prop · GN036 · 2000-01-01 00:00:00 — Fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och företag, som enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, är skyldigt att sörja för att underlag finns för kontroll av vad företagsledaren eller honom närstående person eller delägare tillskjutit till och tagit ut ur företaget av pengar, varor eller annat. Företaget skall vidare som underlag för kontroll av trakta- mentsersättning, som betalats ut till företagsledaren eller honom närstående person eller delägare, bevara verifikation av övernatt- ningskostnader, om ersättningen varit avsedd att täcka sådan kostnad. Fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och företag, som enligt 3 § 12 a mom. fjärde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, är skyldigt att sörja för att underlag finns för kontroll av vad företagsledaren eller honom närstående person eller delägare tillskjutit till och tagit ut ur företaget av pengar, varor eller annat. Företaget skall vidare som underlag för kontroll av trakta- mentsersättning, som betalats ut till företagsledaren eller honom närstående person eller delägare, bevara verifikation av övernatt- ningskostnader, om ersättningen varit avsedd att täcka sådan kostnad. Underlag skall bevaras efter utgången av det kalenderår underlaget avser. Det finns särskilda föreskrifter om skyldigheten att föra räkenskaper. 4 §9 får medge undantag från bestämmelserna i denna lag om uppgiftsskyldighet för fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och företag, som enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, om det finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens art och omfattning. får medge undantag från bestämmelserna i denna lag om uppgiftsskyldighet för fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och företag, som enligt 3 § 12 a mom. fjärde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, om det finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens art och omfattning. Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 32 och 33 §§ samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ . I övrigt träder lagen i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 32 och 33 §§ samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ . I övrigt träder lagen i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft . Den nya bestämmelsen i 3 kap. 7 § tillämpas första gången vid taxering. 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Överlåtaren skall ta upp ett belopp motsvarande realisations- vinst på grund av överlåtelsen som inkomst av aktiv näringsverk- samhet från handelsbolaget. Har överlåtelsen under samma räkenskapsår för handelsbolaget föregåtts av en eller flera över- låtelser från fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo skall beloppet enligt första meningen ökas med ett belopp motsvarande summan av realisationsvinsterna från nu nämnda överlåtelser. Vad som föreskrivs i första stycket första meningen gäller även för realisationsvinst på grund av att tilläggsköpeskilling erhållits efter det räkenskapsår för handels- bolaget då överlåtelsen skedde om överlåtaren eller någon närstående till honom direkt eller indirekt varit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen och det inte är uppenbart att verksamheten saknat betydelse för storleken av tilläggs- köpeskillingen. Vid beräkningen av realisations- vinst med tillämpning av första och andra styckena skall andelens justerade ingångsvärde inte ökas med belopp motsvarande realisa- tionsvinsten. Överlåtaren skall ta upp ett belopp motsvarande realisations- vinst på grund av överlåtelsen som inkomst av aktiv näringsverk- samhet från handelsbolaget. Har överlåtelsen under samma räkenskapsår för handelsbolaget föregåtts av en eller flera över- låtelser från fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo skall beloppet enligt första meningen ökas med ett belopp motsvarande summan av realisationsvinsterna från nu nämnda överlåtelser. Vad som föreskrivs i första stycket första meningen gäller även för realisationsvinst på grund av att tilläggsköpeskilling erhållits efter det räkenskapsår för handels- bolaget då överlåtelsen skedde. I annat fall än då tilläggsköpe- skillingen beräknas på grundval av handelsbolagets vinst eller omsättning eller liknande för det nämnda räkenskapsåret gäller detta dock endast om överlåtaren eller någon närstående till honom direkt eller indirekt varit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen och det inte är uppen- bart att verksamheten saknat betydelse för storleken av tilläggs- köpeskillingen. Vid beräkningen av realisations- vinst med tillämpning av första och andra styckena skall andelens justerade ingångsvärde inte ökas med belopp motsvarande realisa- tionsvinsten. Denna lag träder i kraft och tillämpas på överlåtelser efter . 2.12 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 och 5 §§ samt 9 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 3 § Skatteavdrag skall inte göras, om 1. ersättningen är , 2. det kan antas att det som utbetalaren kommer att betala ut till mottagaren under inkomståret inte uppgår till , 3. utbetalarens sammanlagda ersättning för arbete till mot- tagaren understiger under inkomståret och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo samt vad som betalas ut inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet, 4. ersättningen betalas ut till en idrottsutövare av en sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och ersätt- ningen under inkomståret under- stiger ett halvt basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. utbetalarens sammanlagda ersättning för arbete till mot- tagaren understiger under inkomståret och a) utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo, b) ersättningen inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet, c) utbetalaren och mottagaren inte har träffat en sådan överens- kommelse som avses i 3 kap. 2 a § andra stycket 2 d lagen (1962:381) om allmän försäkring, samt d) det inte är fråga om sådan ersättning för arbete som avses i 12 kap. 16 § , 4. ersättningen betalas ut till en idrottsutövare av en sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och ersätt- ningen under inkomståret under- stiger ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring, 5. ersättningen betalas ut av ett handelsbolag till en delägare i bolaget, 6. ersättningen är familjebidrag till någon som tjänstgör inom total- försvaret, eller 7. ersättningen är sjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 11 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) till mottagare som debiterats preliminär skatt för inkomståret. 5 § Skatteavdrag skall inte heller göras, om den som tar emot ersättningen har en F-skattsedel antingen när ersättningen för arbetet bestäms eller när den betalas ut. En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller utbetalarens och betalnings- mottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens person- nummer eller organisations- nummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig. Skatteavdrag skall inte heller göras, om den som tar emot ersättningen har en F-skattsedel antingen när ersättningen för arbetet bestäms eller när den betalas ut. En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller utbetalarens och betalnings- mottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens person- nummer, samordningsnummer eller organisationsnummer. Upp- giften om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig. Om betalningsmottagaren har F-skattsedel med sådant villkor som avses i 4 kap. 9 §, får skatteavdrag underlåtas endast om F-skattsedeln åberopas skriftligen. 9 kap. 2 §1 Skattepliktiga förmåner skall tas upp till ett värde som bestäms i enlig- het med 8 kap. 14, 15 och 17 §§. Sådan drivmedelsförmån som avses i punkt 2 sjunde stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370) skall dock värderas till marknadsvärdet. På begäran av arbetsgivaren får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen om 1. det finns grund för jämkning av värdet av bilförmån eller kost- förmån enligt punkt 4 andra eller tredje stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen, eller 1. det finns grund för jämkning av värdet av bilförmån eller kost- förmån enligt punkt 4 andra fjärde styckena av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen, eller 2. bostadsförmånsvärde som bestäms enligt 8 kap. 15 § avviker med från det värde som följer av 42 § första stycket kommunal- skattelagen och punkt 1 andra stycket av anvisningarna till den paragra- fen. Arbetsgivaren skall underrätta arbetstagaren om skattemyndighetens beslut. Denna lag träder i kraft . Den nya bestämmelsen i 9 kap. 2 § tillämpas första gången på förmån som getts ut . 2.13 Förslag till lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204) Härigenom föreskrivs att 22 § personuppgiftslagen (1998:204) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 § Uppgifter om personnummer får utan samtycke behandlas bara när det är klart motiverat med hänsyn till Uppgifter om personnummer eller samordningsnummer får utan samtycke behandlas bara när det är klart motiverat med hänsyn till a) ändamålet med behandlingen, b) vikten av en säker identifiering, eller c) något annat beaktansvärt skäl. Denna lag träder i kraft . 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 och 8 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 7 § Ersättning för utfört arbete som avses i 3 § räknas, i annat fall än om den har betalats ut från semesterkassa, som pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete om den har betalats ut till en mottagare som hade en F-skattsedel antingen när ersättningen bestämdes eller när den betalades ut. Om mottagaren hade en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln har åberopats skriftligen. Den som har lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalnings- mottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens person- nummer eller organisations- nummer skall anses ha haft en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åbero- pande av F-skattsedel som avses i första stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som har betalat ut ersättningen känt till att uppgiften om innehav av F-skatt- sedel var oriktig. Den som har lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalnings- mottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens person- nummer, samordningsnummer eller organisationsnummer skall anses ha haft en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F- skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skatt- sedel som avses i första stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som har betalat ut ersätt- ningen känt till att uppgiften om innehav av F-skattsedel var oriktig. 8 § Som pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete räknas också ersättning för arbete som avses i 3 § om 1. utbetalaren var en fysisk person eller ett dödsbo, 2. den ersättning som har betalats ut inte har utgjort utgift i en näringsverksamhet som utbe- talaren har bedrivit, och 3. ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret har understigit . 2. den ersättning som har betalats ut inte har utgjort utgift i en näringsverksamhet som utbe- talaren har bedrivit, 3. ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret har understigit , 4. utbetalaren och mottagaren inte har träffat en sådan överens- kommelse som avses i 3 kap. 2 a § andra stycket 2 d lagen (1962:381) om allmän försäkring, och 5. det inte är fråga om sådan ersättning för arbete som avses i 12 kap. 16 § . Denna lag träder i kraft . 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § I automatiserat register över totalförsvarspliktiga får endast följande personuppgifter föras in: 1. personnummer, namn, adress, telefonnummer och folkbok- föringsort, 1. personnummer eller sam- ordningsnummer, namn, adress, telefonnummer och folkbok- föringsort, 2. hinder för genomförande av utredning som avses i 3 § första stycket, för utbildning eller för krigsplacering eller annat ianspråktagande av den registrerade för totalförsvarets räkning, 3. boende- och familjeförhållanden samt försörjning, om uppgiften behövs för att skall kunna fullgöra sina åligganden i fråga om förmåner till totalförsvarspliktiga, 4. utbildning, anställning, kunskaper, färdigheter, anlag och intressen som har betydelse för bedömningen av den registrerades användbarhet inom totalförsvaret, 5. fysisk och psykisk hälsa och förmåga jämte de uppgifter som ligger till grund för bedömningen härav, 6. om den registrerade är svensk medborgare eller inte, 7. utgången i mål om ansvar för brott mot totalförsvarsplikten, 8. att den registrerade har dömts till påföljd för brott som framgår av uppgift ur belastningsregistret som fått del av, 9. att den registrerade genomgått säkerhetsprövning enligt säkerhets- skyddslagen (1996:627), vilken säkerhetsklass prövningen avsett och resultatet av denna, 10. vad som bestämts vid inskrivningen enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, 11. krigsplacering, annat ianspråktagande av den registrerade för totalförsvaret eller särskild uppgift som han eller hon skall utföra vid höjd beredskap, 12. tjänstgöring inom totalförsvaret samt betyg, vitsord, förordnanden och utmärkelser som är att hänföra till denna, samt 13. personliga förhållanden i övrigt som åberopas av den registrerade, om de rör hans eller hennes tjänstgöring inom totalförsvaret. Andra känsliga personuppgifter än sådana uppgifter som rör hälsa eller religiös övertygelse får inte föras in i ett automatiserat register över totalförsvarspliktiga. Uppgifter om religiös övertygelse får endast registreras om den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till att uppgifterna behandlas i registret och de rör hans eller hennes tjänstgöring inom totalförsvaret. Denna lag träder i kraft . 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§ För varje person får uppgifter om namn, personnummer, kön, medborgarskap, födelseland, hem- kommun och sysselsättning registreras. För varje person får uppgifter om namn, personnummer eller samordningsnummer, kön, med- borgarskap, födelseland, hem- kommun och sysselsättning registreras. 3 Ärendet och dess beredning I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998:/99:100 s. utta- lade regeringen att ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva för att hejda eller minska miljöhot samt att en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet bidrar till att viktiga miljömål kan uppnås. Regeringen aviserade att ett förslag bereddes inom om en möjlig- het att sätta ned förmånsvärdet för s.k. miljöbilar. Detta arbete resulte- rade i promemorian Förmånsbeskattning av miljöbilar (Ds 1999:34). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemo- rians lagförslag i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig i (dnr Fi1999/2243). Regeringen tar nu upp förslaget om ändrad förmånsbeskattning för miljöbilar till behandling. Regeringen tar också upp frågan om skyldighet för privatpersoner att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på ersättning för arbete. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. avisera- des att regeringen avsåg att låta se över reglerna för anlitande av tjänster och analysera vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för privatekonomin. Vidare uttalade regeringen att i anslutning till denna översyn borde analysera möjligheterna till administra- tiva förenklingar när det gäller den privata tjänstesektorn. Genom beslut uppdrog regeringen åt Riks- skatteverket att analysera möjligheterna att förenkla redovisning och betalning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter samt kontrollupp- giftslämnande när en privatperson har anställt eller anlitat en annan privatperson för att utföra ett arbete. Uppdraget redovisades i Riksskatte- verkets Rapport 1996:5 Redovisning av privata tjänster. bemyndigade regeringen också det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om skatter att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att analysera förutsättningarna för tjänstesektorns utveckling. Utredaren hade också att beakta resultatet av Riksskatte- verkets arbete. Som särskild utredare förordnades ekonomen . Utredningen antog namnet och avlämnade betänkandet Skatter, tjänster och syssel- sättning (SOU 1997:17). En sammanfattning av utredningens förslag till förenklad betalning av skatter och avgifter när en uppdragstagare anlitas finns i bilaga 4 och utredningens lagförslag i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilaga 6. En sammanställning över remissyttrandena har upp- rättats och finns tillgänglig i (dnr Fi97/999). Regeringen behandlar vidare en skrivelse från till med hemställan om att beslutför- hetsreglerna i 2 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) ändras så att en skattenämnd skall vara beslutför med ett lägre antal övriga ledamöter än vad som gäller , om en ledamot får förhinder sedan kallelse till sammanträdet sänts ut. har i en promemoria angående översyn av reglerna om beslutförhet i skattenämnd lämnat förslag till ändring av dessa regler. En sammanfattning av promemorians förslag till beslutförhetsregler finns i bilaga 7. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi98/972). I propositionen föreslås också en komplettering till reglerna om att registrerade trossamfund, däribland och dess organisa- toriska delar, i skattehänseende skall likställas med ideella föreningar. Det är fråga om en ändring i bestämmelserna om grundavdrag i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Vidare har med anledning av de nya relationerna mellan staten och en följdändring utarbetats i lagen (1941:416) om arvs- skatt och gåvoskatt. Synpunkter på detta förslag har under hand inhäm- tats från Kammarkollegiet. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle tillkallas med uppgift att se över lagen (1991:483) om fingerade person- uppgifter. Utredaren fick också i uppdrag att se över vissa frågor med anknytning till folkbokföringslagen (1991:481). Utredningen överläm- nade betänkandet Några folkbokföringsfrågor (SOU 1996:68). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi96/2700). Regeringen föreslog i en proposition om skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. (prop. 1997/98:9) att personer som inte är folkbokförda här i landet skall tilldelas ett särskilt samordningsnummer i stället för personnummer. Regeringens förslag byggde i allt väsentligt på den ovan nämnda utredningens förslag. Förslaget har antagits av riksda- gen (bet. 1997/98:SkU5, rskr. 1997/98:76). Bestämmelserna om samord- ningsnummer träder i kraft . I propositionen föreslogs de ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) som behövdes för genom- förandet av reformen. Regeringen föreslår nu de ändringar i andra lagar som föranleds av att samordningsnummer skall tilldelas personer som inte är folkbokförda här i landet. En skyldighet för värdepappersinstitut att lämna kontrolluppgift om utfärdande av optioner och slutförande av options- och terminsaffärer även i de fall avräkningsnota inte skall upprättas infördes efter förslag i prop. 1997/98:134. Kontrolluppgifterna skall lämnas första gången års taxering. I en skrivelse som inkom har och hemställt om att den utökade kontrolluppgiftsskyldigheten för options- och terminsaffärer skall tillämpas första gången vid taxering. Hemställan har skickats på remiss till Datainspektionen, Ekobrotts- myndigheten, och . Deras remiss- yttranden finns tillgängliga i (dnr Fi1999/1349). Regeringen tar nu upp frågan till behandling. beslöt efter förslag i prop. 1998/99:15 om skatteregler vid omstrukturering av företag. Vidare upphörde bankaktie- bolagslagen (1987:618) att gälla . Regeringen lägger nu fram förslag till nödvändiga följdändringar i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Med anledning av Lagrådets yttrande över regeringens förslag till ny inkomstskattelag föreslås slutligen ett förtydligande i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall. Ärendet har beretts i . Synpunkter har underhand inhämtats från . De synpunkter som framförts har i allt väsentligt beaktats. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådets synpunkter har i huvudsak följts. Synpunkterna kommenteras i avsnitt 4.2 och författningskommentaren. Övriga lagförslag är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. 4 Förmånsbeskattning av s.k. miljöbilar 4.1 Allmänna bestämmelser om bilförmån 4.1.1 Hur förmånsvärdet beräknas Enligt 32 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall till intäkt av tjänst hänföras avlöning, arvode och kostnadsersättning samt annan för- mån i pengar, bostad eller annat som utgått för tjänsten. Som skatteplik- tig förmån räknas därför bl.a. bilförmån. Skatteplikt för bilförmån upp- kommer när skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning nyttjar bil som tillkommer honom på grund av anställning, uppdragsförhållande eller annan liknande grund. Med ringa omfattning avses enligt förarbe- tena ett fåtal tillfällen och en sammanlagd körsträcka på högst (prop. 1993/94:90 s. 93). Enligt punkt 1 a av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen kan privat bruk av bil som ingår i egen närings- verksamhet bli föremål för uttagsbeskattning.