prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Två stora projekt avslutades "" och "Barents- projektet". hade under som mål att ha genomfört två tredjedelar av ett forsknings- program om konsekvenserna av EU- medlemskapet ur ett regionalt/regionalpolitiskt perspektiv och två tredjedelar av ett program som avser de regionala utvecklingsprocesserna ur ett könsperspektiv. Detta har institutet inte lyckats med. Arbetet med forskningsprogrammen försenades redan under det inledande men förväntades bli kompenserat . hade emellertid institutet organisatoriska problem varför forskningsprogrammen försenades ytterligare. Regeringen bedömer att forskningsprogrammen kommer att avslutas . hade även till uppgift att, tillsammans med och , se till att det forskningsprogram om landsbygdsutveckling som tagits fram, genomförs. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en invändning i revisionsberättelsen då verket bedömer att resultatredovisningen har väsentliga brister i förhållande till krav i regleringsbrev och förordningen om myndigheters årsredovisning. Redovisningens finansiella delar är dock enligt verket i allt väsentligt rättvisande. Regeringen har bl.a. med anledning av revisionens iakttagelser inom ramen för myndighetsdialogen påbörjat ett arbete tillsammans med myndigheten för att klara ut de aktuella kraven, vilket även kan innebära att mål och återrapporteringskrav konkretiseras eller förändras. Slutsatser Regeringen instämmer i kritik kring resultatredovisningen och konstaterar att institutet tillbaka haft vissa ledningsproblem. Regeringen bedömer dock att institutet, som fått en ny ledning, kommer att ha förutsättningar att bedriva verksamheten tillfredsställande. 11.4.2 Resultatinformation avseende perioden 1999 omfattas av EG:s gemensamma regional- och strukturpolitik. Det innebär att för perioden 1999 tillförs sammanlagt eller ca från . Dessa medel skall användas för åtgärder i vissa regioner inom målen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom målen 3 och 4, för vissa åtgärder i jordbruks- och fiskerisektorerna inom mål 5a samt för gemenskapsinitiativen och för pilotprojekt. En redogörelse för respektive fond lämnas också under dels anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1999, dels anslaget A4 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 inom utgiftsområde 14, dels anslag avseende jordbruks- och fiskefonderna inom utgiftsområde 23. Tabell 11.7 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel intecknade genom beslut och utbetalade medel per målområde och gemenskapsinitiativ Målområde och gemenskapsini- tiativ Medel (ram) från strukturfondern a 1995-1999 (mkr) Beslutade medel april av ram Utbetalade medel april av ram Mål 2 1 431 94 35 Mål 5b 1 275 86 35 Mål 6 2 581 88 44 Mål 3 3 096 100 74 Mål 4 1 568 89 47 Mål 5a jordbruk 963 78 66 Mål 5a fiske 363 74 55 Interreg II A 346 75 20 Övriga gemenskaps- initiativ 711 85 35 Totalt 12 334 92 51 Källa: Bearbetat material från . Omräkningskurs från Euro . Av tabellen framgår att hade , motsvarande , av strukturfondsmedlen intecknats genom beslut om stöd till olika projekt. Motsvarande siffra var . Den nationella offentliga medfinansieringen för beslutade projekt uppgår till ca för perioden till . Besluten beräknas medföra privat finansiering med ca . Totalt beräknas besluten således medföra åtgärder för ca . Den nationella offentliga medfinansieringen för de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6 exklusive socialfonden har till skett från och självstyrelseorganens regionalpolitiska medel, från kommuner, från landsting och från övriga statliga medel. Nivån på utbetalningarna är lägre än det som beslutats, eftersom medel till projekten endast kan utbetalas efter redovisning av upparbetade kostnader. hade betalats ut från strukturfonderna till de enskilda projekten, vilket motsvarar () av medlen för hela programperioden. Störst andel har betalats ut till projekt inom de horisontella målen 3 och 5a. Prognosen är att av strukturfondsmedlen skall vara utbetalade . Resterande strukturfondsmedel kommer att betalas ut 2001. För de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6 inriktas åtgärderna främst på att förbättra företagsklimatet, den ekonomiska tillväxten och nyföretagandet. Med denna inriktning av programmen är bl. a. tillkomsten av nya arbetstillfällen en viktig indikator. De geografiskt avgränsade målen skall enligt målsättningen i respektive program bidra till att skapa sammanlagt ca 40 000 arbetstillfällen. De projekt som beslutats förväntas, enligt uppgifter som redovisats i ansökningarna om stöd, bidra till att skapa ca 45 000 nya arbetstillfällen. Vissa utvärderingar pekar dock på att detta kan vara en viss överskattning. De projekt som har slutredovisats bedöms ha bidragit till att skapa ca 14 000 nya arbetstillfällen. Strukturfondsprogrammen utvärderas före programstart, efter halva tiden och efter programperiodens slut. I strukturfondsarbetet har utvärderingar blivit en viktig del i genomförandet av programmen. I har även vissa tematiska studier gjorts . En mer sammanfattande bedömning av strukturfondsprogrammens effekter lämnas i en slutlig programutvärdering som kommer att redovisas efter programperiodens slut. Halvtidsutvärderingarna för Interreg IIA- programmen redovisades och visar att genomförandet av programmen löper tillfredsställande trots den korta genomförandeperioden . De övergripande målen med programmen är att främja regional integration och samarbete över gränserna. Interreg har inneburit en kraftsamling kring gränsregionalt samarbete och många nya aktörer har mobiliserats. Utvärderarna pekar på att Inrerreg fått igång samverkansprocesser över gränserna, men det är svårt att visa på kvantitativa resultat . Dessa kan bedömas först på . Inom vissa av strukturfondsprogrammen har några tematiska utvärderingar gjorts. I mål 6- programmet har två studier genomförts, "Utvärdering av mål 6-programmets sysselsättningseffekter" och "Effekter av stöd till lands- och glesbygden i Norra inland". Studien om sysselsättningseffekter visar att projekten har hög måluppfyllelse avseende antal arbetstillfällen. Det finns dock en risk för en överskattning av effekterna, eftersom många projektledare även redovisar arbetstillfällen som skapats genom andra medel än strukturfondsmedlen. Endast en tredjedel av arbetstillfällena har skapats för kvinnor och ungdomar, trots att denna målgrupp är prioriterad i mål 6-programmet. Inför nästa programperiod bör det utvecklas metoder för att bättre mäta kvantitativa resultat. Utvärderingen av projekt i gles- och landsbygden slår fast att projekt som syftar till lokal utveckling endast ger begränsade sysselsättningseffekter på kort sikt. Projekten är mer av mobiliseringskaraktär för att stödja lokalt samarbete, vilket bedöms ge effekter på . Studien visar att de kompetenshöjande åtgärderna varit framgångsrika. I mål 2-programmen har tematiska utvärderingar gjorts dels om nätverk, samverkansprojekt och dels om ramprogram i . I studien om samverkansprojekt framkommer att företagen anser att mål 2 har varit ett viktigt incitament till att arbeta i nätverk. Företagen framhåller att det är möjligheten till att utveckla affärer och produkter som är den viktigaste faktorn för att delta i olika projekt. Utvärderingen av ramprogram i visar att man lyckats med målet att skapa en enkel organisation för företagen med "en dörr in" till myndigheter och organisationer som arbetar för företagare. Slutsatser Regeringen bedömer att genomförandet av de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen målen 2, 5b och 6 samt vissa av gemenskapsinitiativen har utvecklats väl. I dessa program har per mellan och av EU-medlen intecknats genom beslut. Sammantaget med att utbetalningarna stadigt ökat tyder det på att vid avslutandet av programmen kommer ha uppnått ett högt utnyttjande av tillgängliga strukturfondsmedel. De utvärderingsstudier som gjorts visar att målen med programmen är på väg att uppfyllas. 11.4.3 Resultatinformation för uppdelad på löpande åtgärder Central projektverksamhet För central projektverksamhet har bl.a. använts medel från anslagen C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. (fr.o.m. anslaget A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.) och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. (det föreslagna anslaget A11 Regionalpolitiska insatser). Bland större pågående projekt finns ett forsknings- och utvecklingsprogram som löper 1999. Regeringen har avsatt till för att stödja regionala utvecklingskonsortier som består av små och medelstora företag inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet med projektet är att företagen i samarbete skall öka sin kompetens och teknologiska kapacitet samt att skapa nya länkar mellan små och stora företag, forskningsinstitut och högskolor. Detta skall i förlängningen leda till ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning. I en första utvärdering av projektresultaten konstateras bl.a. att försöksverksamheten är ett nytt sätt att främja mindre företags utvecklingskraft. Den generella slutsatsen är att resultaten pekar på att stöd via konsortier i många avseenden ger större effektivitet än konventionellt utvecklingsstöd till företag. En slutlig utvärdering kommer att ske efter programperiodens slut. Härutöver har regeringen och bedrivit central projektverksamhet med medel från framför allt anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Bland större projekt som regeringen beslutat om kan nämnas medel till , Hela skall leva, Exportråd, Delegationen för utländska investeringar i () och för särskilda regionalpolitiska insatser och delfinansiering av utbyggnad av landningsbana vid /Kallax flygplats. För att samordna och stödja regionala och lokala resurscentra för kvinnor har bedrivit projektet resurscentrum för kvinnor (NRC) . NRC har bl.a. bedrivit utbildningar, spridit information och tillhandahållit mötestillfällen för verksamma vid resurscentra runt om i landet. har också beslutat om medel till medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Slutsatser Genom den centrala projektverksamhet som och regeringen har bedrivit har viktiga regionalpolitiska projekt, som har stimulerat bl.a. näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade regioner, genomförts. Regeringen anser vidare att forsknings- och utvecklingsprogrammet har varit framgångsrikt men avser att återkomma med en slutlig bedömning efter programperiodens slut. Regional projektverksamhet och medfinansi- ering av EG:s strukturfondsprojekt och självstyrelseorganen har från de medel de disponerar för regionalpolitiska åtgärder möjlighet att, förutom till företagsstöd, bl.a. bevilja medel till andra projekt som skall gynna den regionala utvecklingen. Medfinansiering av strukturfondsprojekt och regional projektverksamhet svarar tillsammans för nästan hälften av dessa medel. Alla län har möjlighet att medfinansiera strukturfondsprojekt, men endast inom de delar av länen som ingår i strukturfondsområden. Skillnaden mellan regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram är att sistnämnda projekt skall följa riktlinjerna i de samlade programdokumenten (s.k. SPD) och får en del av finansieringen från EU. Den regionala projektverksamhetens inriktning skall däremot utgå från en långsiktig strategi, den s.k. länsstrategin, och kan till skillnad mot strukturfondsprojekt bedrivas inom hela landet. Den regionala projektverksamheten skall inriktas mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen lämnar med sina medel för regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram stöd till vitt skilda aktiviteter. Näringslivsinriktade verksamheter som t.ex. insatser för att stimulera nyföretagande och företagsförnyelse utgör en stor del av projektverksamheten, men även verksamheter som bl.a. utredningar (t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverksamhet (t.ex. i nätverk, vid teknikcentra och högskolor) och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och mässor). Även om den regionala projektverksamheten och medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram inte innefattar direkt stöd till enskilda företag inriktas en stor del av verksamheten på att skapa en god miljö för näringslivet. Utmärkande för verksamheten är också det stora antalet deltagande aktörer, vilket är ett av syftena med verksamheten. Projektverksamheten är mycket skiftande över landet både i antal projekt och i beviljade medel. Projektens storlek har likaså en mycket stor spännvidd, från till . Beslut om bidrag till regional projektverksamhet minskade i omfattning i jämförelse med . I och med möjligheten till medfinansiering av strukturfondsprojekt har den regionala projektverksamheten minskat. Detta märks tydligt i de flesta län som ingår i strukturfondsområden. Medfinansieringen av strukturfondsprojekt ökade däremot i omfattning i jämförelse med , . uppgick den totala projektverksamheten dvs. inklusive medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram till jämfört med , . De nordligaste länen , , och svarade under för av den totala regionala projektverksamheten jämfört . Samma län svarade för av den totala medfinansieringen av strukturfondsprojekt jämfört under . Tabell 11.8 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram fördelat på län under budgetåren 1994/Län 1994/95 1995/96 (12 mån)1 Regional projektv. Totalt 6,1 7,5 2,7 10,2 3,8 4,3 8,1 1,9 0,0 1,9 15,0 1,9 1,1 3,0 1,8 0,0 1,9 4,6 0,1 4,7 13,3 9,8 0,0 9,8 12,0 0,4 12,5 6,0 0,7 6,7 8,5 4,1 1,1 5,2 3,2 4,9 8,1 5,1 2,8 7,9 9,6 5,7 5,0 10,7 8,8 20,1 28,9 5,2 10,8 16,0 10,4 2,0 5,1 7,1 1,8 3,5 5,3 1,1 3,0 4,1 15,5 9,0 3,1 12,1 6,5 26,2 32,7 3,9 0,1 4,0 i 8,1 17,7 25,8 15,5 2,0 13,3 15,3 2,2 19,6 21,8 0,0 0,3 0,3 6,4 17,0 23,4 9,3 7,6 21,8 29,4 6,9 24,6 31,5 5,7 23,3 29,0 21,2 11,8 0,9 12,7 9,9 1,6 11,5 0,1 0,0 0,1 i 16,3 1,8 18,1 6,1 4,6 0,7 5,3 4,4 0,0 4,4 2,4 0,0 2,4 35,3 21,0 35,8 56,8 34,4 48,2 82,6 23,0 42,5 65,5 28,9 17,6 16,1 33,7 19,0 15,8 34,8 19,2 26,0 45,1 16,8 15,1 7,4 22,5 17,0 12,6 29,6 8,2 11,5 19,7 19,4 4,0 12,7 16,7 8,6 14,8 23,4 10,4 2,8 13,2 39,6 11,6 40,6 52,2 16,2 31,3 47,5 17,2 29,2 46,4 26,8 15,2 42,4 57,6 11,5 30,2 41,7 8,1 40,8 48,9 47,5 23,0 31,6 54,6 22,6 42,5 65,1 32,8 52,2 85,0 45,3 22,6 16,8 39,4 17,9 32,0 49,9 15,8 42,0 57,8 39,0 29,0 56,7 85,7 57,1 43,0 100,1 32,3 47,0 79,3 73,5 16,0 61,1 77,1 35,9 36,1 72,0 23,9 63,1 87,0 Summa 502,6 241,1 376,0 617,1 301,3 411,7 713,0 257,8 434,7 692,5 1 Beräknat på en 12-månaders period. 2 Med medfinans. menas medfinansiering av strukturfondsprojekt. Kommentarer: för kolumnen budgetår 1998 kan det förekomma en viss eftersläpning i registrering, vilket kan innebära för låga värden. Under fördelade sig den totala projektverksamheten, dvs. inkl. medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram, främst på områdena näringslivsutveckling samt till områdena turism, kommunikationer (inkl. IT) och kunskaps- och kompetensutveckling, vardera. Tabell 11.9 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram under budgetåren 1994/95 1998 fördelat på programområde/ändamål Miljoner kronor Programområde/ ändamål 1994/95 Regional projektv. 1995/96 Regional projektv. (12 mån)1 1997 Regional projektv. 1998 Regional projektv. 74,6 47,5 11,8 7,0 0,0 7,0 Privata tjänster 22,4 10,1 2,5 0,0 0,0 0,0 Jord och skog inkl. landsbygdsutveckling 23,2 5,1 9,3 11,3 47,5 58,8 Energi 6,7 5,1 4,9 1,1 2,6 3,8 Kommunikationer inkl. IT 29,4 9,6 36,7 21,6 52,5 74,1 Handel 8,7 3,0 1,1 2,2 0,0 2,2 Turism 57,2 20,0 22,1 15,5 57,7 73,2 Kunskaps- och kompetensutveckling 76,7 28,8 39,2 17,5 51,7 69,4 Forskning och utveckling 57,6 27,3 24,1 26,9 24,5 51,4 Teknikspridning 17,3 13,1 2,8 11,5 10,1 21,6 Jämställdhet 28,5 16,3 23,0 15,2 7,6 22,8 Sektorssamordning 44,0 23,6 17,8 5,0 0,0 5,0 Övrig offentlig förvaltning 19,0 16,8 10,1 6,5 0,5 7,0 Kultur 37,0 14,8 20,8 16,0 16,7 32,6 Nya områden och ändamål 47,6 51,8 111,3 163,1 Information/Marknads- föring 7,6 21,2 5,2 26,4 Miljö 3,8 4,0 10,4 14,4 Samverkansprojekt 5,1 7,2 19,3 26,5 Internationella projekt 6,6 7,8 8,2 16,0 Ospecificerat/Övrigt 4,2 8,5 8,8 17,3 Summa 502,3 241,1 301,3 257,8 434,7 692,5 1 Beräknat på en 12-månadersperiod. 2 Med medfinans. menas medfinansiering av strukturfondsprojekt. Länsstyrelsernas och självstyrelseorganens insatser genom medfinansieringen av strukturfondsprojekt utvärderas inte separat utan utvärderingen av strukturfondsprogrammen sker dels efter halva tiden och dels samlat efter programperiodens slut. har på uppdrag av regeringen genomfört en utvärdering av den regionala projektverksamheten under budgetåren 1990/91 1997. Syftet med uppdraget var dels att redovisa effekterna av verksamheten, dels möjliggöra en förbättring av verksamheten. Slutsatser av utvärderingen är att beviljade projekt till stor del genomförts och att måluppfyllelsen för enskilda projekt har varit hög. För de flesta projekten är inriktningen mot regional tillväxt tydlig och verksamheten förefaller ha en god utvecklingspotential. Utredaren anser emellertid att det kvarstår osäkerhet om de faktiska effekterna på den regionala utvecklingen. Detta beror bl.a. på projektverksamhetens vitt skilda karaktär, dess ofta indirekta effekt på den regionala utvecklingen samt att otillfredsställande dokumentation gör den svårt att utvärdera. Utifrån rapporten drar slutsatsen att större kraft bör ägnas åt förbättrad uppföljning och utvärdering för att effekterna av verksamheten lättare skall kunna bedömas. Vidare föreslår krav på en skriftlig slutrapport, i likhet med vad som gäller för strukturfondsprogram, även för den regionala projektverksamheten. Dessutom föreslår att arbetet med erfarenhetsspridning av goda exempel bör förbättras. Slutsatser Regeringen anser att projektverksamheten positivt bidragit till regional näringslivsutveckling. Den ökade medfinansieringen har dessutom inneburit ett mer effektivt utnyttjande av medlen i . Projektverksamheten /91 1997 bedöms i stort uppfyllt regeringens mål för verksamheten. För att möjliggöra en ytterligare förbättring av verksamheten är det viktigt att arbetar vidare med projekthantering, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning samt säkerställer nära kopplingar till den uppföljning och utvärdering som kommer att ske av regionala tillväxtavtal och strukturfonder. Regionalt utvecklingsstöd Regionalt utvecklingsstöd skall främja ekonomisk tillväxt och en samhällsekonomisk och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet. Stödet lämnas till företag som bedöms få en tillfredsställande tillväxt och lönsamhet samt ge de anställda varaktig sysselsättning. Regionalt utvecklingsstöd (regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån) beviljas i samband med "hårda" (t.ex. byggnader och maskiner) och "mjuka" investeringar (t.ex. patent och licenser) i stödområde 1 med sammanlagt högst av godkänt stödunderlag och i övriga områden (tillfälligt stödområde och stödområde 2) med högst av godkänt stödunderlag. Följande redovisning avser stöd beviljade av länsstyrelserna, självstyrelseorganen, och regeringen. Under beviljades 228 arbetsställen stöd. av dessa var små och medelstora företag, dvs. mellan 0 199 anställda. Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till , varav i regionalt utvecklingsbidrag, i regionalt utvecklingslån och i villkorslån. Den totala investeringskostnaden för stödprojekten var . Investeringarna beräknas sammanlagt bidra till ca 2 200 nya arbetstillfällen varav för kvinnor. Villkoret för stödet var att av antalet nya arbetstillfällen skulle avse vartdera könet och därmed är villkoret i det närmaste uppfyllt. Könskvoteringsvillkoret har under de flesta inte uppfyllts. har således redovisat att andelen nya arbetstillfällen som tillfallit kvinnor i de företag som beviljats regionalt utvecklingsstöd under flertal år har uppgått till en lägre nivå än det fastställda villkoret. Regeringen gav i uppdrag att föreslå åtgärder beträffande könskvoteringsvillkoret för regionalt utvecklingsstöd och sysselsättningsbidrag. Slutsatserna i rapporten redovisas i avsnitt 3.3.3. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas till . Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet under budgetåren 1993/94 1998 redovisas. Tabell 11.10 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av länsstyrelserna, självstyrelseorganen och regeringen under budgetåren 1993/94 1998 1993/94 1994/95 1995/96 (12 mån)1 1997 1998 Antal arbetsställen 769 665 358 291 228 Beviljat stöd (mkr) Regionalt utvecklingsbidrag 377,4 Regionalt utvecklingslån 124,7 103,3 94 99,4 49,6 Villkorslån 15,1 8,5 4,8 Utvecklingsbidrag 227,7 202,3 81 Summa 792,2 805,6 597,1 626,9 431,8 Beräknad sysselsättnings- ökning (antal) 3 865 3 883 2 508 2 835 2 192 Andel kvinnor Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) 173 181 201 186 174 1 Beräknat på en 12-månaders period. Beviljat stöd har minskat från till 1998. Antal arbetsställen som beviljats stöd har också minskat. Tabell 11.11 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av länsstyrelserna, självstyrelseorganen, och regeringen under , fördelat på län Län Antal arbets- ställen Inv. kostnad (mkr) Regionalt utv. bidrag (mkr) Regionalt utv. lån (mkr) Villkorslån (mkr) Beräknad syssels.ökn. Andel kvinnor % Subv./ arb. tillfällen (tkr) 0 0 0 0 0 0 0 0 Regionför- bundet i 2 67,5 6,5 11 45 590,9 7 29,2 5,8 70 37 82,9 6 66,5 13,5 6,3 96 29 140,6 19 183,6 31,7 300 40 105,7 24 145,9 32,5 5,1 131 37 248,1 4 83,3 9,4 116 44 81,0 17 96,9 17,9 0,5 89 34 201,1 17 128,6 34 2 197 39 172,6 23 139,8 32,5 9,7 124 28 262,1 39 617,3 88,3 5 250 49 353,2 19 173,1 32,4 5 3,8 209 25 173,2 51 247 72,9 16 1 599 45 123,4 Summa 228 1 978,7 377,4 49,6 4,8 2 192 39 174,4 Källa: Under ingick 13 län helt eller delvis i nationella stödområde. Delar av är indelade i stödområde 1 och 2, samt tillfälligt stödområde. Huvuddelen av stödområdena ligger i landets norra delar. Företag i de fyra nordligaste länen, , , och , erhöll av utvecklingsbidragen och av de regionala utvecklingslånen. Tillsammans med de övriga tre skogslänen (, och ) har företag i dessa sju län tillsammans erhållit av bidragen och av lånen. I har dock inte några regionala utvecklingslån beviljats . Tabell 11.12 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för regionalt utvecklingsbidrag Tusental kronor Stödområde Regeringens mål Utfall 1997 Utfall 1998 Stödområde 1 samt i de delar av stödområde 2 och i de tillfälliga stödområden där högre bidrag än normalt kan lämnas 200 225 165 Övriga delar av stödområde 2 150 165 189 Övriga delar av tillfälliga stödområden 125 110 127 Källa: Av ovanstående tabell framgår att regeringens mål vad gäller genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft i princip har uppnåtts i alla stödområden utom i Övriga delar av stödområde 2. Tabell 11.13 Genomsnittligt regionalt utvecklingsstöd fördelat på företagsstorlek Antal anställda stöd (mkr) Genomsnittligt stöd (mkr) 0-19 111 164,3 1,48 20-49 51 74,5 1,46 50-199 41 112,4 2,74 200- 20 46,2 2,31 Ej sorterade 5 34,4 6,88 Totalt 228 431,8 1,89 Uppgift om antal anställda saknas på 5 företag vilka är under bildande. Av tabellen ovan framgår att de företag som tillhör storleksklassen 0 19 anställda erhållit ett något högre genomsnittligt regionalt utvecklingsstöd än företag i storleksklassen 20 49 anställda. Samma sak gäller för storleksintervallet 50 199 anställda som erhållit ett högre genomsnittligt stöd än företag med över 200 anställda. Av de företag som sorterats i storleksordning har de små och medelstora företagen, 0 199 anställda, beviljats av det totalt beviljade regionala utvecklingsstödet. De uppföljningsmått som används för regionalt utvecklingsbidrag är framförallt antalet nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som de beräknas bidra till, den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle samt antalet nya arbetstillfällen för kvinnor respektive män.