prop · GN03100D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Motsvarande krav ställs på samtliga utredningar i den nya Kommittéförordningen (SFS 1998:1474). och Statskontoret har på uppdrag av regeringen presenterat ett förslag för förenklad uppgiftslämnande för företagen. Förslaget syftar till att företagen skall behöva lämna en och samma uppgift endast , oavsett till vilken offentlig myndighet det sker till. Vidare har regeringen givit medel att samordna och utveckla ett internetbaserat informationssystem, en s.k. portal, med företagsrelevant myndighetsinformation för att underlätta företagens myndighetskontakter. Regeringen har även givit Statskontoret i uppdrag (Ju1999/5808/F) att ta fram kriterier för begreppet 24-timmarsmyndighet, för att utveckla statliga myndigheters service gentemot enskilda medborgare och företag. har möjligheterna till avsättning till periodiseringsfonder förstärks genom att avsättningstaket höjts från till av inkomsten. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs taket från . Dessutom har tiden inom vilken återföring av periodiseringsfond skall ske förlängts från fem till . Förutsättningarna för små och medelstora företag har också förbättrats genom att flertalet s.k. stoppregler har slopats. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning för att se över de s.k. fåmansbolagsreglerna som reglerar beskattningen av utdelningar och reavinster i mindre företag. Syftet är att förbättra incitamenten till risktagande och entreprenörskap. Utredningen skall presentera sitt betänkande . Regeringen har vidare föreslagit generösare och enklare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av kommersiella lokaler i samband med byte av hyresgäst. Syftet är att befrämja ett effektivt utnyttjande av det kommersiella fastighetsbeståndet. De nya reglerna om ett utvidgat reparationsbegrepp skall enligt förslaget gälla ändringsarbeten som påbörjats . Skattereglerna för avdrag för ökade levnadskostnader i samband med resor i näringsverksamheter förenklas och förbättras för egenföretagare. Nya regler föreslås gälla fr.o.m. . Arbetet med att få till stånd fungerande patentintrångsförsäkringar fortsätter inom . Inte minst gäller detta arbetet inom EU, som syftar till att få till stånd en EU- täckande försäkringsordning. har även fattat beslut om att tillåta redovisning av företagen i den gemensamma valutan euro, samt regler som under vissa förutsättningar tillåter återköp av egna aktier. Vad gäller särskild beskattning av utländska nyckelpersoner har regeringen presenterat ett förslag som skickats till för granskning. Förslaget innebär att skatten sänks för utländska medborgare som arbetar i inom bl.a. tekniskt avancerad och forskningsintensiv verksamhet. Om kommissionen godkänner förslaget kan de nya bestämmelserna träda i kraft fr.o.m. . Kupongskatten för ut- delning på näringsbetingade aktier till stora utländska ägare (av aktie- kapitalet) avskaffas fr.o.m. . För att ytterligare förbättra villkoren för extern kapitalförsörjning av onoterade bolag och för att förenkla systemet har regeringen även föreslagit att kapitalförluster på marknads- noterade delägarrätter skall kunna kvittas mot vinster på onoterade aktier (fr.o.m. ). Vidare har regeringen lagt fram en proposition som ser över organisationen av näringspolitiken. Bland annat föreslås bildandet av tre nya myndigheter. En ny nationell myndighet för företagsutveckling inrättas. För att förstärka kunskapsunderlaget för innovations-, närings- och regionalpolitiken inrättas vidare en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering. Dessutom vill regeringen etablera en ny myndighet för forskning och utveckling samt en ny organisation för forskningsfinansiering. Sammantaget innebär förändringarna en tydligare och effektivare central myndighetsstruktur som bl.a. underlättar för de regionala aktörerna att vidareutveckla processen och föra dialogen om de regionala tillväxtavtalen. En framskjuten ställning och hög IT-nivå kan bidra till att angelägna politiska mål uppnås. är en av världens ledande IT- nationer. En stor del av 1990-talets tillväxt kommer från IT-investeringar. Branschen sysselsätter cirka 220 000 personer. I regeringens IT-proposition, presenterad för , anges konkreta mål och prioriteringar när det gäller IT-politiken. Regeringen föreslår att statens insatser prioriteras till tre områden i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla: IT-tillgänglighet, IT-tillit och IT-kompetens. Statens insatser för IT-infrastrukturen kommer att uppgå till , och förutsätter att marknadens olika aktörer själva investerar minst lika mycket. Det innebär att de sammanlagda satsningarna på bredband kommer att hamna på nivån runt . I detta ingår ett skatteavdrag för att stimulera anslutning till bredbandsnät. Statligt stöd ska också kunna utgå till regionala nät och anslutning till bredbandsnät i glesbygd. Därutöver bygger ut ett stomnät på marknadsmässiga villkor. Regeringen har för avsikt att att lägga fram en proposition med förslag till insatser för att främja konkurrensen. Förslagen kommer bl.a. att grundas på om konkurrensförhållandena generellt och inom olika marknader. 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet 5.1 Den ekonomiska utvecklingen Tillväxten i den svenska ekonomin har varit hög. Förutsättningarna för en fortsatt god tillväxt i ekonomin är dessutom gynnsamma. Ökningen av såväl hushållens konsumtionsutgifter som investeringarna förväntas vara fortsatt stark fram . Den goda utvecklingen av sysselsättningen och den disponibla inkomsten, tillsammans med den mycket starka förmögenhetsökningen , förväntas leda till en stark konsumtionsökning och (2000, exklusive effekten av kyrkans överföring till hushållssektorn, och 2001). Sparkvoten förblir därmed relativt låg. Under de närmast följande åren är det rimligt att räkna med något lägre och mer långsiktigt hållbara tillväxttal för hushållens konsumtionsutgifter. Den ökade investeringsaktiviteten som förutses inom näringslivet, har sin grund i en stark produktionsutveckling. Investeringsökningarna inom tjänstesektorerna mattas dock något framöver. Det finns indikatorer på att bostadsbyggandet fortsätter att stiga från i utgångsläget mycket låga nivåer. Tabell 5.1 Nyckeltal 1999 - 2003 1999 2000 2001 2002 2003 Antal sysselsatta 2,2 1,7 0,9 0,4 0,4 Sysselsättningsgrad, nivå 75,9 76,7 77,3 77,3 77,3 Öppen arbetslöshet, nivå 5,6 4,6 3,9 3,9 4,0 Arbetsmarknadspolitiska program, nivå 3,1 Kontantlön 3,4 3,5 3,5 3,5 3,5 KPI, årsgenomsnitt 0,3 1,3 2,2 2,0 2,0 Offentligt finansiellt sparande 1,9 2,8 3,2 3,6 4,5 BNP 3,8 3,8 2,9 2,0 2,0 Anm.: Sysselsättningsgraden mäts här som andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldrarna . Den öppna arbetslösheten och personer i program redovisas i procent av arbetskraften. Offentligt finansiellt sparande är uttryckt som andel av BNP före beräkningsteknisk överföring. Årlig procentuell förändring redovisas för antal sysselsatta, löner, KPI och BNP. Utsikterna för svensk exportindustri har förbättrats . Huvud- orsaken är den starkare efterfrågan i EU- området och en fortsatt stark utveckling i . har order- ingången ökat och tillförsikten bland företagen stärkts. Särskilt tydligt är detta i basindustrin som under den senaste tidens konjunkturuppgång släpat efter något. De förbättrade utsikterna förväntas leda till en fortsatt kraftig exporttillväxt, som det bidrar till den förväntade ökningen av investeringarna. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten under innevarande år bli . förväntas tillväxten mattas av något och uppgå till . Därefter väntas BNP växa i takt med den underliggande tillväxten i ekonomin som beräknas uppgå till . Den förväntade tillväxten i ekonomin leder bl.a. till att skatteintäkterna ökar. Som andel av BNP stabiliseras skattekvoten på en nivå strax . Trots den goda ekonomiska tillväxten är det svårt att skönja några tendenser till ökat inflationstryck. beräknas KPI öka med . förväntas dock prisökningstakten tillta i takt med att den allt starkare inhemska efterfrågan ger utrymme för högre vinstmarginaler i konsumentledet. Däremot kommer fallande importpriser och en god produktivitetstillväxt att hålla nere inflationen. Det ökade inflationstrycket antas leda till en fortsatt anpassning av penningpolitiken så att inflationen 2002 och 2003 hamnar i nivå med inflationsmålet på . 5.2 Arbetsmarknaden Sysselsättningen har ökat snabbt och den öppna arbetslösheten har fallit. ökade sysselsättningen med cirka 150 000 personer, vilket är den största uppgång som har noteras 76. Huvuddelen av sysselsättningsökningen har kommit till stånd inom den privata tjänstesektorn. Bland enskilda näringar noterades den största uppgången bland datakonsulter och annan företagsservice. Även arbetskraftsutbudet steg . ökade det dock inte lika mycket som sysselsättningen, vilket innebar att den öppna arbetslösheten, rensad för säsongsnormala variationer, föll. Däremot ökade arbetskrafts- utbudet kraftigt , eftersom antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program minskade. Det fick till följd att den säsongrensade öppna arbetslösheten vid slutet av året återigen steg, till ungefär samma nivå som . Mätt som årsgenomsnitt föll dock arbetslösheten ner till en nivå på av arbetskraften. Under den närmast kommande tiden för- väntas utvecklingen på arbetsmarknaden bli fortsatt gynnsam. förutses sysselsättningen öka med 68 000 personer, vilket motsvarar en ökning , varefter ökningstakten förväntas avta något till 38 000 personer eller . Det är fortfarande tjänstesektorn som står för den största sysselsättningsuppgången. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer , som enligt regeringens sysselsättningsmål skall uppgå till 2004, stiger till 2001. Även ökningen av arbetskraftsutbudet förväntas fortsätta. Genom att antalet platser vid högskolor och universitet planeras att utvidgas dämpas dock utbudsökningen något. Sammantaget innebär utvecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet att den öppna arbetslösheten bedöms falla till 2001. görs ingen bedömning av konjunkturutvecklingen. I stället baseras sysselsättningskalkylerna på en uppskattning av den underliggande tillväxttrenden i ekonomin, som förväntas generera en långsiktig produktionsökningstakt i ekonomin på . Sysselsättningen beräknas därmed stiga i ungefär samma takt som befolkningen i arbetsför ålder, . Det innebär att den kalkylerade öppna arbetslösheten och den reguljära sysselsättningsgraden ligger kvar på i princip samma nivå som . Det finns en rad osäkerheter beträffande utvecklingen på arbetsmarknaden framöver. beräknas det fortfarande vara en för- hållandevis stor andel av 16-64-åringarna som inte förvärvsarbetar. Det är dock mycket svårt att bedöma hur stor arbetskraftspotentialen är. Det är möjligt att arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar bättre än vad som antagits i kalkylen. Då skulle BNP-tillväxten kunna bli starkare och sysselsättningsnivån 2003 bli högre än beräknat utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Det finns emellertid även faktorer som talar för att BNP-tillväxten och sysselsättningen kan komma att utvecklas svagare än väntat. I vissa delar av landet är sysselsättningsgraden fort- farande betydligt lägre och den öppna arbetslösheten betydligt högre än i övriga riket. Dessutom är arbetslösheten högre bland lågutbildade och bland personer med invandrarbakgrund. Det finns därför risk för att det uppstår matchningsproblem på arbetsmarknaden eller rena bristsituationer när efterfrågan fortsätter att stiga. Löneökningarna skulle då kunna bli betydligt högre än beräknat, vilket skulle få negativa effekter på sysselsättning och tillväxt. Osäkerheten om omfattningen på de lediga resurserna i ekonomin efter 2001 är stor. Därför redovisas två alternativa kalkyler i den ekonomiska vårpropositionen. I den ena fungerar arbetsmarknaden väl och produktion och sysselsättning kan växa snabbare som löner och priser utvecklas på ett hållbart sätt. I denna kalkyl ökar BNP 2002 och 2003 , vilket innebär att den öppna arbetslösheten som årsgenomsnitt kan minska till 2003. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer stiger till 2003. I den andra alternativa kalkylen antas arbetsmarknad och lönebildning fungera sämre. BNP ökar 2002 och 2003 , vilket leder till en öppen arbets- löshet på 2003 och en reguljär sysselsättningsgrad på . För en detaljerad beskrivning av sysselsättningsmålet, se bilaga 4 till budgetpropositionen , prop. 1998/99:1. Icke säsongrensad öppen arbetslöshet uppgick till . , Svenskt näringsliv och näringspolitik . omfattar statistiken alla företag, tidigare ingick bara företag med en omsättning . För ändamålet avsattes 1,35 miljarder och 1,15 miljarder . Med gymnasial vuxenutbildning avses verksamhet inom såväl som den kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen, komvux. Helårsstudenter beräknas utifrån varje enskilt kurstillfälle. Antalet registrerade på kursen multipliceras med kursens poäng dividerat med 40. Antalet helårsstudenter exkl. uppdragsutbildning uppgick till drygt 245 000. och projektarbete som ingår i definition på konjunkturberoende program ingår ej i redovisad statistik. Däremot inkluderas som inte ingår i statistik. klassas alla som uppbär arbetslöshetsersättning som öppet arbetslösa i statistik. Inskrivna vid arbetsförmedlingen som varit kontinuerligt utan arbete eller i program . Anställning utan villkor vid ett eller flera tillfällen . Arbetslösheten mäts här som andel av befolkningen, då många ungdomar studerar. Det bör påpekas att den mest problematiska arbetsmarknadsutvecklingen finns i glesbygden, men att förekomsten av glesbygd inte med nödvändighet följer länsindelningen i riket. Kommunerna i glesbygdsregioner har framför allt en stor utflyttning av den yngre befolkningen, vilket försvårar kommunernas möjligheter att klara av sina välfärdsåtaganden. Stoppreglerna avser de särskilda regler som tar sikte på transaktioner mellan fåmansägda företag och dess ägare. 1999/2000:100 BILAGA 2 1999/2000:100 BILAGA 2