljas för 20 veckors studier. Som framgår av åldersreglerna i 3 § får dock studiebidrag beviljas för hela utbildningstiden . Exempel 2: En person som fyller , och tidigare inte har tagit emot studielån, har för avsikt att påbörja en högskoleutbildning om 160 poäng. Enligt paragrafen får studielån beviljas . Under förutsättning att den studerande bedriver studierna , dvs. utan längre avbrott, kan hon få studielån för hela utbildningstiden. Om den studerande ansöker om nya studielån utan studielån skall rätten till fortsatta lån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Fyller hon exempelvis , får studielån lämnas . Härifrån avräknas hennes tidigare studieperiod med studielån. Om fullt antal veckor redan har utnyttjats får endast studiebidrag lämnas för resterande utbildningstid. Av 3 § framgår dock att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Detta gäller även i fråga om studiebidrag, om inte regeringen föreskriver någonting annat. 10 § Paragrafen innehåller bestämmelser om längsta tid för studiemedel vid studier på deltid. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.2. 11 § Paragrafen innehåller bestämmelser om det totalbelopp (studiebidrag plus generella studielån dvs. utan ett eventuellt tilläggslån) som lämnas för då den studerande har rätt till studiemedel. Beloppet bestäms alltefter omfattningen av de studier som bedrivs. Totalbeloppet är olika stort om studierna bedrivs på heltid, på men eller på men av heltid. Av andra stycket framgår att ytterligare lånebelopp kan lämnas i form av tilläggslån enligt 14 och 15 §§. Vidare framgår att studiemedelsbeloppet kan reduceras enligt bestämmelserna om inkomstprövning. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1.1. 12 § Paragrafen innehåller bestämmelser om hur stort studiebidraget är, dvs. hur stor andel av det totala beloppet enligt 11 § som är bidrag. Indirekt framgår det också hur stort lånet är. 13 § Till vissa studerande får studiebidrag lämnas med ett högre belopp än vad som anges i 12 §. Det högre beloppet skall främst lämnas till studerande på grundskole- och gymnasienivå.