prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Det innehåller en belysning av distansarbetet samt en redovisning av den reg- lering på olika områden som berör distansarbete och behovet av förändrad reglering genom lagstiftning eller avtal. I betänkandet lämnas förslag till ändring av 22 § i LAS (turordningskrets vid arbete i bostaden) och kommunalskattelagen (avdrag för bostadskostnad). Utredaren har lämnat vissa andra förslag bl.a. om utökad försöksverksamhet samt redovisat en checklista bl.a. till hjälp för parterna i distansarbetsförhållanden. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare inom . Formerna för lönebildning är enligt regeringens mening i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och ger legitimitet åt träffade överenskommelser. Riksdag och regering har ett övergripande ansvar för den samhällsekonomiska utvecklingen som går utöver det ansvar som parterna har för lönebildningen. Riksdag och regering kan ge goda förutsättningar för en lönebildning som positivt bidrag till samhällsutvecklingen. ekonomiska vårproposition an- mäldes att regeringen avsåg att återkomma med en proposition till om lönebildningen. I propositionen kommer regeringen att redovisa sitt ställningstagande till de förslag som lämnats av Utredningen om ett förstärkt medlingsinstitut, vars slutbetänkande Medling och lönebildning (SOU 1998:141) överlämnades till regeringen . Regeringen avser bl.a. att föreslå att ett medlingsinstitut med uppgift att dels medla, dels verka för en väl fungerande lönebildning inrättas. ekonomiska vårproposition anmälde regeringen också sin avsikt att i budgetpropositionen föreslå medel till det nya medlingsinstitutet. I föreliggande proposition reserveras ett utrymme inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv för medlingsinstitutets verksamhet. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att fördjupa underlaget i arbetstidsfrågor. Arbetsgruppen skall presentera bedömningar av konsekvenserna av olika arbetstidsförändringar samt lämna förslag till hur arbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivas vidare. Gruppen skall löpande inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och i sina förslag och bedömningar fästa vikt vid att de inte försvårar för parterna att lösa arbetstidsfrågan i kollektivavtal. överlämnade Utredningen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (FUDA), sitt slut-betänkande Främjandelagen - en översyn (SOU 1998:107). Betänkandet innehåller förslag dels till lag om åtgärder för att främja anställning av vissa arbetssökande, dels till lag om varsel vid driftsinskränkning. Betänkandet har remiss- behandlats och bereds nu vidare inom . Förändringar budgetåren 1995/96 98 har myndigheterna på arbetslivsområdet omfattats av regeringens sparkrav bl.a. på utgifter för statlig konsumtion (prop. 1994:95:100, bil.11). De minskade resursramarna har bl.a. lett till per- sonalminskningar, i vissa fall lokalförändringar och andra administrativa förändringar, men till ett effektivare resursutnyttjande och tydligare prioriteringar inom verksamheterna. Inom verksamhetsområdet har AV genomfört de mest omfattande förändringarna, främst genom att distriktsindelning minskades från 19 till 11 distrikt. Därigenom har vissa samordningsvinster liksom en effektivare lokalanvändning kunnat uppnås. Anpassningen till de nya villkoren har inte medfört att verksamheternas produktivitets- utveckling har minskat. De nya målen för myndigheterna har bl.a. bidragit till att samarbetet på regional nivå har ökat. Satsningen på forskarstationer runt om i landet som påbörjade har fortsatt. etablerades forskningsstationen i genom ett avtal mellan och högskolan i . Också samarbete med myndigheterna inom socialförsäkringsadministrationen har utvecklats. Tillsynen på rehabiliterings- och arbetsanpassningsområdet har stärkts ytterligare. trädde nya lagar mot diskriminering i arbetslivet i kraft. De innebär förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning respektive funktionshinder. har en ny myndighet inrättats, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). En övergripande utgångspunkt för diskrimineringslagstiftningen har varit att varje person som söker eller innehar en anställning skall ha rätt att bedömas utifrån sina personliga egenskaper och förutsättningar att utföra arbetet. Den nya lagstiftningen och de möjligheter den ger HomO och att motverka diskriminering skall också ses som ett led i regeringens strävan mot ökad mångfald i arbetslivet. Om människors skilda erfarenheter och kompetens bättre kan tas till vara ökar förutsättningarna för en fortsatt god tillväxt. Det är också en viktig förutsättning för att målet om 80 procents arbetskraftsdeltagande skall kunna uppnås. Förslag som syftar till att förtydliga arbets- givarens ansvar att tillhandahålla företagshälsovård har förelagts . En ändring av arbetsmiljölagen (1977:1160) samt av vissa bestämmelser om ersättningar för läkarvård och sjukgymnastik avses träda i kraft . Kompetensutveckling i arbetslivet Regeringen föreslår att och fr o.m avsätts i form av reducerad skatt för att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Syftet är att stimulera till kontinuerlig individuell kompetensutveckling i arbetslivet vilket kan öka individens möjligheter att välja och byta arbete. Ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet skulle därmed kunna öka anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. Formerna för kompetensutveckling i arbetslivet får övervägas i särskild ordning. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att föreslå hur kompetensutvecklingen kan utformas.. EU-frågor trädde Amsterdamfördragets ändringar i EG-fördraget i kraft, vilket bl.a. innebar att beslutsförfarandet när det gäller rättsakter på arbetsmiljö- och arbetsrättsområdet ändrades. Beslut om rättsakter skall numera fattas i enlighet med det s.k. medbeslutandeförfarandet av rådet och EU- parlamentet gemensamt. Vidare har i fördragstexten numera avtalet om socialpolitik inarbetats. Konsultationsförfarandet med de europeiska arbetsmarknads-parterna och möjligheterna till avtal på europeisk nivå är därmed numera fördragsbundna. Inom arbetslivsområdet har rådet fattat följande beslut avseende direktiv m.m. : - Rådet har slutligt antagit ett direktiv om en andra ändring av rådets direktiv /394/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet. - Rådet har fattat beslut om tre direktiv avseende de sektorer och verksamheter (transportsektorerna och läkare under utbildning) som inte omfattas av EG:s arbetstidsdirektiv /104/EG. Rådet har slutligt antagit ett rådsdirektiv om genomförande av ett avtal om arbetstid för sjömän, vilket har ingåtts av de europeiska arbetsmarknadsparterna på sjöfartsområdet. Rådet har antagit gemensam ståndpunkt avseende förslag till två parlaments- och rådsdirektiv, det ena avser ändring av direktivet 90/104/EG och det andra tillämp-ningen av bestämmelserna om arbetstidens längd för sjömän ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar. - Rådet har, med upphävande av ett tidigare beslut (70/532/EEG) antagit ett nytt beslut om inrättande av den ständiga sysselsättningskommittén. behandlas följande förslag till direktiv i rådsarbetet. - Förslag till ett arbetsmiljödirektiv om fysikaliska agens (vibrationer). - Förslag till en andra ändring av rådets direktiv /655/EEG om säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning i arbetet. Förslaget avser krav på byggnadsställningar, stegar och liknande utrustning. - Förslag till ett direktiv om arbetstagar- inflytande i Europabolag - Förslag till ett parlaments- och rådsdirektiv om minimikrav för förbättring av arbets- tagarnas säkerhet och hälsa när de kan utsättas för fara orsakad av explosiv atmosfär. Ett förlikningsförfarande, mellan rådet och parlamentet i enlighet med medbeslutandeför- farandet enligt artikel 251 i EG-fördraget, har inletts vad avser förslaget till ett nytt direktiv om arbete i explosiv atmosfär. Medicinska kontroller och andra integritetsfrågor i arbetslivet Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över skyddet av den personliga integriteten i arbetslivet framförallt när det gäller drogtester i arbetet, användningen av person-datorer, elektronisk post och internet i arbetet. Utredaren kan även ta upp andra integritets- frågor på områden där skyddet för den person- liga integriteten i arbetslivet kan vara allvarligt hotat. Utredaren skall beakta det överlämnade betänkandet Medicinska undersökningar i arbetslivet (SOU 1996:63). Europeiska företagsråd I departementspromemorian Ds 1999:41 föreslås ändringar i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd. Lagändringarna genomför bestämmelser i rådsdirektivet 97/74/EG om att utvidga rådets direktiv /45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, till att avse även . Regeringen avser att överlämna en proposition i frågan till . Prioriteringar Arbetslivspolitiken skall verka för en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet. Ett samband som kan konstateras är att företag med flexibel organisation generellt bättre förmår utnyttja och utveckla medarbetarnas kompetens. Ansvar och arbetsuppgifter är mer delegerade till produktionspersonalen i flexibla arbetsorganisationer. Det kan också konstateras att arbets-ställen med en flexibel arbetsorganisation är mer produktiva, har bättre arbetsförhållanden samt en större förmåga till fortsatt förändring än arbetsställen med mindre flexibel organisation (enligt flexible organisations). En viktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsatt hög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering av arbetsmiljöarbetet med verksamheten i övrigt, liksom av insatser mot faktorer i arbetsmiljön som ger upphov till skador och funktionsnedsättningar. Arbete med innehåll och inflytande, det goda arbetet , skall ge arbetstagarna möjlighet till delaktighet och inflytande, till utveckling och ökad kompetens. Inte minst när efterfrågan på arbetskraft ökar, behövs insatser för att höja utbildnings- och kompetensnivån hos anställda såväl som arbetslösa för att undgå inflations- drivande flaskhalsar på arbetsmarknaden. En god matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens är även en grundläggande förutsättning för näringslivets utveckling. Frågan om tillgång på kompetens blir därmed viktig i arbets- livspolitiken. En central uppgift för arbetslivspolitiken är att bidra till ökad kunskap och kompetens i arbetslivet för att därigenom stimulera sysselsättning, tillväxt, förnyelse och ett utvecklande arbetsliv. Det är viktigt att individens kompetens stärks och svarar mot efterfrågan. Det är också av största vikt att FoU- arbetet inom arbetslivsområdet bidrar till ökad kunskap om och utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla. Det är angeläget att den forskning som bedrivs i större omfattning sker i samarbete med näringslivet. Forskning och utveckling liksom tillsyn bör även fortsättningsvis bedrivas i aktiv samverkan med regionala och lokala aktörer. Erfarenhets- utbyte mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföring mellan forskning och arbetsliv är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för att säkerställa relevansen i den forskning som utförs. Målet är jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Skillnader i förutsättningarna för kvinnor och män skall beaktas liksom deras olika villkor i arbetslivet. Forskningen inom jämställd- hetsområdet bör vidareutvecklas och ha fortsatt hög prioritet. Målet är att arbetslivet skall präglas av integrering och mångfald. Invandrare besitter kom-petens som inte utnyttjas i full utsträckning av näringslivet eller arbetslivet i stort. Det är en större del av de invandrare som flyttar till som har utbildning på akademisk nivå än bland svenskarna. Å andra sidan är även andelen med låg utbildning större än hos den infödda befolkningen. Med tanke på de krav som inter- nationaliseringen medför är det av största vikt att arbetslivet bättre förmår utnyttja den internationella kompetens som finns hos inflyttade invånare. Arbetssökande och arbetstagare skall ha rätt att slippa fördomsfullt eller kränkande bemötande i arbetslivet. Insatser för att mot- verka utslagningen från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser skall ha fortsatt hög prioritet. Möjligheterna för personer med funktionshinder att få och behålla ett arbete skall underlättas. De nya arbeten som skapas skall präglas av goda utvecklingsmöjligheter och ekologisk hållbarhet. Regeringen har genom ett beslut bestämt att bl.a. Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) skall vara en av de myndigheter som har ett särskilt sektoransvar för ekologisk hållbarhet. Arbetsrätten skall förena flexibilitet med trygghet och delaktighet i arbetslivet. 7.3 Resultatbedömning 7.3.1 De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet De statliga insatserna syftar till att finna lång- siktigt stabila lösningar, som främjar en god och hållbar samhällsutveckling med ett säkert och utvecklande arbetsliv. Insatserna inbegriper till exempel forskning och utveckling som skall bidra till en förnyelse av arbetslivet med effektiva arbetsorganisationer, en säker och utvecklande arbetsmiljö och en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor och män. Effektiva tillsynsåtgärder på arbets- platserna skall bl.a. bidra till att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. Vidare vidtas åtgärder avseende rehabilitering och integrering i arbetslivet av personer med funktionshinder samt åtgärder för att stärka arbetslösas ställning på arbetsmarknaden genom utbildning och kompetens-utveckling. 7.3.2 Effekter av statliga insatser I budgetpropositionen för angavs att inriktningen av arbetslivspolitiken särskilt skulle avse - åtgärder för att få till stånd en god arbets- organisation, - att en helhetssyn på samhällsutvecklingen skall prägla omställningen till kretslopp och producentansvar, - att hälso-och säkerhetsfrågorna måste säkras genom en kontinuerlig och systematisk intern styrning och kontroll i företagen och förvaltningarna. AV har i sin tillsynsverksamhet prioriterat frågor om den interna kontrollen av arbetsmiljön på arbetsställen. Prioriterade riskområden har varit faktorer av stor betydelse för uppkomsten av besvär i rörelseorganen, allvarliga olycksfall, allergier samt psykiska belastningar. Verket har fortsatt att verka för att fler arbetsställen skall ha fungerande system för att integrera arbets- miljöarbetet i den övriga verksamheten. Samverkan mellan AV, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsmyndigheterna, och andra aktörer på området arbetsanpassning och rehabilitering har fortsatt att utvecklas, både i fråga om förebyggande insatser och re- habiliterande insatser för att människor skall kunna återgå i arbete. Efter en nedåtgående trend under en lång rad av år har en ökning skett av antalet anmälda arbetsskador och arbetssjukdomar. Ökningen av antalet fall av arbetssjukdom som lett till sjukskrivning är dramatisk - i förhållande till föregående år. Främst handlar det om besvär i rörelseorganen och psykiska belastningar. Genom en ökad inriktning av forskningen mot arbetsorganisationsfrågor, ett effektivare tillsynsarbete bl.a. genom ett bättre samarbete mellan myndigheter, en ökad kunskapsåterföring till näringslivet, andra myndigheter samt universitet och högskolor, ett bildande av nätverk och ett bättre informationsutbyte har verksamheten inom arbetslivsområdet sammantaget gett förbättrade förutsättningar för att forsknings-, utvecklingsresultat och tillsyn kan bidra till en positiv utveckling av arbetslivet. Det finns ökade kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt och villkor och vad som till exempel orsakar segregation på arbetsmarknaden. Sådan kunskap är betydelsefull för att arbetslösheten skall kunna bekämpas, en hållbar samhällsutveckling främjas med säkra och utvecklande arbetsplatser och skapandet av nya jobb. Människors arbetsmiljö har blivit säkrare genom bl.a. effektivare internkontroll på arbetsställena, förebyggande åtgärder mot arbetsmiljörisker och insatser av företagshälsovården samt genom kunskaper från olycksfallsforskningen. De funktionshindrades situation och möjligheter i arbetslivet och på arbetsmarknaden stärks, bl.a. genom ny lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. ASS har i en särskild rapport redovisat ett uppdrag angående Erfarenheter beträffande ohälsa och olycksfall betingade av olika stressfaktorer i arbetsmiljön och som kan ha sin grund i kvinnors och mäns olika villkor i arbetet (Rapport ). Enligt rapporten har påfrestningarna inom arbetslivet i många avseenden ökat både för kvinnor och män. Det finns skillnader i mäns respektive kvinnors arbetsmiljöförhållanden. Kvinnor utsätts rent generellt för större psykosociala påfrestningar i arbetslivet. Männen å andra sidan utsätts för större risker att råka ut för olycksfall och andra fysiska påfrestningar, t.ex. buller, som kan orsaka stressreaktioner. ASS anser att de skillnader som föreligger mellan kvinnor och män vad gäller risker, ohälsa och olycksfall i arbetslivet är viktiga att uppmärksamma i tillsynsarbetet. Inom AV används nu en Strategi för arbetet med kvinnors och mäns skilda arbetsförhållanden i tillsynsverksamheten. 7.3.3 Slutsatser Effektiviseringar och besparingar inom näringsliv och förvaltningar har medfört ökad produk-tivitet och ett högre resursutnyttjande. finns tecken på en ökad stress och ökad psykisk belastning i arbetslivet. Fasta anställningar har i ökad utsträckning fått ge vika för olika typer av tillfälliga anställningar och konsult- och entre-prenadverksamhet. Distansarbete ökar i omfattning. Detta innebär delvis förändrade och ökade krav på tillsynen av arbetsmiljön, bl.a. att ökad uppmärksamhet måste ägnas den psykosociala arbetsmiljön. Lösare anställningsformer, bemanningsverksamhet och liknande kan innebära en risk för att arbetsgivare inte på ett tydligt sätt känner ansvar för arbetsmiljön. Fortsatta insatser för att integrera arbetsmiljöarbetet i styrningen och driften av verksamheten på arbetsplatserna för att få till stånd en väl fungerande internkontroll är av stor betydelse för att få sunda och säkra arbetsmiljöer för alla. Gemensamma strategier och insatser av arbetsmarknadens parter är viktiga för en positiv utveckling. Det är viktigt att kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet uppmärksammas och att fortsatta insatser görs för att få en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora samhällsekonomiska kostnader. Inriktningen skall vara att motverka utslagningen från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser. Åtgärder i form av arbetsanpassning och rehabilitering, arbetsorganisationsutveckling samt möjligheter till kompetensutveckling och långsiktigt lärande är väsentliga instrument för att skapa ett säkert och utvecklande arbetsliv. Genom att integrera arbetsmiljöarbetet i styrningen och driften av verksamheten ökar förutsättningarna för att skapa en god arbetsorganisation som främjar arbetstagarnas hälsa som effektiviteten och produktiviteten kan öka. 7.4 Revisionens iakttagelser RRV har anmält invändningar rörande de leasingavtal, som AV tecknat under budgetåret och menar att de borde ha redovisats såsom finansiell leasing. Om leasingavtalet redovisats som finansiellt hade den av regeringen fastställda låneramen överskridits vilket har föranlett även en invändning mot myndighetens förvaltning. Regeringen avser att efter diskussion med AV och RRV åstadkomma ett klarläggande av frågan för att därefter föreslå AV de åtgärder som detta kan ge anledning till. RRV hade även invändningar angående SNAU:s årsredovisning 1998. Redovisade kostnader i resultaträkningen och utgifterna i anslagsredovisningen avser . Verksam- hetens kostnader har inte bokförts. Om kostnaderna hade redovisats riktigt skulle anslaget ha överskridits. Regeringen förutsätter att SNAU beaktar de invändningar som framkommit i RRV:s granskning och kommer att bevaka att lämpliga åtgärder vidtas. Övriga årsredovisningar från myndigheter under utgiftsområdet har lämnats utan invändningar eller kommentarer av RRV. 7.5 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen föreslår i det följande medel till ett nytt, förstärkt medlingsinstitut, som avses ersätta Statens förlikningsmannaexpedition. Regeringen återkommer med förslag om den närmare utformningen av den nya myndigheten. B1 Tabell 7.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 412 533 2000 Förslag 392 685 2001 Beräknat 398 226 1 2002 Beräknat 401 667 2 1 Motsvarar 392 285 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 389 585 tkr prisnivå. () består av Arbetar- skyddsstyrelsen (ASS) och (). AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen efterlevs. Verket skall vidare utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. AV skall även övervaka att tobakslagstiftningen efterlevs inom arbetsmiljöområdet. Verket har också ansvar för viss tillsyn enligt i fråga om bekämpningsmedel och genetiskt modifierade mikroorganismer. ASS är central förvaltnings- och tillsynsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, chefsmyndighet för YI. ASS meddelar föreskrifter och allmänna råd på arbetsmiljöområdet och ansvarar även för officiell statistik över arbetsskador och arbetsmiljö (inklusive Informationssystemet för arbetsskador, ). ASS har till uppgift att i samverkan med andra myndigheter och organisationer främja företagshälsovårdens utveckling. YI är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet och är uppdelad på tio distrikt. Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för AV:s verksamhet är att - minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet samt - förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv det vill säga från både fysisk, psykisk, social och arbetsorganisatorisk synpunkt. som omfattar budgetåren 1995/96 har AV till följd av statliga besparingskrav sänkt sina kostnader med och minskat antalet års- arbetskrafter med . har anspråken på verksamheten ökat genom att nya uppgifter tillkommit. YI:s tillsynsverksamhet har påverkats genom att omfattande förändringar i arbetslivet lett till nya typer av arbetsmiljöproblem. Detta har bl.a. medfört att varje inspektion i genomsnitt tar väsentligt mer tid i anspråk än vad som gällde för 10 . Bl.a. har arbetsorganisatoriska aspekter fått ökad betydelse när det gäller att förebygga ohälsa och olycksfall. Detta gäller inte minst ifråga om skador på grund av besvär i rörelseorganen och psykiska belastningar. Som framgått i avsnitt 4.3 är detta områden där problemen snabbt ökar. Verkets uppgifter har utökats som en följd av EU-medlemskapet. Exempelvis kräver insatser för marknadskontroll och produktsäkerhet ökade resurser. Även deltagande i expertgrupper och andra EU-initierade ärenden ställer ökade anspråk. Ett annat område som krävt betydande resursinsatser är det europeiska standardiseringsarbetet. I tillsynsverksamheten har tillämpningen av det s.k. Seveso II-direktivet om allvarliga kemikalieolyckor inneburit nya uppgifter. De riskområden som AV prioriterat i tillsynsverksamheten har gällt faktorer i arbetsmiljön som har stor betydelse för uppkomsten av besvär i rörelseorganen, allvarliga olycksfall, allergier och annan överkänslighet samt psykiska belastningar. Av YI:s arbetsställebesök har inriktats mot dessa områden. Antalet arbetsgivare som har interna system för att integrera arbetsmiljöarbetet i verksam- heten (internkontroll) har ökat jämfört med året innan. Skillnader finns mellan företag av olika storlek.