prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — ökar skatteinkomsterna med , vilket utöver den underliggande inkomstutvecklingen, förklaras av att den högre fastighetsskatten 2001 till stor del betalas som kompletteringsbetalning året efter inkomståret samt att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har skatteinkomsterna ökat med . De högre inkomsterna beror dels på en högre lönesumma men även den högre prognosen för realisationsvinster förklarar en stor del av ökningen. I tabell 6.12 finns betalningsförskjutningar uppdelade på privat sektor, kommunsektor och pensionssystemet. Tabell 6.12 Betalningsförskjutningar fördelade på sektorer Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Betalningsförskjutning varav Privat sektor Kommunsektor Pensionssystemet 6 -9 13 1 5 3 1 1 -17 -9 -9 1 -7 -4 -3 1 1 Av tabellen framgår att betalningsförskjutningarna påverkar statsbudgetens skatteinkomster positivt medan det motsatta förhållandet gäller för åren 2001 2002. är betalningsdifferensen åter positiv. Tabell 6.13 Statsbudgetens inkomster Budgetår Utfall Prognos 1999 2000 2001 2002 2003 1000 Skatter m.m. 672,4 646,7 652,8 686,6 717,9 1100 Skatt på inkomst 136,1 108,8 97,2 115,5 120,5 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 61,7 35,4 24,1 34,4 37,3 1121 Juridiska personers inkomstskatt 68,7 68,4 68,5 76,6 78,9 Övriga inkomstskatter 5,7 4,9 4,6 4,5 4,4 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 232,8 221,7 231,0 237,7 246,8 varav Inkomster 342,4 364,1 381,2 394,0 408,8 Utgifter 109,6 142,4 150,3 156,3 162,0 1300 Skatt på egendom 39,2 37,2 36,4 36,4 44,5 varav 1310 Skatt på fast egendom 27,1 24,8 23,3 23,1 30,4 1320 Förmögenhetsskatt 5,5 6,0 6,6 6,7 7,4 1341 Stämpelskatt 4,5 4,3 4,4 4,4 4,5 1330 Arvs- och gåvoskatt 2,1 2,1 2,1 2,2 2,2 1400 Skatt på varor och tjänster 252,3 266,2 276,6 285,7 295,0 varav 1411 Mervärdesskatt 170,6 181,9 190,6 198,4 206,3 1424 Tobaksskatt 7,4 7,5 7,4 7,4 7,5 1425 Alkoholskatt 10,6 10,5 10,6 10,7 10,8 1428 Energiskatt 50,5 51,8 52,6 53,3 54,1 1452 Annons- och reklamskatt 1,0 1,1 1,1 1,2 1,2 1460 Skatt på vägtrafik 6,4 6,7 6,7 6,8 6,9 1470 Skatt på import 3,5 3,7 3,8 4,0 4,3 Övriga skatter på varor och tjänster 2,6 3,5 4,1 4,2 4,2 1500 Utjämningsavgift 20,5 18,6 18,6 18,6 18,6 1600 Betalningsdifferenser -8,5 -5,8 -7,0 -7,2 -7,5 2000 Inkomster av statens verksamhet 33,5 45,8 30,9 29,1 27,9 varav 2411 Inkomster av statens aktier 8,0 16,9 6,3 5,3 5,0 3000 Inkomster av försåld egendom 1,0 95,0 15,0 15,0 15,0 varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 1,0 95,0 15,0 15,0 15,0 4000 Återbetalning av lån 3,1 2,5 2,5 2,5 2,4 5000 Kalkylmässiga inkomster 5,2 9,0 9,5 9,7 9,9 6000 Bidrag m.m. från EU 9,3 10,6 9,9 11,2 10,9 Statsbudgetens totala inkomster 724,5 809,6 720,6 754,2 784,0 6.4.2 Övriga inkomster Statsbudgetens övriga inkomster beräknas minska med . Bortsett från extraordinära inkomstförstärkningar , såsom försäljningsinkomster och aktieutdelningar, minskar inkomsterna med 2003. 2000 Inkomster av statens verksamhet Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 33,5 45,8 30,9 29,1 27,9 Diff. BP2000 -0,8 -3,0 -3,7 -5,3 De största inkomsterna återfinns under följande inkomsttitlar: inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster från statens aktier samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Mellan budgetåren 2000 och 2003 beräknas inkomsterna minska med . Den enskilt viktigaste förklaringen till minskningen är tillfälligt höga inkomster av statens aktier 2000. Det förklaras i sin tur av den beräknade inleveransen om från förvaltningsaktiebolaget försäljning av aktieinnehavet i & . beräknas inlevererat överskott från minska från 2000 till 2003. inlevererade överskott beräknas utifrån genomsnittliga nettoresultat under de föregående fem åren. Nettoresultatet 2002 beräknas nu i genomsnitt bli lägre i jämförelse med det genomsnittliga nettoresultatet 1999. En revidering har gjorts av den metod som används för att beräkna nettoresultat i syfte att förbättra prognosen. På inkomsttiteln av statens verksamhet redovisar ett hundratal myndigheter inkomster av extraordinär karaktär. Dessa inkomster beräknas minska med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förväntas inlevererade överskott bli lägre åren 2000 2003. De lägre inkomsterna förklaras också av att inkomster från statens aktier beräknas bli lägre, vilket bl.a. följer av beräknade försäljningar av statligt aktieinnehav. föreslås dessutom att avgifter för bl.a. körkort, motorfordon och finansieringsbidrag för arbetspraktik, som respektive redovisar mot inkomsttitel, skall budgeteras netto. Inkomsterna beräknas därmed bli lägre samtliga år 2003. Övriga inkomster av statens verksamhet beräknas bli lägre såväl 2001 som 2002 i jämförelse med budgetpropositionen . 3000 Inkomster av försåld egendom Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 1,0 95,0 15,0 15,0 15,0 Diff. BP2000 0,2 0,0 0,0 0,0 Försäljningar av statligt aktieinnehav beräknas 2003 uppgå till . Större delen av försäljningarna beräknas ske . Prognosen är emellertid behäftad med stor osäkerhet. I förhållande till bedömningen till budgetpropositionen beräknas försäljningsinkomsterna bli oförändrade. 4000 Återbetalning av lån Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 3,1 2,5 2,5 2,5 2,4 Diff. BP2000 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbetalningar av studiemedel men även återbetalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinansiering. 2003 beräknas inkomster från återbetalning av lån bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förväntas återbetalningar av studielån tecknade bli lägre. 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 5,2 8,9 9,5 9,7 9,9 Diff. BP2000 -0,1 -0,1 0,5 0,8 De kalkylmässiga inkomsterna består av avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter. Av de totala inkomsterna under inkomsttypen utgör inkomster på inkomsttiteln en betydande del. beräknas dessa inkomster öka med till följd av högre lönesumma. I jämförelse med bedömningen i budgetpropositionen ökar inkomsterna med 2001 och med 2002, vilket framför allt förklaras av antagandet om högre utbetald lönesumma. 6000 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 9,3 10,6 9,9 11,2 10,9 Diff. BP2000 -1,4 0,9 0,2 1,1 beräknas inkomsterna öka med . Inkomsterna varierar dock under mellanliggande år. Det är framför allt Bidrag från och Bidrag från som varierar . Det är mycket svårt att beräkna de kommande årens inkomster. För regional- och socialfonden ligger osäkerheten framför allt i att prognostisera kommande års utbetalningar, vilka i sin tur ligger till grund för de utbetalande myndigheternas rekvisitioner från Europeiska kommissionen. I förhållande till budgetpropositionen balanseras i viss mån de lägre inkomsterna från av högre inkomster från . Totalt är inkomsterna ca högre såväl 2000 som 2002, jämfört med beräkningen till budgetpropositionen . 6.5 Kommunernas skatter Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2000 utgörs av löner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. är skild från staten. Medelutdebiteringen är för kommunerna, för landstingen, dvs. Jämfört med 1999 är det en ökning . Kommunalskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat avseende inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Diagram 6.6 Kommunernas och landstingens skatter Miljarder kronor Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar de kassamässiga skatterna , då slutregleringen avseende betalas ut. Även NR- skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I diagram 6.6 redovisas kommunernas och landstingens skatter enligt alla tre redovisningsprinciperna för åren 1996 2003. Mellan beräknas de periodiserade skatterna öka med , vilket är betydligt mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka ökar med 65 respektive . Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende . Den periodiserade skatten påverkas 2000 av den begränsade avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften. Denna ändring ökar kommunskatterna med . De ökade intäkterna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande neddragning görs av de generella statsbidragen. 6.6 Uppföljning av statsbudgetens inkomster Statsbudgetens totala inkomster för uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet blev , vilket är mer än i beräkningen till statsbudgeten. De största avvikelserna avsåg fysiska personers inkomstskatt med , socialavgifter med , mervärdesskatt med , juridiska personers inkomstskatt med -samt betalningsdifferenser med . Fysiska personers inkomstskatt Fysiska personers inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. Avvikelsen beror dels på högre utfall av utbetalda löner såväl 1998 som 1999, dels på högre kapital- inkomster av realisationsvinster. Utfallet för den slutliga skatten avseende blev högre än i beräkningen till statsbudgeten. avsåg realisationsvinster medan återstoden avsåg en högre lönesumma. Det högre utfallet medförde högre kompletteringsbetalningar . Ett för lågt antagande om lönesummans utvecklingstakt medförde dessutom att preliminärskatterna underskattades med . Juridiska personers inkomstskatt Utfallet blev lägre än i statsbudgeten. Preliminärskatten blev lägre än beräknat. jämkade företagen ned preliminärskatten i en betydligt större utsträckning än . Detta motverkas dock delvis av att underuttaget av slutlig skatt (dvs. slutlig skatt minus preliminärskatt) avseende blev högre än prognostiserat. Även nettot av tillkommande skatt och restitutioner blev högre än beräknat. Socialavgifter Utfallet för socialavgifterna blev högre än i statsbudgeten. Den faktiska utvecklingen av lönesumman blev högre än beräknat vilket medförde att inkomsterna underskattades med . Även nedsättningarna blev högre än beräknat vilket minskade inkomsterna med . Mervärdesskatt Utfallet för mervärdesskatten blev högre än i statsbudgeten. Det högre utfallet förklaras av att den privata konsumtionen blev högre än vad som antogs i beräkningen till statsbudgeten och av att konsumtionen av bilar, sällanköpsvaror och tjänster blev betydligt högre än väntat. Även intäkterna från insatsförbrukning och investeringar i kommunsektorn blev högre än beräknat. Betalningsdifferenser, skattekonto Betalningsdifferensen uppgick till -8,, vilket är högre än i statsbudgeten. Ökningen beror antagligen både på större realisationsvinster och införandet av skattekontot. Kompletteringsbetalningarna blev högre än beräknat. har inbetalningar varit tämligen små men har ökat i omfattning. beror på att det i prognosen antogs att företagen varken skulle ha under- eller överskott medan utfallen visar att företagen har månatliga överskott om . Resterande del förklaras av att inbetalningar av underuttaget av slutlig skatt (f.d. kvarstående skatt) betalas in tidigare i skattekontosystemet, sannolikt till följd av den nya ränteberäkningen. 2000 Inkomster av statens verksamhet uppgick inkomsterna preliminärt till , vilket är högre jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Förklaringen är framför allt en underskattning i statsbudgeten av inkomsttiteln av statens aktier med , Skattetillägg med och Utförsäljning av beredskapslager med . Inlevererat överskott från AB är preliminärt lägre än det budgeterade beloppet, vilket främst förklaras av att redovisningen mot inkomsttiteln är ändrad. 3000 Inkomster av försåld egendom Utfallet uppgick preliminärt till , vilket är lägre jämfört statsbudgeten. Avvikelsen avser Övriga inkomster av försåld egendom. 6000 Bidrag m.m. från EU Det preliminära utfallet uppgick till , vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Avvikelsen förklaras främst av att Bidrag från senarelades. 6.7 Skattekvoten Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste definitionen av skattekvoten är den som baseras på skatter redovisade enligt NR. Den skattekvot som beräknas utifrån NR:s definition är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt räknas till påföljande år. Skattekvoten är således beroende av när i tiden den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger sitt stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med det land som i stället ger sitt stöd som en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland OECD- länderna. I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Som framgår av tabell 6.14 tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Om skatten på offentliga transfereringar exkluderas kommer den uppmätta skattekvoten för del att minska med i storleksordningen 5 . Tabell 6.14 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten Procent av BNP 0-0,5 0,5-3 5,0-6,0 I tabell 6.15 redovisas skattekvoten för perioden 2002 dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Tabell 6.15 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Skattekvot enl. NR 53,4 53,5 51,8 51,0 51,0 51,0 Periodiserad skattekvot 53,1 53,7 51,9 51,3 51,1 51,0 Periodiserad skattekvot exkl. skatt på trans- fereringar m.m. 48,4 49,0 47,6 47,1 46,9 46,8 Dessutom redovisas den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar och 1999 den frivilliga delen av kyrkoskatten. Vid beräkningen av skattekvoten skall även vissa avgifter, som inte ingår i redovisningen av de periodiserade skatterna, läggas till. Till dessa hör bland annat bankgarantiavgifter och avgifter till kärnbränslefonden. I samtliga nedan redovisade skattekvoter ingår de ovan nämnda avgifterna. 7 Utgiftsramar åren 2001 2003 7 Utgiftsramar åren 2001 2003 7.1 Utgifternas fördelning på utgiftsområden Regeringens förslag: Den preliminära för- delningen av utgifterna på utgiftsområden för åren 2001 2003 enligt tabell 7.1 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 2001 2002. godkände förslaget (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1, rskr. 1999/2000:28). I detta kapitel presenterar regeringen en reviderad preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 2001 2002 och en preliminär fördelning . Regeringens förslag till utgiftsramar för åren 2001 2003 samt skillnader i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen för åren 2001 2002 redovisas i tabell 7.1. Beräkningarna av fördelningen på utgiftsområden för åren 2001 2003 är baserade på nu kända förut- sättningar vad avser den ekonomiska ut- vecklingen och gällande regelsystem och skall betraktas som preliminära. Inför budgetpropo- sitionen kan utgiftsramarna komma att justeras, t.ex. beroende på att pris- och lönekänsliga anslag kan komma att ändras till följd av nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Regeringens förslag till utgiftstak för staten och förslag om tekniska justeringar av utgiftstaken för åren 2001 2002 redovisas i avsnitt 4.1.1. Utgångspunkten för förslaget till preliminära utgiftsramar är att de föreslagna utgiftstaken för åren 2001 2002 skall hållas och att en tillfreds- ställande nivå på budgeteringsmarginalen skall uppnås . Tabell 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden Differens mot budget- propositionen 2001 2002 2003 2001 2002 UO 1 5 313 5 132 5 017 562 354 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 610 1 600 1 622 -14 -77 UO 3 och uppbörd 6 173 6 300 6 442 152 187 UO 4 Rättsväsendet 24 UO 5 och internationell samverkan 2 889 2 863 2 907 -138 -202 UO 6 Totalförsvar 46 529 45 506 44 530 469 377 UO 7 Internationellt bistånd 15 029 15 597 18 181 671 1 272 UO 8 Invandrare och flyktingar 4 875 4 649 4 861 -42 178 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 27 011 28 313 29 737 1 111 2 104 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 100 075 102 610 104 612 7 621 10 364 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34 164 33 746 33 386 1 473 1 549 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 48 172 49 639 50 400 256 1 397 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 27 447 27 418 27 424 -1 019 -855 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 45 555 45 948 46 540 -696 -694 UO 15 Studiestöd 21 860 24 591 24 530 -2 673 -243 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 34 745 39 683 40 734 -1 884 727 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 711 7 909 8 109 38 50 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 11 984 11 277 10 882 -298 -441 UO 19 Regional utjämning och utveckling 4 067 3 204 3 304 230 110 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 2 016 2 222 2 408 186 202 UO 21 Energi 2 262 2 085 1 302 342 347 UO 22 Kommunikationer 24 651 25 087 26 078 -517 -446 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 664 13 854 13 937 -304 -266 UO 24 Näringsliv 3 197 2 977 2 895 178 43 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 101 850 101 827 104 185 -22 35 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 69 270 65 670 58 570 -7 840 3 460 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 24 093 24 795 24 742 272 1 118 Minskning av anslagsbehållningar 4 000 5 500 4 000 -3 500 500 Summa utgiftsområden 714 242 725 106 727 071 -4 372 22 867 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 644 972 659 436 668 501 3 468 19 407 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 144 686 151 337 158 364 -119 -53 Takbegränsade utgifter 789 658 810 773 826 865 3 349 19 354 Budgeteringsmarginal 2 342 6 227 20 135 -1 349 -16 354 Utgiftstak för staten 792 000 817 000 847 000 2 000 3 000 7.2 De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budget- propositionen Det är flera faktorer som leder till reviderade utgiftsramar jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna satsningar och utgiftsminskningar, reviderad prognos för de makroekonomiska förut- sättningarna, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom regelstyrda bidrags- system, förändrade prognosmetoder och förändrade prognoser av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. I tabell 7.2 har förändringen av de takbegränsade utgifterna för åren 2001 2002 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen delats upp på dessa faktorer. Av tabellen framgår det att ökningen av de takbegränsade utgifterna åren 2001 2002 främst beror på förändrade volymer i regelstyrda bidragssystem. Nya satsningar och utgiftsminskningar Av redovisningen i avsnitt 4.3 framgår att de förslag till satsningar och utgiftsminskningar som lämnas eller aviseras för åren 2001 2002 sammantaget beräknas öka utgiftsområdes- ramarna med 2001 och 2002, i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Större utgiftsökningar åren 2001 2002 föreslås inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, där satsningarna uppgår till ca 2001 och ca 2002. Satsningar på bl.a. de sämst ställda pensionärerna görs inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom på totalt ca . Införandet av pensionsrätt för totalförsvarsplikt och studier leder till högre utgifter med sammanlagt 2001 och 2002 inom utgiftsområdena 6 Totalförsvar och 15 Studiestöd. Införandet av en extra s.k. pappa- och mammamånad i föräldraförsäkringen beräknas öka utgifterna inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn med . Inom utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning tillförs ytterligare ca 2002 för finansiering av maxtaxa och vissa andra åtgärder inom förskola och barnomsorg. Större utgiftsminskningar föreslås genomföras på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv där anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med ca 0,8 respektive 2001 och 2002, vilket kompenseras av ett utökat stöd till långtidsarbetslösa på budgetens inkomstsida. Införandet av maxtaxa i förskolan väntas ske först , vilket leder till lägre utgifter . Tabell 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av utgiftsreformer m.m. 2001 2002 Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen 786,3 791,4 Utgiftsreformer och utgiftsminskningar 2,4 7,5 Ändrade makroekonomiska förutsättningar -0,6 -0,4 Reviderad pris - och löneomräkning -0,3 0,2 Volymförändringar 5,7 11,1 Prognosfel m.m. -0,3 0,4 Förändrad prognos för minskning av anslagsbehållningar -3,5 0,5 Total utgiftsförändring 3,3 19,4 Takbegränsade utgifter ekonomiska vårproposition 789,7 810,8 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte Makroekonomiska förutsättningar Utgifternas fördelning på utgiftsområden på- verkas av en ändrad bedömning av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av makroekonomiska antaganden har för åren 2001 2002 justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfererings- ändamål. Den öppna arbetslösheten beräknas bli något lägre jämfört med be- räkningen i budgetpropositionen . Vid en oförändrad medelersättning per arbetslös innebär detta att utgifterna för arbetslöshets- försäkringen minskar med ca . Högre inkomster för hushållen leder till lägre kostnader för bostadsbidragen. Andra makroekonomiska förändringar medför emellertid att de takbegränsade utgifterna blir högre. Den genomsnittliga timlönen beräknas bli högre båda åren vilket innebär ökade utgifter för inkomstrelaterade transfereringar. Upp- revideringen av tillväxten och den därmed högre bruttonationalinkomsten innebär att utgifts- ramarna för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 27 Avgiften till den Europeiska gemenskapen blir högre. Högre ränta leder till högre utgifter för räntebidragen och ökar statens upplåningskostnader för finansiering av studiemedel. Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska förutsättningarna medföra att de takbegränsade utgifterna minskar med 2001 och 2002 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för åren 2001 2002. Slutlig pris- och löneomräkning har därefter genomförts. Den baserar sig på konstaterad pris- och löneutveckling inom den konkurrensutsatta sektorn.