prop · GN03137 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett av dessa behandlar frågor om socialisation, kulturfrågor och samhälle. Häri kan ingå hur man arbetar för att elevernas känsla för demokrati, samhörighet och solidaritet utvecklas. Det framhålls att lärarstudenterna måste förvärva kunskaper om elevernas livssituation och uppväxtvillkor. Ett närliggande, centralt kunskapsområde sätter frågor om yrkesverk- samhetens samhällsuppdrag, demokrati och värdegrund i fokus. Detta innebär att lärarstudenterna måste analysera de grundläggande värde- ringar som samhället vilar på. De nämnda kunskapsområdena, påpekas det i propositionen, kan bl.a. belysas genom att internationella överenskommelser behandlas och beaktas i utbildningen. FN:s konvention om barnets rättigheter ges härvid som exempel. Propositionen behandlas i . Mobbning i skolan Alla har rätt att bli behandlade med respekt för sin person såväl i skolan som utanför. Medvetenheten om att elever inom skolan blir utsatta för kränkande behandling såsom mobbning har ökat bland skolans personal. En tredjedel av lärarna upplever ett ökat problem med våld, mobbning och rasism i skolan och de anser också att det finns pro- blem med bristande etik och moral. Regeringen har uppmärksammat detta och markeras skyldigheten att motverka alla former av kränkande behandling tydligare både i skollag och läroplan. Av läro- planens avsnitt om värdegrund och uppdrag framgår att verksamheten skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och att alla som verkar i skolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde. Ingen skall utsättas för mobbning, och alla tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas. Rektor har ett ansvar för att skolan har ett handlingsprogram för att förebygga alla former av krän- kande behandling. Hur stor andel elever som blir utsatta för mobbning och om andelen ökar är osäkert. Få vetenskapliga undersökningar finns inom området. Den enda stora vetenskapliga undersökning som finns om mobb- ningens omfattning m.m. påbörjades och visar att av eleverna i årskurs 1 i årskurs 7 9 mobbas. Det är något fler pojkar som blir utsatta för mobbning än flickor, särskilt i de högre årskurserna. Pojkarna är klart överrepresenterade bland dem som själva mobbar. Undersökningen visade enligt forskaren ett samband mellan vårdnadshavarens uppfostringsmetoder och elevens aggressions- nivå. Det gick däremot inte att påvisa samband mellan aggressionsnivå och till exempel faktorer som klassens storlek. undersökning visar att av eleverna i årskurs 4 uppger att de varit utsatta för mobbning. skolbilds- undersökning från visar att av eleverna i årskurs 7 9 känner sig mobbade av andra elever. Andelen som uppger att de är mobbade eller utsatta av någon lärare är av alla elever och så många som av invandrareleverna. fick ett regeringsuppdrag att granska skolornas arbete för att förebygga mobbning samt effekterna av de skärpta bestämmelserna i skollagen och läroplanen. Granskningen av 83 skolor visar att handlingsprogram mot mobbning finns på de allra flesta skolor medan det däremot på vissa skolor finns bristande kunskaper om omfatt- ningen av mobbningen. På flera skolor saknas ett arbete med att syste- matiskt förebygga och följa upp kränkningar. redovisar även besök hos skolor som med ett gott resultat arbetar med att stärka elever- nas sociala kompetens. För att stärka skolornas arbete med samhällets värdegrund och en hel- hetssyn på sociala mål och kunskapsmål utlyste skolministern till ett värdegrundsår, vilket bl.a. innefattade det s.k. . Projektet har bland annat gett ut tre pedagogiska diskussionsmaterial som riktar sig till olika åldrar (5 , 10 och 15 ) för att stimulera samtal mellan barn, ungdomar och vuxna om värderingar, normer och hur dessa styr hur vi ser på och värderar varandra. Materialet har distri- buerats till förskolor och skolor med elever i berörda åldersgrupper. Vidare har tre rapporter tagits fram för att tillföra kunskap och fördjupa diskussionen om värdegrunden bland verksamma i skolan och lärarutbildning. Tre nationella konferenser har hållits. Vid den sista presenterades projektets slutbok om samtal för demokrati i skolan, som har sänts ut till alla skolledare i landet. Förskolans, skolans och fritidshemmets kvalitet och resultat En stor internationell jämförelse av verksamheter för förskolebarn i 12 länder från olika delar av världen har gjorts på uppdrag av . Rapporten är skriven av en expertgrupp som granskat förskoleverksam- heten med avseende på bland annat tillgänglighet, kvalitet, pedagogiskt innehåll, lagstiftning och finansiering, utvärdering och forskning. Föräld- raförsäkringen och övrigt familjestöd samt den goda tillgången på för- skoleverksamhet och det svenska välfärdssamhällets stöd till barnfamil- jerna imponerar på experterna. Det finns en överensstämmelse mellan mål och praktik, skriver gruppen. Internationellt sett finns en mycket väl- utbildad personal som för en hög och jämn kvalitet. Den svenska förskoleverksamheten kännetecknas av stor mångfald och variationsrike- dom både avseende form och innehåll. Den svenska synen på barn skiljer sig från många andra länders. Barn i betraktas som fullvärdiga samhällsmedborgare med rättigheter och skyldigheter. Barndomen har ett värde i sig. Förskolan är det första steget i utbildningssystemet vilket skiljer från många andra länder. Att ansvarar för hela förskoleverksamheten för barn är unikt och positivt, enligt OECD-experterna. Det finns dock också brister som t.ex. att avgifterna skiljer sig för mycket åt mellan kommunerna. Ett annat problem är att vissa barn utestängs från eller aldrig får del av den svenska förskoleverksamheten. Detta gäller till exempel vissa invandrar- barn och barn till arbetslösa föräldrar. Införandet av förskoleklassen, samordning av lagstiftningen, förskolans läroplan samt anpassningen av läroplanen för det obligatoriska skolväsendet till att också omfatta förskoleklass och fritidshem bidrar till att stärka förutsättningarna för en fördjupad integrering i förskolans, skolans och fritidshemmets pedagogik. I kommunerna har de lokalmässiga och organisatoriska förutsättningarna för en verksamhetsintegrering ökat väsentligt . Integrationen av det pedagogiska innehållet uppvisar däremot en stor variationsrikedom enligt en delrapport från . För att visa hur lagar och förordningar kan tillämpas i fritidshem, familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet har Skol- verket på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd. uppföljning av handikappreformen visade att många anhöriga var nöjda med både förskoleverksamheten och skolbarns- omsorgen men de betonade vikten av att personalstödet funge- rar. Det fanns hos föräldrarna en oro för nedskärningar inom främst för- skola och skola. I ett internationellt perspektiv står sig de svenska grundskoleelevernas resultat väl. Resultatet varierar dock mellan olika skolor. Det tydliga kravet på att alla elever skall ges möjlighet att nå godkänt resultat i alla ämnen har lett till den delvis avsedda effekten: att fokusera problemen på elever som inte är godkända. Måluppfyllelsen i ämnena svenska och engelska är goda medan utvärderingar i matematik och naturvetenskap visar att eleverna är bättre på mekaniska räkneuppgifter än problemlös- ning. Andelen elever som uppnått minst betyget Godkänt (G) i svenska var , en större andel flickor än pojkar hade Mycket Väl Godkänt (MVG). Inom gruppen pojkar hade ej uppnått målen och inom flickgruppen var det som ej uppnådde målen. Andelen elever som uppnått minst betyget G i matematik var , ungefär en lika stor andel flickor som pojkar fick betyget MVG. Inom gruppen pojkar hade ej uppnått målen och inom flickgruppen var det som ej uppnådde målen. Andelen elever som uppnått minst betyget G i engelska var , en klart större andel flickor fick betyget MVG än pojkar. Inom gruppen pojkar hade ej uppnått målen och inom flickgruppen var det som ej upp- nådde målen. Preliminära siffror visar på att andelen elever som inte har nått målen i ett eller flera ämnen har ökat . Den reformering av gymnasieskolan som påbörjades hade till syfte att skapa en gymnasieskola för alla. Av de elever som gick ut gick vidare direkt till gymnasiet. Av dessa hade fullföljt sin utbildning . Regeringen anser att gymnasieskolans resultat behöver förbättras och andelen elever som går ut med fullständigt slutbetyg bör öka. För att nå en likvärdig skola med hög kvalitet har fått ett särskilt ansvar att utveckla och kontrollera kvalitetssäkringsarbetet. Skyl- dighet för varje kommun och skola att göra skriftliga kvalitetsredo- visningar infördes . En kvalitetsgranskningsnämnd knuten till har inrättats. Nationella kvalitetsgranskningar utförs av sär- skilda utbildningsinspektörer. Det pågår också en försöksverksamhet med att ta fram nationella kvalitetsindikatorer. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin tid i förskola, skola och fritidshem. De flesta anser att skolan och utbildning är viktig, ele- verna uppskattar lärarna och tycker att de fått mer att säga till om. Ett lokalt utvecklingsarbete pågår i många skolor. De flesta barn och ung- domar trivs och mår bra. Men det finns också flera områden som behöver förbättras, som t.ex. brister i skolans måluppfyllelse, stress, meningsfull- het och inflytande. 3.3 Barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa Sammanfattande beskrivning: Hälsoläget för barn i är i allmänhet gott. En lång rad sjukdomar som var ett allvarligt hot mot barnen har försvunnit eller minskat avsevärt i omfattning och farlighet. Två områden kräver dock fortsatt arbete: allergi-, astma- och överkänslighetssjukdomar och psykiska problem. Allmänt Barn i mår i allmänhet hälsomässigt bra. Spädbarnsdödligheten är en av de lägsta i världen. Få barn dör under sin uppväxttid och den medicinska utvecklingen har gått påtagligt framåt så att man kan hantera sjukdomar som var mycket allvarliga. Det är nu viktigt att behålla denna positiva situation och om möjligt ytterligare förbättra den. Barnavårdscentralerna (BVC) spelar en central roll i arbetet med att ge barnen en hälsomässigt god start i livet. De är också ett viktigt stöd för många föräldrar i deras föräldraroll, bl.a. är de basen för den föräldra- utbildning som riktas till flertalet nyblivna föräldrar. Barnavårdscentra- lerna har ett mycket stort förtroende hos de berörda föräldrarna. De når också praktiskt alla föräldrar. Det innebär att BVC på ett tidigt stadium kan se och fånga upp problem. Mycket kan BVC-personalen göra själv. är det nödvändigt att de för problem vidare till andra instanser. Det är därför viktigt att samverkan mellan BVC och andra organ fungerar väl. Det finns dock vissa problem som kräver kraftsamling både centralt och ute i de verksamheter som möter barn och ungdomar. Det gäller dels barns och ungdomars psykiska hälsa, dels den ökade förekomsten av allergi och annan överkänslighet. Ytterligare problemområden är miss- bruk av tobak, droger och alkohol samt fysisk inaktivitet som ger upphov till hälsoförsämringar . Inom dessa områden krävs ytterligare insatser. Vid all medicinsk behandling är relationen mellan sjukvårdspersonal och patient betydelsefull. Det gäller kanske särskilt när barn behandlas. Bland annat är det viktigt att kunna lyssna på barn och förstå vad de säger. Det är därför viktigt att det finns en tydlig barnkompetens inom såväl den öppna som den slutna sjukvården. Lika viktigt är att barnkom- petensen inom mödra- och barnhälsovården tillvaratas och förstärks. har i uppdrag att kartlägga barnkompetensen inom hälso- och sjukvården och att föreslå åtgärder för att förbättra den . Uppdraget skall redovisas . Det finns flera tecken på att psykiska problem hos barn och ungdomar ökar. Studier gjorda visar att barns och ungdomars självupplevda psykiska hälsa har försämrats. Vissa rapporter pekar på att förekomsten av stressrelaterade psykosomatiska besvär, depressiva och andra psykiatriska symtom ökar. Enligt visar även en försiktig uppskattning att minst 5 av alla barn och ungdomar lider av psykiska problem och störningar, (se SOU 1998:31, s. 49). Konsekvenserna av neuropsykiatriska tillstånd såsom ADHD och DAMP har alltmer kommit i fokus. Bristande anknyt- ning i den tidiga kontakten mellan barnet och dess omsorgstagare och depression i anslutning till graviditet och förlossning börjar också upp- märksammas på ett tydligare sätt. Kunskapsläget när det gäller allergiska sjukdomar har ökat betydligt . Trots det är det svårt att förklara varför dessa sjukdomar ökar så påtagligt som de gör. Klart är ändå att olika åtgärder i barnens hemmiljö och kost kan medverka till att sjukdomen inte uppstår eller får en mildare form. Detsamma gäller inomhusmiljön i skolan och i andra lokaler där barn vistas. Kunskapsspridning från hälso- och sjukvården till föräldrar, skolpersonal och barnen själva är således viktiga redskap för att motverka allergisjukdomar. De viktigaste beteendena som medför risk för ohälsa i vuxen ålder har också visat en ogynnsam trend. Användningen av droger och alkohol har ökat och den fysiska aktiviteten har sannolikt minskat. Däremot har användningen av tobak i stort varit oförändrad . Försämringen tycks framför allt drabba en utsatt minoritet bland barn och ungdomar, men de sociala skillnaderna för flera viktiga fysiska hälsoproblem har troligen minskat . För psykisk ohälsa finns betydande sociala skillnader för vissa svåra problem men inte för många av de mindre allvarliga formerna av psykisk ohälsa. Bruk av tobak liksom fysisk inaktivitet är vanligare i socialt mindre gynnande grupper. Det är viktigt att uppmärksamma vad barns och ungdomars förändrade villkor innebär för hälsoutvecklingen, liksom att vara uppmärksam på de skillnader inom barn- och ungdomsgruppen som finns . fick i uppdrag av regeringen att göra en kartläggning av ungdomars sexvanor och attityder till sex. Av studien kan utläsas att ungdomar är den grupp som i högst utsträckning använder preventivmedel. Andelen som har sex på ett sätt som innebär risker för oönskade graviditeter eller sexuellt överförbara sjukdomar är ungefär oförändrad över tiden. Ungdomars ålder vid sexdebuten har stadigt sjun- kit fram till och debuten har legat (16,för flickor och för pojkar). När det gäller homosexuella ungdomars sexdebut visar detta på en liknande trend, dvs. en stadigt sjunkande ålder och en stabilisering vid . De flesta studier visar dock att det finns betydande klassrelaterade skillnader när det gäller ålder för samlagsdebut. Fram minskade antalet aborter i åldersgruppen 15 , men 1999 kan en liten men stadig uppgång noteras, från 17 till 19 verkställda aborter räknat per 1 000 kvinnor. Statistiken visar också att det är färre i den ovan nämnda åldersgruppen som blir gravida, men att det är fler av dessa som väljer att göra abort. har redovisat en kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget bestod bland annat av att granska hur skolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning i förhållande till de mål som finns inom området, främst från ett jämställdhetsperspektiv. Bakgrunden till att fick detta uppdrag var bland annat oroande signaler om sexuella trakasserier och könsmobbning i form av ett sexis- tiskt språkbruk. Kvalitetsgranskningen visade att undervisningen bör utvecklas och förbättras. I utvärderingens slutkommentarer sägs att jämställdhet behö- ver få en tydligare plats i undervisningen framför allt kopplat till sexua- litet och identitet. Skolan bör även arbeta med att stödja båda könen i ett främjande perspektiv. En iakttagelse var att ju mer sex och samlevnad tas upp i olika ämnen desto mer främjande blir perspektivet. De elever som fått en bra och varierande sex- och samlevnadsundervisning vill ofta ha mer undervisning. För att betona vikten av att tala om värdefrågor i samband med under- visningen om sex och samlevnad har regeringen gjort en tydlig markering i de reviderade kursplanerna för i de samhällsorienterande ämnena. Där markeras nu att tid skall avsättas för att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Man betonar vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk. Även i kursplanerna för de naturorienterande ämnena, biologi och religion finns kommentarer om undervisningen i sex och samlevnad. 3.3.1 Alkohol, narkotika och tobak Sammanfattande beskrivning: Alkoholproblemen bland barn och ungdomar i är begränsade. Tecken till ökning av konsumtio- nen finns dock. Viktiga inslag i arbetet mot droger är att mer engagera ungdomarna själva i arbetet och att stärka deras förmåga och vilja att avstå från narkotika och att skjuta upp alkoholdebuten. Alkohol och narkotika är ofta viktiga faktorer bakom både olyckor, självmord, social utslagning och ohälsa bland ungdomar. Rökning är den viktigaste orsaken till ohälsa bland människor i vuxen ålder, som de flesta börjar röka redan i ungdomen. Regeringens politik är inriktad på att alkoholkonsumtion inte skall förekomma under uppväxtåren. Detta synsätt har brett stöd hos det svenska folket. Det finns en bred uppslutning kring våra åldersgränser för inköp och servering. Syftet är att vidmakthålla skyddet för ungdom. Sedan genombrottet för diagnostisering av fetalt alkoholsyndrom (FAS) betonas också vikten av helt alkoholfria graviditeter. FAS är en samlingsdiagnos för fosterskador till följd av moderns alkoholkonsum- tion. På narkotikaområdet är målet ett samhälle fritt från narkotika. Bety- dande insatser sätts in för att förverkliga den målsättningen när det gäller information och förebyggande arbete såväl som när det gäller att ta hand om de ungdomar som fastnat i missbruk. Trender Ungdomars alkoholvanor uppvisar ofta likheter med den övriga befolk- ningens. har den totala konsumtionen av alkohol ökat något i . Bland ungdomar har ökningen pågått . Framför allt är det andelen ungdomar som berusar sig som har ökat. Alkoholdebuten för ungdomar i sker dock fortfarande senare än för de flesta ungdomar i övriga . En viktig förklaring till detta är vår alkohollagstiftning som begränsar tillgängligheten genom ålders- gränser och höga priser. Några stora skillnader mellan pojkar och flickor finns inte när det gäller den tidpunkt vid vilken de börjar dricka alkohol. Inte heller konsumtionens storlek skiljer sig väsentligt åt. var av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 alkohol- konsumenter. Det är dock stora skillnader mellan 15- och 20-åringar; mellan flickor och pojkar, yrkesarbetande ungdomar och studerande samt mellan olika socialgrupper. Bland både flickor och pojkar har alkoholkonsumtionen ökat mest i de äldre grupperna, dvs. bland 20 24-åringarna. Ett stort pro- blem har varit det ökade inflytandet från den illegala alkoholmarknaden. Vid sidan om missbrukargrupperna är ungdomar den viktigaste kundgruppen för langare och tillverkare av illegal sprit. Folköl är den dryck som många ungdomar gör sin alkoholdebut med och det är inte ovanligt att mycket unga människor dricker sig berusade på folköl. Det är alltför enkelt för minderåriga att få tag på folköl. Det säljs i butiker, på bensinstationer och i kiosker. Ålderskontrollen är på många ställen bristfällig. Undersökningar av narkotikaerfarenhet och attityder till narkotika bland elever i årskurs 9 visar på större nyfikenhet och ökad erfarenhet av narkotika. Förändringarna har dock i båda fallen skett från en i jämförelse med låg nivå. Andelen ungdomar i årskurs 9 som prövat narkotika var under större delen av , för att första hälft successivt öka till . Därefter har det inte skett någon ökning totalt sett. Narkotikaerfarenheterna gäller i två tredjedelar av fallen enbart cannabis. Andelen ungdomar som uppger att de inte har prövat narkotika men har lust att göra det har ökat något , men ligger fortfarande på en låg nivå. Uppgifterna om en ny öppenhet att experi- mentera med droger bekräftas av personal och organisationer som verkar bland ungdomar. Drogliberala budskap får emellertid fortfarande mycket litet stöd bland ungdomar i åldern 15 . I opinionsundersökningar tar de flesta avstånd från påståenden som att det borde vara tillåtet att röka hasch . inspektörer har granskat ANT-undervis- ningen (= alkohol, narkotika, tobak) i utvalda skolor. Utbild- ningsinspektörernas uppdrag var att granska hur ANT-undervisningen bedrivs i förhållande till målen samt vilken effekt undervisningen har haft på elevernas bruk och attityder. Alla granskade grundskolor har någon form av ANT-undervisning integrerad i något eller några av skolämnena. Eleverna har en del kunskap om förutsättningarna för en god hälsa. Skolhälsovården arbetar till en del förebyggande. I traditionella kunskapsprov visar eleverna genomsnittligt goda kunskaper om och dessa ämnens inverkan på hälsan. Skolans drogrestriktiva linje är beroende av samhällets värderingar och de attityder till droger som finns bland vuxna. En kombination av insatser är nödvändig där samverkan med både föräldrar, organisationer och myndigheter i närsamhället har stor betydelse. I rapporten från sägs att rektor har ett särskilt ansvar för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Det saknas klart formulerade och utvärderingsbara lokala mål. efterlyser ett hälsoperspektiv och det saknas kartläggningar på skolnivå. Mycket få skolor gör mätningar av elevernas attityder och vanor. De undersökningar som görs är ofta centralt eller regionalt administrerade. I den revidering av kursplaner som just genomförts betonas vikten av insatser för god hälsa i stället för skräckbilder av missbruksproblem. Pågående åtgärder har ett särskilt ansvar för alkohol- och narkotikapre- vention. Institutet följer konsumtions- och skadeutvecklingen, fördelar stöd till lokalt förebyggande arbete samt stödjer forskning och utvärde- ring inom området. Institutet har disponerat extra medel för stöd till drogförebyggande verksamhet, utöver de utvecklingsmedel som finns i myndighetens ordinarie budget. Regeringen har 1999 ställt sammanlagt ur Allmänna arvsfonden till ideella organisationers barn- och ung- domsprojekt som ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogförebyggande arbete. Medlen har fördelats av . De flesta projekten inriktar sig på skolan, fritiden eller trafiken. I finns under socialministerns led- ning en nationell ledningsgrupp med uppgift att samordna och stödja ett förstärkt långsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete. I syfte att pröva nya metoder för att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från narkotika och skjuta upp alkoholdebuten har ledningsgruppen tagit initiativ till ett antal projekt av nationellt intresse. En annan gemen- sam utgångspunkt är att aktivt söka engagera ungdomarna själva och utgå från deras egna erfarenheter och uppfattningar. Regeringen disponerar för alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder att användas bland annat i detta arbete. Ledningsgruppen har bl.a. initierat Drugsmart, ett alkohol- och narko- tikapolitiskt forum på Internet. Drugsmart, som startade , vänder sig främst till yngre tonåringar samt deras lärare med information och kommunikation om alkohol och narkotika. Genom att öka kunskapen samt tillåta och stimulera till debatt i för många ungdomar väsentliga existentiella frågor om droger och droganvändning skall ungdomarna stödjas i valet av en drogfri livsstil. Drugsmart hade under sitt första år drygt 100 000 besökare. överfördes huvudmannaskapet för Drugsmart till (). Ett annat initiativ är projektet , som drevs med som huvudman i ett 25- tal kommuner. Inom projektet engagerades ungdomar i det drogföre- byggande arbetet. Projektet har avslutats, men verksamheten fortsätter under en eller två deltagande kommuners ledning. Syftet är att pröva och sprida fungerande modeller för lokalt förankrat arbete med och av ung- domar. arbetar en särskild (dir. 1998:18) med uppgift att utvärdera narkotikapolitiska insatser .