prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen avser också att ge Statskontoret i uppdrag, som ett stöd för framtida ställningstaganden, att granska utvecklingsarbetet och redovisa sina iakttagelser och bedömningar till regeringen. Handläggning av bidrags- och försäkringsärenden Bl.a. den tidigare redovisade rapporten från revisorer pekar på att det finns ett mycket stort behov av kvalitetsförbättringar och effektiviseringar när det gäller försäkrings- kassornas handläggning av olika försäkrings- ärenden. Även bemötande och service måste för- bättras. Regeringen ser mycket allvarligt på de redovisade bristerna och avser därför att förtyd- liga målen för försäkringskassornas handläggning av bidrags- och försäkringsärenden. RFV ges, i egenskap av tillsyns- och normeringsmyndighet, i uppdrag att närmare följa upp kassornas utvecklingsarbete avseende kompetens, admi- nistrativa rutiner, bemötande och service m.m. RFV bör särskilt uppmärksamma de goda resul- taten och se till att dessa får en spridning över landet. Regeringen kommer att noga följa RFV:s och försäkringskassornas arbete med att komma tillrätta med den redovisade situationen. Planerade reformer/förändringar Inom pågår arbete med att modernisera trygghetssystemen innefattande bl.a. ett antal större förändringar avseende vilan- de förtidspension, beräkningsunderlag för dager- sättning sjukpenning, föräldraförsäkring m.m. samt reformerad efterlevandepension och för- tidspension. För att kunna genomföra dessa för- ändringar på ett effektivt sätt kan administratio- nens resursbehov komma att påverkas. Färdigställandet av kommer att innebära ett ökat svensk-danskt samarbete. I det sammanhanget kommer också socialförsäk- ringsfrågor att beröras. Förvaltningskostnader för det reformerade ålderspensionssystemet Kostnaderna för förvaltning av det reformerade ålderspensionssystemet skall enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension finansieras med avgifter som be- talas in till systemet. Förvaltningskostnaderna skall belasta AP-fonden och täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna. För att åstadkomma en jämnare fördelning av kostna- derna mellan yngre och äldre skall endast en viss andel, av förvaltningskostnaderna, minska pensionsbehållningarna . skall denna andel ökas från för att uppgå till . De myndigheter som arbetar med administ- rationen ersätts med belopp som beslutas av regeringen. Förberedelser för det reformerade ålderspensionssystemet samt planerade följd- reformer i form av investeringar i anläggnings- tillgångar finansieras via lån i . Utgifterna för räntor och den kommande av- skrivningen utgör en förvaltningskostnad inom ramen för det reformerade ålderspensionssys- temet och bör därför finansieras på samma sätt som övriga förvaltningskostnader inom systemet genom att belasta AP-fonden och pensionsbe- hållningarna. Avskrivningen bör göras . När avskrivning skall påbörjas bör medel för detta efter regeringsbeslut föras från AP-fonden till RFV för återbetalning av lån hos . Den parlamentariskt till- satta Genomförandegruppen (S1994:9) ställer sig också bakom att räntor och amorteringar hanteras på detta sätt. Försäkringsmedicinska centra Med anledning av den omstrukturering som har påbörjats av verksamheten vid RFV:s sjukhus har en organisationskommitté tillsatts med uppdrag att förbereda inrättandet av försäkringsmedi- cinska center (S 1999:03). Regeringen gör i likhet med organisationskommittén bedöm- ningen att försäkringsmedicinska center behöver ett ekonomiskt stöd under uppbyggnadsskedet samt till forskningsverksamheten vid dessa. Medel från folkpensioneringsfonden, vars till- gångar till viss del är placerade i de bolag som driver RFV:s sjukhus, bör användas för att tillhandahålla detta stöd. Medlen i fonden beräknas dessutom öka när försäljningen av fastigheterna som inrymmer RFV:s sjukhus är genomförd. Regeringen avser därför via ett särskilt beslut från folk- pensioneringsfonden överföra till huvudmannen för försäkrings- medicinska center avseende . Medlen till rehabiliteringsutredningar vid RFV:s sjukhus skall tillföras anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. särskilda medel för köp av tjänster och skall kunna an- vändas för försäkringskassornas köp av försäk- ringsmedicinska utredningar och arbetslivsin- riktade rehabiliteringsutredningar. Beloppet som tillförs uppgår till under . RFV har i uppdrag att svara för den avveckling som blir aktuell vid RFV:s sjukhus i samband med inrättandet av försäkringsmedicinska center samt redovisa kostnaderna för denna. I skrivelse till regeringen har verket beräknat att de totala utgifterna för avvecklingen kan komma att uppgå till högst bestående främst av löner till uppsagd personal och pensionsersätt- ningar. Till detta tillkommer att inkomsterna vid sjukhusen beräknas minska med under innevarande år (S 1999/6547/SF). Beräkningarna är dock förknippade med viss osäkerhet. Regeringen anser att den del av avvecklingskostnaderna som uppkommer under innevarande budgetår bör finansieras från redan anvisade anslag. Regeringen har därför föreslagit en omdisponering av vissa medel inom utgiftsområde 10 avseende (Tilläggsbudget Volym 1). För att finansiera av- vecklingskostnader och för täckning av under- skott som föranleds av att RFV:s sjukhus av- vecklas i nuvarande form, medges att medel under anslaget B2 Allmänna försäkringskassor och anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., anslagspost 2 medel avsedda för utred- ningar vid RFV:s sjukhus skall kunna användas. Medlen som används under anslaget B2 All- männa försäkringskassor för avveckling föreslås återbetalas från anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., anslagspost 2 särskilda medel . medges att högst tillförs för att täcka avvecklingskostnader inom anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anslagspost 2 särskilda medel avsedda för köp av tjänster. 10.4 Regeringens bedömning avseende revisorernas iakttagelser () har avseende års- redovisningen för socialförsäkringen riktat en invändning i revisionsberättelsen. Invändningen avser att väsentlig information saknas i anslagsredovisningen avseende anslaget under utgiftsområde 10 A1 Sjukpenning och re- habilitering, m.m. Den andra invändningen avser att RFV har bokfört balanserade utgifter för dataprogram m.m. till ett belopp om 439 miljo- ner kronor. RRV bedömer att en väsentlig del inte är aktiverbar. RFV har med anledning av invändningen till regeringen redovisat sina ståndpunkter. När det gäller överskridande av anslaget Sjukpenning och rehabilitering, m.m. anser RFV att felet bör ses enbart som ett formellt fel, då regeringens med- givande om överskridande kom efter det års- redovisningen var beslutad. Verket anför vidare avseende frågan om bokföring av balanserade ut- gifter för dataprogram m.m. att ett utvecklings- arbete inom området har initierats och pekar också på bristande vägledning samt att ansvariga myndigheter bör ta fram närmare anvisningar. Regeringen ser allvarligt på revisorernas in- vändningar och kommer att noga följa arbetet med att rätta till bristerna. 10.5 Förslag till regeländringar Lokal försöksverksamhet med finansiell sam- ordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjuk- vård och socialtjänst (SOCSAM) har bedrivits . Flera av försöksområdena har dock startat sin försöksverksamhet . För att försöksverksamheten skall ge underlag för en tillfredsställande utvärde- ring föreslår regeringen därför att försöksverk- samheten förlängs. () och Social- styrelsen har i en gemensam skrivelse till rege- ringen föreslagit vissa förändringar i den nu- varande försökslagstiftningen. Riksrevisions- verket (RRV), , och har underhand getts tillfälle att lämna synpunkter på förslagen. Regeringen tar nu upp flertalet av för- slagen som förslag till . Dessa förslag har i princip inte mött några invändningar från de hörda instanserna. Regeringens förslag: Försöksverksamheten med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst förlängs till utgången av . Skälen för regeringens förslag och bedömning: har beslutat om lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och social- tjänst. Försöksverksamheten regleras genom lag (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (prop. 1993/94:205, bet. 1993/94:SfU19, rskr. 1993/94:369). Försöksverksamheten startade och skulle ursprungligen avslutas vid utgången av . Beslut om förlängd försökslagstiftning till utgången av fattades . förlängdes försöksverksamheten ytterligare till utgången av . Antalet försöksområden har ökat betydligt. uppgår antalet försöksområden till åtta. Tillstånd om att med- verka i försöksverksamheten har beviljats för: kommun, Västra och läns all- männa försäkringskassa (), , Västra och läns all- männa försäkringskassa (), kommun, Västra och läns all- männa försäkringskassa (), och läns all- männa försäkringskassa (), kommun, och läns allmänna försäkringskassa (), kommun, läns landsting och läns allmänna försäkringskassa (), kommun, lands- ting och allmänna försäk- ringskassa () samt , och läns allmänna försäkrings- kassa (). Erfarenheter från de pågående projekten är att det bl.a. tar att komma igång med en för- söksverksamhet av detta slag. Försöket måste förankras inom de olika organisationerna, bland både politiker och tjänstemän. För att en försöksperiod skall kunna ge un- derlag för tillfredsställande utvärdering bör den helst omfatta . Eftersom försöksverk- samheten kan pågå till utgången av , och då flera försöksområden startade först , anser regeringen det ange- läget att en förlängning sker. Begäran om förlängning av försöksverksam- heten t.o.m. utgången av har inkommit från ett flertal försöksområden. Samtliga begär att försöksverksamheten förlängs till utgången av . Två av försöksområdena begär vidare att tidpunkten för slutrapporten flyttas fram . Regeringen anser att det är av stor vikt att de försöksverksamheter som skall bedrivas med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst fullföljs un- der sådana förutsättningar att de utvärderingar som skall göras blir av sådan kvalitet att dessa kan fungera som underlag för framtida beslut inom bl.a. rehabiliteringsområdet. Regeringen föreslår därför att försökslagstiftningen förlängs till utgången av . gäller att en rapport avseende försöksverksamheten skall lämnas till regeringen och en slutlig rapport . Enligt regeringens uppfatt- ning bör dessa utvärderingstidpunkter fortfaran- de gälla. Regeringen anser vidare att det i sam- band med den slutliga rapporten () tydligt bör redogöras för vilka frågeställ- ningar som återstår att utvärdera , dock . Regeringens förslag: får rätt att välja ledamot eller ersättare av en socialförsäkringsnämnd till ledamot i förbunds- styrelsen. Minst en av de ledamöter som försäk- ringskassans styrelse väljer skall dock vara ledamot eller ersättare i styrelsen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får till leda- mot eller ersättare i förbundsstyrelsen endast väljas den som är ledamot eller ersättare i med- lemmens fullmäktige eller styrelse. RFV och har i den nämnda gemensamma skrivelsen till föreslagit att även en ledamot eller ersättare av en socialförsäkringsnämnd skall kunna väljas till ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen. , och är positiva till förslaget. RRV har inget att erinra. måste ha en god lokal förankring. Vid införandet av försökslag- stiftningen (prop. 1993/94:205) anfördes att det hos ledningsorganet måste finnas en bred och samlad kunskap om invånarna och deras behov och förmånsrättigheter. Genom sin kännedom och kunskap om befolkningen i försöksområdet skall styrelsen planera för och prioritera bland verksamheter eller olika samverkansprojekt som utifrån vissa särskilt utsatta gruppers behov av vård, omsorg och rehabilitering kan anses mest nödvändiga att bedriva. I och med bildandet av läns allmänna försäkringskassa och läns all- männa försäkringskassa kan det vara svårt att tillgodose de krav på lokal förankring som ställs eftersom kan vara medlem i flera beställarförbund. läns all- männa försäkringskassa är med- lem i tre beställarförbund. Den situationen kan därvid uppstå att flera ledamöter i försäkrings- kassans styrelse är engagerade i fler än ett be- ställarförbund. Enligt 24 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samord- ning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall styrelse besluta om ansvarsfrihet för förbundsstyrelsen. För att minska risken att problem med jäv och brister i lokal förankring uppstår bör försäk- ringskassans styrelse även få utse ledamöter till förbundsstyrelsen bland ledamöter i de socialför- säkringsnämnder som inrättat. Minst en av ledamöterna bör dock väljas från styrelse. I likhet med vad RFV och an- fört föreslår därför regeringen att även en leda- mot eller ersättare av en socialförsäkringsnämnd skall kunna väljas till ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen. Regeringens förslag: Förbundsstyrelsen får fast- ställa beställarförbundets budget senast en må- nad före räkenskapsårets början. Skälen för regeringens förslag: Enligt 21 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall för- bundsstyrelsen fastställa beställarförbundets budget senast före räkenskapsårets början. Förbundstyrelsen skall samråda med förbundsmedlemmarnas styrelse om budgeten. Två av beställarförbundets medlemmar kommunen och landstingen skall, enligt kom- munallagen (1991:900), upprätta budget före oktober månads utgång. Om det finns särskilda skäl får budgetförslaget upprättas . Budgeten fastställs av respektive full- mäktige före november månads utgång. RFV och har i den gemen- samma skrivelsen till före- slagit att förbundsstyrelsen får fastställa beställar- förbundets budget senast en månad före räken- skapsårets början. , och är positiva till förslaget. RRV har inget att erinra. budgetprocess löper i många fall parallellt med medlemmarnas budget- process. I så gott som samtliga försöksområden har medlemmarna beslutat om att skjuta till eller dra ifrån medel till beställarförbundet efter det att dess budget fastställts. Att beställarförbundet måste fatta beslut om budget innan medlem- marna fattar sina budgetbeslut försvårar be- ställarförbundets möjligheter att arbeta utifrån korrekta ekonomiska ramar. Den ekonomiska uppföljningen försvåras avsevärt genom denna bestämmelse. I likhet med vad RFV och an- fört föreslår regeringen att förbundsstyrelsen får fastställa beställarförbundets budget senast en månad före räkenskapsårets början. Regeringens förslag: Lagen (1997:614) om kom- munal redovisning skall tillämpas för räkenska- per som förs över beställarförbundets medel. Skälen för regeringens förslag: Enligt 23 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall för- bundsstyrelsen fortlöpande föra räkenskaper över beställarförbundets medel. Bokföringslagen (1976:125) skall därvid gälla i tillämpliga delar. Förbundsstyrelsen skall tillämpa bokförings- lagens bestämmelser när styrelsen för räken- skaper över beställarförbundets medel. Kommu- ner, landsting och kommunförbund är bokföringsskyldiga enligt lagen (1997:614) om redovisning. Försäkringskassorna är, enligt RFV:s föreskrifter (RFFS 1998:20) om ekonomisk redovisning m.m. vid de allmänna försäkringskassorna, skyldiga att tillämpa be- stämmelserna i bokföringsförordningen (1979:1212). Ingen av förbundsmedlemmarna tillämpar således bestämmelserna i bokförings- lagen i sin verksamhet. RFV och har i den gemen- samma skrivelsen till före- slagit att förbundsstyrelsen skall tillämpa lagen (1997:614) om redovisning för räkenskaper som förs över beställarförbundets medel. Förbundsstyrelsen får fastställa beställar- förbundets budget senast en månad före räken- skapsårets början. Av skrivelsen framgår att en sådan ändring skulle medföra att den ekono- miska redovisningen i större utsträckning an- passas till offentlig verksamhet och på ett tyd- ligare sätt tar hänsyn till verksamhetens Med hänsyn till hur försöks- verksamheten utvecklats lokalt är lagen om redovisning lämpligare än bok- föringslagen för beställarförbundets ekonomiska redovisning. , Kommunför- bundet och är positiva till förslaget. RRV har ingen synpunkt på förslaget att bokföringslagen ersätts av lagen om kom- munal redovisning. RRV föreslår dock att be- stämmelserna om avslutandet av räkenskaperna vid räkenskapsårets slut ändras till att förbunds- styrelsen och från räkenskapsårets slut skall upprätta årsbokslut och årsredovisning, i syfte att förtydliga kravet att en årsredovisning skall avlämnas och anpassas terminologiskt till andra relevanta författningar. I likhet med vad RFV och an- fört föreslår regeringen att lagen (1997:614) om redovisning skall gälla för beställar- förbundets ekonomiska redovisning. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna om årsbokslut ändras på det sätt RRV har föreslagit. Tabell 3.4 Utgiftsutveckling för de i utgiftsområde 10 ingående anslagen Miljoner kronor Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 20 761 31 502 31 872 31 386 A2 Förtidspensioner 13 554 46 761 2 46 460 2 47 171 46 777 46 981 A3 Handikappersättningar 996 3 7 136 4 7 099 4 7 189 7 066 7 015 A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspen- sionärer 55 A6 Ersättning för kroppsskador 5 66 4 64 4 65 66 67 Totalt för verksamhetsområde A 35 311 86 988 86 894 86 596 B1 667 717 727 741 B2 Allmänna försäkringskassor 3 707 4 765 4 834 4 910 Totalt för verksamhetsområde B 4 374 5 482 5 561 5 651 Totalt för utgiftsområde 10 39 685 92 470 92 454 92 247 disponibelt efter regeringens beslut om indragning. 2 I beloppen ingår även statliga ålderspensionsavgifter som för redovisas under särskilt anslag. ingår allmän tilläggspension (ATP) som tidigare redovisats utanför statsbudgeten. 3 Arbetsskadeersättningar redovisades utanför statsbudgeten. 4 1999 fanns ett särskilt anslag för statliga ålderspensionsavgift för arbetsskadeersättningar och ersättning för kroppsskador. I denna tabell har detta anslag fördelats till de anslag utifrån vilket pensionsrätten grundas. 5 Anslaget var uppfört under utgiftsområde 6 Totalförsvaret. 10.6 Anslag A Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen A1 Sjukpenning och reha- bilitering, m.m. 27 438 694 2000 Förslag 31 502 036 2 2001 Beräknat 31 871 623 2 2002 Beräknat 31 385 819 2 1 19 920 000 tkr disponibelt efter regeringens beslut om indragning. 2 Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift motsvarande 2 744 000 tkr , 2 731 000 tkr och 2 727 000 tkr . 3 Anslagskredit 1 788 100 tkr. Redovisningen av anslaget för är uppde- lade på tre ändamål: sjukpenning rehabilitering närståendepenning Mål för anslaget är att ersättningssystemen skall: bygga på standardtrygghet och ge ersätt- ning relaterad till inkomstbortfall, uppmuntra arbetslinjen i den mening att den försäkrade i stället för långa passiva sjukskrivningar får möjlighet till rehabilite- ring. Sjukpenning Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd). skall även täcka kostnaderna för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Kostnadsutvecklingen styrs av antalet dagar ersatta med sjukpenning. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har bety- delse för utvecklingen. Den genomsnittliga er- sättningen påverkas framförallt av regelverk samt löneutvecklingen. Särskilt högriskskydd kan beviljas den som lider av sjukdom som kan antas innebära ett större antal än tio sjukperioder under en tolv- månadersperiod. Från kan även den som har en sjukdom som medför risk för en eller flera längre sjukperioder (längre än ) få särskilt högriskskydd. Ett beslut om särskilt högriskskydd innebär att arbetsgivaren får sina kostnader för sjuklön ersatta av försäkrings- kassan. Försäkringskostnaderna för sjukpenningen uppgick till , vil- ket är en ökning med jämfört med . beräknas kostnaderna för sjukpenningen uppgå till 25 059, vilket inne- bär en kraftig ökning jämfört med . beräknas kostnaderna för sjukpenningen uppgå till , för till och för till . Tabell 3.6 Anslagsposter Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Sjukpenning2 18 610 17 716 25 059 28 950 29 264 28 761 Rehabilitering3 2 103 2 274 2 332 2 500 2 555 2 573 Närståendepenning2 42 45 48 52 52 52 Vissa Yrkesskadeersättningar m.m.4 6 Totalt för anslaget A1 20 761 20 mkr disponibelt efter regeringens beslut om indragning. 2 Inkl. statlig ålderspensionsavgift . 3 Inkl. statlig ålderspensionsavgift på den del av anslaget som avser rehabiliteringspenningen. Efter indragning av 115 miljoner av den del av anslagsposten som avser särskilda medel uppgår disponibla medel 1999 till 4 Redovisas under anslaget A4 Arbetsskadeersättningar . Rehabilitering omfattar utgifter för: Rehabiliteringspenning Dagmarmedel (medicinsk rehabilitering) Särskilda medel särskilt bidrag arbetshjälpmedel köp av tjänst administration resor tur och retur arbetsplatsen läkarintyg/läkarundersökningar Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs av antalet ersatta dagar. Liksom för sjuk- penningen påverkas antalet ersatta dagar av för- ändringar inom regelverket och dess administra- tion. Även demografiska rörelser samt frånvaro- förändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framförallt av regelverket samt löne- utvecklingen. För arbetslivsinriktad rehabilitering avsattes för . Det faktiska utfallet uppgick till . Differensen beror främst på en fortsatt minskad aktivitet inom rehabiliteringsområdet försäkringskassorna har fortsatt att föra över personalresurser från rehabilite- ringsarbetet till utbetalningar av ersättningar på grund av det ökade antalet sjukanmälningar. har försäkringskassorna ökat sina kostnader något för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster i jämförelse 1996 och 1997. Prognosen för beräknas överskridas med . Orsaken är främst att antalet ersatta dagar med rehabiliteringspenning har ökat. Med anledning av inrättandet av försäkrings- medicinska center och avveckling av RFV:s sjuk- hus förs medlen avsedda för rehabiliterings- utredningar vid RFV:s sjukhus till de särskilda medlen för försäkringskassornas köp av försäkringsmedicinska utredningar och ar- betslivsinriktade rehabiliteringsutredningar. Be- loppet uppgår under till . Medel avsedda för avveckling av RFV:s sjukhus, maximalt , skall också belasta den del av anslagsposten som avser Särskilda medel. Av den del av anslagsposten som avser Särskilda medel föreslås vidare att socialförsäkringens administration tillförs för . Dessutom föreslås att högst överförs till anslaget A2 Förtidspensioner och att överförs till Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, anslaget A3 Underhållsstöd. Slutligen föreslås att avsätts till särskilda insatser inom rehabiliteringsområdet. beräknas kostnaderna för rehabi- literingsersättningen totalt sett att uppgå till , för till 2 555 mil- joner kronor och för till . Närståendepenning Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person.