prop · GN0378 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att arbetet inom EU är av största vikt i det fortsatta arbetet med åkeribranschens näringsfrågor. Eftersom en del av problemen som uppmärksammats hänger samman med genomförande av det gemensamma regelverket för transporter inom EU är det nödvändigt att lösningar på problemen utarbetas gemensamt mellan medlemsstaterna. Harmoniseringsarbetet måste fortsätta med full kraft för att den gemensamma transportmarknaden skall utvecklas på ett rimligt sätt. Arbetet är dock långsiktigt och måste ske i många steg, eftersom förutsättningarna ännu skiljer sig avsevärt mellan medlemsländerna. har dock som allmän målsättning att bedriva ett aktivt EU-arbete till gagn för svenska företag och medborgare men också för unionens utveckling. Regeringen avser att fortsätta det samarbete som redan sker med näringsliv och transportnäring vid beredning av svenska positioner i EU-arbetet och när så är lämpligt utveckla detta ytterligare. Regering och riksdag har genom prop. 1997/98:56 lagt fast en strategi för EU-arbetet. Av de områden som där redovisas som prioriterade finns åtgärder för en mer rättvisande prissättning på transporter. Under denna punkt driver frågor med anknytning till kommissionens vitbok om rättvis prissättning på infrastrukturen. En harmonisering av principerna för avgifter inom transportsektorn torde vara nödvändig och bör bidra till att ge svensk åkerinäring långsiktigt hållbara förutsättningar. Ett annat prioriterat arbetsområde med direkt koppling till åkeribranschen är åtgärder för att åstadkomma en rättvis konkurrenssituation genom utformande och harmoniserad tillämpning av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik. Bland de frågor som bereds inom EU med anknytning till detta område kan nämnas harmonisering av helgförbud för tung trafik samt arbetstider för chaufförer, men också det initiativ som tagit tillsammans med kommissionen vad gäller harmonisering av tillämpningen av om kör- och vilotider ett initiativ som verkar för kommer att vidgas även till andra gemenskapsregler på yrkestrafikens område, t.ex. cabotage-begreppet. Här bör också nämnas det pågående arbetet med utvidgning av unionen. utgångspunkt är att ansökarländerna till fullo måste uppfylla EU:s lagstiftning på yrkestrafikområdet innan de får fullt tillträde till den gemensamma transportmarknaden. Målet med arbetet är bl.a. att skapa en långsiktigt hållbar konkurrenssituation på vägtransportmarknaden inom EU till gagn för den svenska åkerinäringen. Slutligen bör även nämnas det pådrivande arbete som bedriver inom EU på trafiksäkerhets- och miljöområdena. Detta bör betraktas som ett stöd för att exportera den syn på kvalitetssäkring etc. hos den svenska transportnäringen som tidigare redovisats, och som bör kunna bli en förstärkt konkurrensfördel i takt med denna utveckling. Utredning om framtida vägtrafikbeskattning för långsiktigt hållbara lösningar har i sin rapport om åkerinäringen pekat på möjligheten att justera fordonsskatten för de tyngsta fordonen i yrkesmässig trafik. Även andra förslag till förändrad trafikbeskattning har framförts av åkerinäringen. Kostnadsansvar för tung trafik kan baseras på både fasta skatter som fordonsskatt och (som fallet nu är för svenska fordon) vägavgift samt rörliga skatter som bränsleskatt och kilometerskatt. Rörliga skatter och avgifter har fördelen att de bättre internaliserar externa kostnader och att de kan bidra i den strävan om lika konkurrens och lika behandling av de skilda EU-ländernas transportörer som regeringen deltar i. Frågan är emellertid komplicerad. särskilda struktur med långa avstånd och en industri spridd över hela landet måste beaktas vid val av framtida lösning. Många praktiska frågor måste lösas, bl.a. hur avgifts- och skatteuppbörd kan utformas för att undvika orimligt höga transaktionskostnader och oönskade snedvridningseffekter. Regeringen anser, bl.a. mot bakgrund av den utveckling i riktning mot ökad territoriell beskattning som sker i andra europeiska länder vad gäller de transportpolitiskt motiverade delarna av trafikbeskattningen, att en utredning bör tillsättas för att göra en samlad översyn av trafikbeskattningsfrågorna för tunga fordon, inklusive frågor om fordonsskatten. En sådan utredning bör påbörjas , för att slutföra sitt arbete före utgången av . Detta skulle kunna möjliggöra en proposition till i frågan och ett ikraftträdande av nya regler /2003. Enligt regeringens uppfattning bör utredningens arbete därefter ligga till grund för fortsatta analyser avseende den önskade utvecklingen på av trafikbeskattningen och tillämpningen av den tunga trafikens kostnadsansvar. Kompetensutveckling att göra en stark svensk sida starkare Åkeribranschens företrädare har pekat på behov av stöd i syfte att underlätta omställningar och strukturförändringar i branschen för att möta de snabba förändringarna i omvärlden. Regeringen som anser att det är viktigt att den svenska transportnäringens kompetensnivå, som ofta framhållits som en fördel vid konkurrensjämförelser, kan bibehållas även . Ett led i regeringens arbete med kompetensutveckling rör Europeiska socialfonden (ESF), en av . Fonden har till uppgift att förebygga och bekämpa arbetslöshet samt att utveckla de mänskliga resurserna och den sociala integrationen på arbetsmarknaden i syfte att främja en hög sysselsättningsnivå, jämställdhet mellan män och kvinnor, en hållbar utveckling samt ekonomisk och social sammanhållning. ESF har flera mål. Det tredje målet för Programperioden - 2006 är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och att bidra till tillväxt och ökad sysselsättning. Syftet är att överbrygga det växande gapet mellan de nya kompetenskraven på arbetsmarknaden och arbetskraftens befintliga kompetens. Inom ramen för mål 3 skall insatser göras inom sju områden. Av dessa är i första hand följande av intresse i anknytning till åkerinäringen: 1. Ett stöd till kompetens- och verksamhetsanalys skall leda till utveckling av arbetsorganisationen och därmed relaterade kompetensbehov i små och medelstora företag. Stödet uppgår till av stödberättigade kostnader, dvs. lön inklusive lönebikostnader för den tid anställda deltar i insatsen, vägledningsprogrammen, externt stöd, rese- och internatkostnader. En stimulans för verksamhetsorienterad kompetensutveckling med motsvarande av bruttolönen för den tid de anställda deltar i kompetensutveckling, dock max en procent av bruttolönesumman. S.k. jobbrotation skall stödjas genom att anställda får kompetensutveckling som en eller flera arbetslösa erbjuds en plats som ersättare. Stödet för den eller dem som deltar i kompetensutvecklingsinsatser ges av verifierade utbildningskostnader. Arbetsgivaren förutsätts stå för ersättarens lönekostnader. Stödet för den eller dem som deltar i kompetensutvecklingsinsatser bör uppgå till av bruttolönekostnaden. Utöver bidrag för lönekostnaderna kan bidrag ges till utbildningskostnaderna. Detta bidrag kan uppgå till av de verifierade utbildningskostnaderna. Regeringens förslag har anmälts till och skall bli föremål för förhandling mellan och kommissionen. Beslut kan förväntas . Brister i vägavgiftslagen rättas till Åkeribranschens företrädare har påtalat flera problem med tillämpningen av lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. I lagen finns inte några bestämmelser om nedsättning av obetald avgift. En påförd avgift måste därför betalas även när avgiftsplikten har upphört. För de fordonsägare som betalar vägavgift har det framstått som orimligt att när vägavgiftsplikten upphört först tvingas betala vägavgiften och sedan i extremfallet få en återbetalning på hela beloppet minus administrationsavgiften. När en avställning upphör påbörjas dessutom en ny period . Om fordonsägaren ställer av fordonet och inte betalar vägavgiften kan skulden därför bli stor. Därför har från bl.a. åkerinäringen föreslagits en möjlighet att sätta ned avgiften och att avgift endast skall tas ut för den tid fordonet varit avgiftspliktigt. På så sätt skulle man slippa en rundgång av pengar och förhoppningsvis öka betalningsbenägenheten. Vidare har näringsföreträdare påpekat att när ett vägavgiftspliktigt fordon ställs av eller avgiftsplikten upphör skall fordonsägaren sända in vägavgiftsbeviset till skattemyndigheten för att få rätt till återbetalning av överskjutande avgift. Det förekommer dock att det dröjer innan beviset kommer in till skattemyndigheten, vilket innebär att fordonsägaren går miste om återbetalning av vägavgift som fordonet inte varit avgiftspliktigt. En förändring har föreslagits som innebär att fordonsägaren får tillbaka avgiften från det att fordonet ställts av. Regeringen instämmer i de synpunkter som framförts angående bristerna i vägavgiftslagen och kommer att initiera de lagtekniska förändringar som föreslagits. Målet är att presentera ett förslag i en proposition till och att de nya reglerna skall kunna införas . Solvenskraven i yrkestrafiklagstiftningen preciseras I och med den reformerade yrkestrafiklagstiftningen har hårdare krav ställts från samhället på företagens solvens vid etablering eller utökning av yrkestrafiktillstånd. Kraven gäller för nya åkerier och de som vill utöka sin verksamhet. Företag som verkar enligt äldre bestämmelser har fått en övergångstid . Efter denna tidpunkt skall samtliga åkerier kunna visa att de förfogar för det första fordonet och för vart och ett av de följande. Åkeribranschen har påpekat bristen i att några tillämpningsföreskrifter för dessa bestämmelser ännu inte har utfärdats, och att det därför finns risk för olika tolkningar vid tillståndsmyndigheterna runt om i landet. Regeringen delar synen att det är rimligt att solvenskraven inom yrkestrafiklagstiftningen ges tillämpningsföreskrifter. Enligt vad regeringen erfarit pågår också ett arbete med att ta fram sådana i en arbetsgrupp under ledning. En referensgrupp har också bildats med deltagande från bl.a. . Ett förslag till föreskrifter eller allmänna råd avses remitteras . Dessa kommer enligt planerna att bli helt färdiga . Kvalitetssäkring, miljö- och trafiksäkerhetsarbete målet är världsklass Inom svensk åkerinäring har stora insatser gjorts avseende utveckling av kvalitetssäkringssystem för miljöpåverkan och trafiksäkerhet m.m. Bland annat har användning av system som ISO 9002 och ISO 14001 ökat hos många åkerier. kan på flera områden sägas vara världsledande i fråga om framför allt miljöanpassade godstransportlösningar. Regeringen stöder åkerinäringen i denna viktiga utveckling. Arbetet med kvalitetssäkring av transporter är ett prioriterat transportpolitiskt område. Regeringen främjar införande av kvalitetskrav som bl.a. omfattar trafiksäkerhet och miljöhänsyn på alla yrkesmässiga transporter. Det måste bli naturligt både för varuägaren att ställa dessa krav och för transportsäljaren att leverera transporter som uppfyller kraven. I ett transportföretag är medarbetarnas engagemang viktigt. Det behövs kontinuerlig vidareutbildning och tydliga signaler från företagsledningen om att trafiksäkerhet och miljöanpassning är minst lika viktigt som leverans i rätt tid. Syftet är att göra transportkvalitet till ett konkurrensmedel och en del av företagets affärsidé. Målet bör vara att svensk transportnäring skall profileras och även vara i världsklass vad gäller kvalitetssäkring för miljöhänsyn och trafiksäkerhet. har regeringens uppdrag att stödja och utveckla kvalitetssäkringsarbetet inom vägtrafiksystemet. Regeringen avser att följa detta arbete noga. FoU för framtidens åkeribransch Forskning och utveckling skall stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Nya kunskaper skall befästa näringens goda position avseende kvalitet och kompetens. För att diskutera prioriteringar inom området och dra slutsatser om lämpliga insatser avser att bjuda in åkerinäringen och Kommunikationsforskningsberedningen m.fl. till överläggningar. kommer också att beröras formerna för den oberoende studie av åkerinäringen ur produktivitets- och struktursynpunkt som förts fram som förslag från åkeribranschens företrädare. Statistisk för bättre beslutsunderlag Regeringen delar den uppfattning som framkommer i att den statistik och annat underlag som krävs för bl.a. att följa åkerinäringens utveckling och för bedömning av beskattningens inverkan på näringens konkurrenssituation är bristfällig. Det är därför önskvärt att åstadkomma en förbättring av det underlag som krävs för att tillgodose sådana behov. Vad gäller de förslag till andra förändringar i statistiken som framlagts pågår fortsatt beredning inom med målet att genomföra sådana förändringar som bedöms möjliga med hänsyn till företagens uppgiftsbörda. Företags- och personbeskattning generella åtgärder som påverkar branschen Den svenska företagsbeskattningen är generellt utformad med en bred skattebas och låg skattesats. Den är alltså inte inriktad på särskilda branscher. Det bör i sammanhanget noteras att alla former av branschspecifika åtgärder, vare sig i form av bidrag eller särskilda skattenedsättningar, omfattas av EU:s allmänna regler om statsstöd. Någon särskild EU-lagstiftning eller riktlinjer om undantag från dessa regler för stöd till åkeriverksamhet existerar heller inte. har , på förslag av regeringen, beslutat om flera åtgärder inom företagsskatteområdet som förbättrar företagsklimatet i . Dessa generella åtgärder kommer också företagen inom åkerinäringen till del. För gäller ökade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfond. För aktiebolag höjs avdragstaket från av inkomsten. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs avdragstaket från till av inkomsten. Dessutom förlängs tiden inom vilken återföring av periodiseringsfond skall ske från fem till , vilket gäller för alla företagsformer och redan från och med . För ett företag med i vinst innebär ändringarna en möjlighet till en skattekredit på ytterligare . De s.k. stoppreglerna tar sikte på transaktioner mellan fåmansägda företag och deras ägare med syfte att förhindra att intressegemenskapen missbrukas skattemässigt. Reglerna har av företagarna uppfattats som diskriminerande och som ett uttryck för misstroende mot företagargruppen. har därför beslutat avskaffa flertalet av de s.k. stoppreglerna som tillämpas för fåmansföretag . Det kommer allmänt sett att förbättra förutsättningarna för verksamheten och tillväxten i små och medelstora företag. De s.k. 3:12-reglerna utgör ett särskilt system för beskattning av aktiva delägare i fåmansbolag och har sin bakgrund i att kapitalinkomster är lägre beskattade än förvärvsinkomster. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning (dir. 1999:72) som skall se över dessa s.k. 3:12- regler med inriktning att förbättra de skattemässiga villkoren för expansion och investeringar. Beträffande personbeskattningen bör noteras att till följd av förslag i budgetpropositionen för beslutat att personer som betalar allmän pensionsavgift skall få en skattereduktion av avgiften. föreslås att avdragsrätten för avgiften begränsas till av avgiften. Åtgärden skall ses som ett första steg i en reform där slutmålet är att en skattereduktion skall ges för hela pensionsavgiften som ingen del av avgiften skall vara avdragsgill. I vilken takt reformen genomförs är beroende av det ekonomiska läget och en sammanvägning av olika angelägna resursanspråk. Reformen leder till att marginaleffekten av den allmänna pensionsavgiften elimineras och till lägre marginalskatter på arbetsinkomster. Det inledande steget i reformen medför skattelättnader i normalinkomstlägen på . Särskilda insatser för småföretagare Som framgått finns inom åkerinäringen en stor andel små och medelstora företag. Målet för regeringens näringspolitik är att främja tillväxt inom näringslivet och därmed sysselsättningen. Detta sker bl.a. genom att underlätta nyetablering av företag och tillväxt i små- och medelstora företag. De regler som styr de svenska företagens verksamhet bör så långt som möjligt vara jämförbara med de som styr deras utländska konkurrenter. Härigenom får de svenska företagen likvärdiga konkurrensförutsättningar på såväl hemmamarknad som på den internationella marknaden. Reglerna skall även utformas så att onödiga etableringströsklar och hinder för tillväxt i småföretag undviks. Låga etableringströsklar och goda tillväxtmöjligheter för småföretag befrämjar konkurrenstrycket på den svenska marknaden, vilket är till nytta för konsumenterna. De näringspolitiska insatserna och målen måste också vara förenliga med det ekologiska målet. Detta har uttryckts som att skall ta steget in med stark tillväxt utan att rovdriften på kommande generationers livsbetingelser fortsätter. Visionen om en hållbar utveckling är en central del i regeringens politik. Statens insatser för att främja utveckling och tillväxt i små och medelstora företag är föremål för en översyn. Resultatet av översynen har redovisats i rapporten för fler och växande företag (, ). I en andra rapport, Statens åtgärder för fler och växande företag del II, presenterad har redovisats förslagens konsekvenser för näringspolitikens organisation och struktur. De stödformer som omfattas av översynen är i första hand de som tillhandahålls av , Stiftelsen , Stiftelsen Industrifonden, , , länsstyrelserna och självstyrelseorganen, Stiftelsen , lokala kooperativa utvecklingscentra samt vad avser starta-eget-bidrag och utbildning i företag även . Syftet med översynen är bl.a. att så långt som möjligt undvika överlappning mellan olika insatser, att se över möjligheterna till samordning, att öka effektiviteten i insatserna för att underlätta för småföretagen samt säkerställa att insatserna inte snedvrider konkurrensen. Utredningens förslag skall syfta till att förbättra företagsklimatet, vilket på ett allmänt plan även kommer att gynna åkerinäringen. Utredningens förslag bereds inom . Regeringen avser att lämna förslag avseende näringspolitiska insatser för små och medelstora företag med ikraftträdande . Arbetet med regelförenkling för småföretagare är ett annat viktigt arbetsområde. trädde förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor i kraft. I förordningen föreskrivs att en myndighet under regeringen som överväger nya eller förändrade regler, skall göra en problem- och konsekvensanalys med avseende på reglernas effekter på små företags villkor. I förordningen anges de viktigaste frågor som skall behandlas i konsekvensanalysen. I samband med genomförandet av analysen bör vid behov samråd ske med vid . har i uppdrag att följa och stödja arbetet med problem- och konsekvensanalyser inom , myndigheter och verk samt kommittéväsendet. Med hänsyn till åkerinäringens särdrag som en småföretagsbransch är en noggrannare granskning av nya föreskrifter med särskild inriktning på småföretagens problem till fördel för denna näring. har i sitt arbete uppmärksammat regelverken för åkerinäringen. Detta arbete kommer att redovisas till . Godstransportdelegationen får i uppdrag att utforma en näringspolitisk strategi för transportnäringen Från åkeribranschen har efterfrågats en "näringspolitisk strategi för transportnäringen" med utgångspunkt i de danska och irländska motsvarigheterna. Med utgångspunkt bl.a. i vad som tidigare redovisats i denna handlingsplan kan konstateras att regeringen har målet att den svenska transportnäringen skall vara en konkurrenskraftig tjänstenäring på den internationella marknaden. Inom områden som effektiva, säkra och miljövänliga transportlösningar bör målet som framgått vara världsledarskap. Godstransportdelegationen (K1998:06) har enligt sitt direktiv till uppgift att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Delegationen skall följa utvecklingen på godsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskt hållbart. Godstransportdelegationen har i uppdrag att till utarbeta en samlad godstransportstrategi. I delegationen finns representanter för stat och näringsliv. är representerat i Godstransportdelegationen. Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge Godstransportdelegationen i uppdrag att i den godstransportstrategi som delegationen skall ta fram även inkludera ett förslag till en näringspolitisk strategi för de svenska transportföretagen. En förutsättning bör vara att denna strategi även leder till förbättringar för transportköparna. Strategin bör omfatta riktlinjer för såväl nationellt som internationellt arbete, samverkansformer etc. Remissinstanser Slutbetänkande av utredningen om rikstrafiken; Rikstrafiken - en ny myndighet, N1999/7381/TP , , , , , , , , , , , , , och samhällsforskning, , , i , i , i län, i , i , i , i , i , , , , , , , Samtrafiken i , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , Slutbetänkande av utredningen (N 1999:02) om fordonsförsörjningen på järnvägsområdet; Vagnbolag för järnvägen, N1999/8842/TP , ; Delegationen för statens köp av viss kollektivtrafik, ; , , , , , , , , , och samhällsforskning, , , , , , , Samtrafiken i , , , AB , , , , , , , , , Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. Rättelsen avser dels kapitelindelningen, dels beteckningen Bilaga på s. 29. Rättelsen avser dels kapitelindelningen, dels beteckningen Bilaga på s. 29. 1999/2000:78 Bilaga 1999/2000:78 Bilaga