prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommittén skall ana- lysera vilka åtgärder som kan ge funktionshind- rade möjlighet att studera på villkor som är lik- värdiga med övriga vuxenstuderandes. Ansvars- fördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde skall också kartläggas och analyseras. Uppdraget har delredovisats i kom- mitténs delbetänkande Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39). Uppdraget skall slutligen redovisas i kommitténs slutbetänkande . har beslutat att ge regeringen till- känna att en samlad översyn bör göras av utbild- ningar för vuxna inom teckenspråksområdet (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Rege- ringen uppdrog åt i skolan () att i samråd med vid () göra en analys av vilken kompetens lärare behöver inom olika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna. I uppdraget ingick även att kartlägga dels behovet av utbildning i teckenspråk för andra personal- kategorier än lärare, dels behovet av tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva. Uppdraget re- dovisades . Ärendet bereds inom . Distansutbildning efterfrågas en alltmer flexibel utbildning, dvs. en utbildning som kan genomföras när som helst och som är anpassad efter individen. Di- stansutbildning är en av de former som kan mot- svara individens behov. Folkbildningen har stora möjligheter att bidra till en höjd utbildningsnivå i samhället och motverka kunskapsklyftor inom området. Regeringen har därför givit folkbild- ningen, tillsammans med högskolan, ett ansvar att vara delaktig i den Distansutbildningsmyn- dighet som inrättats i . Distansutbild- ning inom folkbildningen har genom och kompetensutveckling tillde- lats ett utvecklingsutrymme om 50 miljoner kro- nor som skall användas till verksamhet som syf- tar till att utveckla och bredda IT-användningen i folkbildningen. Information kring den Europeiska Monetära Unionen Inför kommande behandling av EMU-frågan ser regeringen det som viktigt att både skapa ett in- tresse för och att sprida en saklig information i frågan. Folkbildningen har givits ett särskilt an- svar för detta. har folkhögskolor, studieförbund och andra liknande sammanslut- ningar erhållit för detta än- damål. Inför det förestående har rege- ringen tillsatt en kommitté i syfte att stimulera till en brett förankrad framtidsdiskussion med tonvikt på frågor om demokrati, fördelning, människors lika värde samt miljö i det framtida samhället. Folkbildningen har fått ta del av de medel som kommittén har i uppdrag att fördela till insatser som syftar till att stimulera en sådan debatt inför det förestående . Nationella minoriteter i (prop 1998/99:143) I samband med regeringens minoritetsbefolk- ningsproposition (prop. 1998/99:143) har folk- bildningens betydelse för de nationella minori- teterna uppmärksammats. I propositionen poängterar regeringen att reglerna för statens stöd till folkbildningen möjliggör studier för dessa grupper. Regeringen vill ändå poängtera vikten av att dessa grupper uppmärk- sammas av folkbildningen. bör därför redovisa vilket kursutbud som finns inom folkbildningen för de nationella minori- teterna. bör i sina utvärde- ringar beakta behovet av att kartlägga i vilken ut- sträckning dessa grupper deltar i folkbildnings- verksamheten samt vilka ytterligare insatser som folkbildningen anser kan behövas för att bredda dessa gruppers deltagande i folkbildningen. till folkbildningen Regeringen föreslog i vårpropositionen 1998 att folkbildningen skulle tillföras ett permanent resurstillskott om för att förstärka studieförbundens och folkhög- skolornas möjligheter att möta framtidens behov av kunskaper, social kompetens och förmåga att fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle. beslöt emellertid att fördela 10 av de till stöd för allmänna lokaler. uttalade dock att folk- bildningen så snart det var möjligt skulle återfå dessa . Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att anslaget tillförs för . 15.5 Anslag L1 Bidrag till folkbildningen Tabell 15.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 498 405 2000 Förslag 2 489 073 1 2001 Beräknat 2 526 175 2 2002 Beräknat 2 576 699 2 1För uppsökande verksamhet har överförts till Utgiftsområde 16, Anslaget A15 2Motsvarar 2 489 073 tkr prisnivå Statsbidrag utbetalas till som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. En- ligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar stats- bidrag till folkhögskolor och studieförbund. beslutar vilka som skall till- delas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Studieförbunden har erhållit av anslaget, folkhögskolorna har erhållit (inkl. de som regeringen har avsatt för ). Resterande medel har använts för Folkbildnings- rådets administration, information och FoU- verksamhet. Staten anger endast syftena med statsbidrags- givningen till folkbildningen. Detta fria och fri- villiga förhållningssätt till staten grundlades i och med folkbildningspropositionen och slogs fast i samband med behandling av den folkbildningsproposition regeringen pre- senterade (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). Från anslaget har även bidrag utbetalats till fö- reningen Nordisk Folkhögskola i samt stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Från fördelas stödet till uppsökande verksamhet och utbild- ning i samhällsfrågor från Utgiftsområde 16, anslaget A15. Regeringens överväganden har under fördelat de ca som stod till deras förfogande enligt följande. För studieförbundens verksamhet har avsatt 1 142 260 tkr. Under bud- getåret redovisade studieförbunden ca 12,5 mil- joner studietimmar i studiecirkelverksamheten vilket innebar en ökning jämfört med föregående år. Merparten av deltagarna i studieförbunden är fortfarande kvinnor men andelen män har ökat något. Invandrare och funktionshindrade är två viktiga målgrupper vid fördelningen av statsbidraget, har andelen invandrare ökat något medan verksamheten för funk- tionshindrade ligger på en oförändrad nivå jäm- fört med föregående år. Studieförbunden genomför ett stort antal kulturprogram. fortsatte dessa program att öka i omfattning, /95 har programmen ökat med . Av rådets redovisning framgår att folkhög- skolorna erhållit 834 488 tkr av statsbidraget. Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser har verksamheten haft ungefär samma omfatt- ning som föregående verksamhetsår. Även inom folkhögskolorna är kvinnorna i majoritet bland deltagarna och jämfört med fö- regående år ökade andelen kvinnor något. Invandrarnas andel på de långa kurserna ut- gjorde . Jämfört med föregående år ökade andelen invandrare med en procent. En utförligare redovisning av verksamheten återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm- ning, avsnitten Studieförbunden och Folkhög- skolorna. Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa har, inom ramen för kun- skapslyftet, under disponerat 375 852 tkr att fördela på folkhögskolor för 10 000 årsstudieplatser. Av rådets redovisning framgår att detta har re- sulterat i genomsnitt 9 600 deltagare för vårter- minen och höstterminen fördelat på drygt 600 kurser. Antalet deltagarveckor ökade något jämfört med föregående år. Kvinnorna befinner sig alltjämt i majoritet bland deltagarna och ökade andelen kvinnor något. Både invandrare, deltagare med funktionshinder och deltagare med språkliga handikapp utgör viktiga målgrupper för statens bidrag till . Drygt en femtedel av deltagarna var invandrare, andelen deltagare med språkliga handikapp var lika stor medan deltagare med funktionshinder utgjorde drygt en tiondel av deltagarna. Över fyra femtedelar av deltagarna studerade på allmänna kompetenshöjande utbildningar på grundskole- och gymnasienivå med tyngdpunkt på basämnen, språk samt datakunskap. Reste- rande studerade på mer ämnesprofilerade kurser. Majoriteten av deltagarna hade en utbildning som motsvarade högst tvåårigt gymnasieutbild- ning. Personer dominerade bland deltagarna. Folkhögskolorna och studieförbunden har dessutom fått i uppdrag av kommunerna att inom ramen för de medel kommunerna dispone- rar för , anordna utbildning för ytterligare deltagare. Enligt redovisning från SCB var antalet deltagare ca 6 000. En utförligare redovisning av verksamheten återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm- ning, avsnittet Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa. Försöksverksamhet inom folkbildningen Under anslaget har för anvisats för försöks- och utveck- lingsverksamhet inom folkhögskolor och studie- förbund att fördelas av . Syf- tet är att stimulera till förnyelsearbetet inom folkbildningen. har samtliga studie- förbund tagit del av medlen. För folkhögskolans del innebar det att ett tjugotal folkhögskolor be- viljades medel. Utöver dessa beviljade projekt har folkbild- ningen beviljats medel inom ramen för regering- ens satsning på vuxenlärarna, det s.k. vuxenlärar- initiativet, som går ut på att utveckla och stimulera vuxenlärarrollen inför de speciella krav som ställs på vuxenpedagogen. En utförligare redovisning av verksamheten återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm- ning, avsnittet Försöksverksamhet inom folkbildningen. Stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor Eftersom bidraget i första hand avser stöd till uppsökande verksamhet för att underlätta re- kryteringen till vuxenutbildningen, har 40 miljo- ner kronor överförts till Utgiftsområde 16, an- slaget A15. Slutsatser Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och studieförbunden bedrivit en verksamhet som väl uppfyller de syften som uppställts för statsbi- drag till folkbildningen för . Motsvarande gäller för de särskilda resurser som anvisats till folkbildningen inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen, . har föreslagit att anslaget, utöver pris- och löneomräkning, tillförs åren 2000 2002. Utöver detta har föreslagit att studi- eförbunden skall ingå i den särskilda utbild- ningsinsatsen, , genom att tillföra anslaget ytterligare , samt . Regeringen bedömer det inte möjligt att göra så omfattande omprioriteringar som krävs för att tillmötesgå de kraftiga resurstillskott som föreslår. I samband med budgetpropositionen 1999 föreslog regeringen att folkbildningen skulle erhålla ett permanent resurstillskott om . beslöt emellertid att fördela 10 av de till stöd för allmänna lokaler. bedömde dock att folkbildningen så snart det var möj- ligt skulle återfå dessa . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget tillförs för . har föreslagit att de som regering och av- satte för försöks- och utvecklingsverksamhet i samband med folkbildningspropositionen skall ingå i det samlade anslaget för folk- bildningen. Regeringen ser det som viktigt att folkbildningen även i fortsättningen bedriver en försöks- och utvecklingsverksamhet men anser att det är för tidigt att dra några slutsatser hur medlen för verksamheten har använts och vill därför avvakta ytterligare erfarenheter innan detta anslag integreras i det samlade folkbild- ningsanslaget. har även föreslagit att de medel som finns avsatta inom ramen för kun- skapslyftet för folkhögskolornas del skall ingå i det samlade anslaget för folkbildningen . Regeringen avser att återkomma till riks- dagen om dessa medel i samband med behand- lingen av slutbetän- kande . Regeringen föreslår att anslaget till folk- bildningen tillförs för . För de 10 000 folkhögskoleplatserna som är en del av beräknar regeringen en oförändrad kostnadsnivå utöver pris- och löne- omräkning. Till försöks- och utvecklingsverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund beräknar rege- ringen en kostnad på . Till föreningen i Ge- nève föreslås medel motsvarande föregående års tilldelning. bör få ansvar att fördela medel till för att stimulera studerandeinflytandet och det demokratiska arbetet i folkhögskolorna. För detta ändamål tilldelas . Medlen finansieras genom en överföring från utgiftsområde 16 anslaget A2. Anslaget för beräknas till 2 . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . Tabell 15.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 2 498 405 Pris- och löneomräkning + 20 468 Medelsförstärkning för + 10 000 Överfört från UO16, A2 + 200 Överfört till UO16, A15 - 40 000 Förslag 2000 2 489 073 L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Tabell 15.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 71 7910 2000 Förslag 72 377 2001 Beräknat 73 841 2002 Beräknat 75 397 Från anslaget utbetalas statsbidrag till Statens in- stitut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för Sisus verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för i första hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd tecken- språksutbildning, tolkutbildning för döva, döv- blinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarut- bildning. Dessa utbildningar skall planeras i samverkan med berörda handikapporganisatio- ner. Regeringens överväganden Resultatinformation utbildningsstöd (Sisus) Sisus uppskattar att 10 520 personer med funk- tionshinder har deltagit i kurser som beviljats tilläggsbidrag under . Deltagar- veckorna vid dessa kurser utgjorde av det totala antalet deltagarveckor vid folkhögsko- lorna. av ansökningarna rör gruppen syn- skadade, rörelsehindrade, döva, medicinska funktionshinder och psykiska funktionshinder. Övriga grupper ligger . De medel som Sisus anvisades för detta än- damål för täckte, enligt Sisus, ca hälften av det totala ansökningsbelopp som ef- terfrågas av folkhögskolorna. Av TÖI:s årsredovisning framgår att insat- serna till folkhögskolornas verksamhet har för- stärkts . Det totala antalet deltagare i olika utbildningar har ökat. Trots detta har av anslaget inte kunnat förbru- kas av TÖI på grund av att det till tolkutbild- ningarna är brist på sökande som har tillräckliga kunskaper i teckenspråk. Det råder även brist på lärare inom dessa utbildningar. Slutsatser I avvaktan på resultatet av de utredningar som nämnts i inledningen till detta verksamhetsom- råde beräknas anslaget för nästa budgetår till oförändrad nivå förutom pris- och löneomräk- ning. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . L3 Bidrag till kontakttolkutbildning Tabell 15.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 032 2000 Förslag 9 106 2001 Beräknat 9 279 2002 Beräknat 9 465 Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar medlen till studieförbund och folkhög- skolor enligt särskilt beslut av Tolk- och över- sättarinstitutet vid (). TÖI fördelar statsbidrag för kontakt- tolkutbildning till folkhögskolor och studieför- bund enligt förordningen (1991:976) om stats- bidrag till kontakttolkutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation Kontakttolkutbildning har under anordnats av tio folkhögskolor och samtliga studieförbund, vilket är något färre än under . Antalet kurser har varit 85 på folkhögskolor och 93 på studieförbund. Utbild- ningarna har under samlat 2 705 deltagare, varav 1 658 på folkhögskolor. Antalet kurser har minskat vid folkhögskolorna men ökat markant vid studieförbunden. Utbild- ning sker inom ämnesområdena social- och för- säkringstolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmark- nadstolkning, vardagsjuridik och rättstolkning. Slutsatser Regeringen beräknar, med hänsyn till att det nu inte finns ekonomiska förutsättningar att utöka anslaget, oförändrad nivå på anslaget för , förutom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . 16.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Ungdomsstyrel- sen och bidrag till ungdomsorganisationerna. huvuduppgifter är att sam- ordna ungdomspolitiken samt att handlägga frågor om stöd till ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Tabell 16.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 108,2 108,8 112,8 110,5 110,3 110,6 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har aktivt arbetat med sektorsövergripande frågor. Samarbetet med andra myndigheter och med kommunerna har lett till olika insatser som återfinns inom andra utgiftsområden. fördelar också det statliga bidraget till ungdomsorganisa- tionerna. Detta består av grundbidrag samt sär- skilt bidrag. Utgifterna för grundbidraget kom- mer enligt prognosen för att ligga på ungefär samma nivå medan ut- gifterna för det särskilda bidraget är lägre än tidi- gare år. Det särskilda bidraget har minskat i omfattning beroende på att av dessa medel anvisats för bidrag till allmänna samlingslokaler för informationsin- satser och utredningsarbete som avser ungdo- mars nyttjande av samlingslokaler för olika verk- samheter. har ett överskott genererats från det värdeautomatspel som AB bedriver. Ungdomsstyrel- sen har därav fått att fördela till barn- och ungdomsorga- nisationernas lokala verksamheter. Förändringar avlämnade regeringen propo- sitionen På ungdomars villkor (prop. 1998/99:115) i vilken nya mål för den nationella ungdomspolitiken föreslås ersätta tidigare an- tagna riktlinjer. Enligt de nya mål som föreslås skall ungdomar ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv samt ha verkliga möjligheter till inflytande och delaktighet. Dessutom skall ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande tas till vara som en resurs. har fungerat som nationellt kontor för det nyinrät- tade EU-programmet volontärtjänst för ungdomar. Prioriteringar Ungdomspolitiken kommer i hög grad att präglas av förslagen i propositionen På ungdomars villkor (prop. 1998/99:115). Ung- domsstyrelsen föreslås i propositionen få en aktiv roll i uppfyllandet av målen för den natio- nella ungdomspolitiken. skall också fungera som en kunskapsbank i ung- domsfrågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och enskilda. Vidare anges att bör få i uppdrag att i samverkan med berörda myndig- heter och i samråd med Svenska Kommunför- bundet utveckla en metod för att identifiera, presentera och sprida goda exempel. har aktivt arbetat med sektorsövergripande frågor. Samarbetet med andra myndigheter och kommunerna har lett till olika insatser som återfinns inom andra utgifts- områden. fördelar också det statliga bi- draget till ungdomsorganisationerna. Detta be- står av grundbidrag samt särskilt bidrag. 16.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Ungdomsgenerationen kan beskrivas som en mångfaldsgeneration. har upp- växten av en hel generation präglats av en så omfattande etnisk och kulturell mångfald som . Ungdomsgenerationen av har därtill goda förutsättningar till internationella kontak- ter och erfarenheter. Bland ungdomar finns dock fortfarande uppenbara skillnader mellan flickors och pojkars möjligheter, vilket inte minst gäller ungdomar med utländsk bakgrund. Ungdomsarbetslösheten har legat på en hög nivå, vilket satt spår i stora delar av ungdomsgenerationen. En liten grupp ung- domar är arbetslösa. Slut- ligen finns i dagens ungdomsgeneration tecken på ökade skillnader mellan ungdomar med olika social bakgrund. Ofta beskrivs ungdomsgenerationen som att den omfattas av en växande känsla av maktlöshet. visar många undersökningar att ung- domar vill vara med och påverka, bestämma och ta ansvar. Ett problem är att ungdomar ofta upplever att de inte släpps in där makten finns. Början av kommer att präglas av en kraftig ökning av antalet tonåringar. De nya krav som därmed ställs på kommunerna innebär såväl möjligheter som problem. En större andel av resurserna för fritid och kultur bör därför riktas mot verksamheter som engagerar ungdomar. Medlemsantalet i barn- och ungdomsorgani- sationer har varit och antalet medlemmar uppgår till ca 600 000. I åldersgruppen dominerar flickorna medan pojkarna dominerar de högre ålders- grupperna. Fyra femtedelar av alla ungdomar mellan tillhör en eller flera före- ningar eller organisationer. De viktigaste statliga insatserna inom området överlämnade den ungdomspolitiska kommittén delbetänkandet Unga och arbete (SOU 1997:40) och slutbetänkandet Politik för unga (SOU 1997:71). I propositionen På ung- domars villkor (prop. 1998/99:115), som över- lämnades till , föreslås nya mål för den nationella ungdomspolitiken som skall ersätta tidigare riktlinjer. I propositionen föreslås att bör ansvara för årlig och samlad uppföljning samt analys av ungdomspolitiken utifrån de mål och delmål som riksdag och regering beslutar. Detta bör ske i nära samarbete med berörda myndigheter samt med kommunerna. Myndig- hetens uppföljning av ungdomspolitiken på lokal nivå bör liksom tidigare ha som utgångspunkt att såväl följa upp som att stödja utvecklingen av den kommunala ungdomspolitiken. Ungdomsstyrel- sen bör i fortsättningen åläggas att till regeringen redovisa en fördjupad analys av hur ungdomspolitiken utvecklas. Denna analys skall ligga till grund för regeringens redovisning till . I propositionen redovisas också ett antal åt- gärder som genomförs eller kommer att genomföras med syftet att leda till demokrati, rättvisa och framtidstro. Regeringen ger också sin syn på hur den kommunala ungdomspoliti- ken bör utvecklas. Slutligen redovisas i proposi- tionen en svensk strategi för ungdomsfrågor i EU samt regeringens syn på ungdomar som en resurs i det internationella arbetet. Stödet till ungdomsorganisationerna ges i form av grundbidrag och särskilt bidrag i enlig- het med vad som föreskrivs i förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa- tioner. fördelades också bidrag till de politiska tion. överlämnade rapporten till förändrade bidrags- regler (Ku1999/1239/IFU) till regeringen. För- slaget har varit föremål för remissbehandling och bereds vidare inom . Svenska Spels överskott från värde- automatspel har fått att fördela till barn- och ungdomsorganisationernas lokala verksam- heter. Regeringen kommer att besluta om närmare riktlinjer för stödets för- delning. har vidare arbetat med att stärka ungdomars inflytande på lokal nivå genom att uppmuntra olika former av lokala inflytande- organ för ungdomar, vanligen s.k. lokala ung- domsråd. Utvecklingsarbete pågår i syfte att stärka flickors villkor i samhället och att uppmuntra föreningslivet att medverka till möten mellan ungdomar med olika kulturell och etnisk bak- grund samt samordna insatser för utsatta ung- domar i ett antal kommuner eller kommundelar. har varit ordförande i och därmed också för det nordiska ungdomspolitiska samarbetet. Fokus har riktats främst mot ungdomars möjlig- heter till inflytande samt insatser för att stärka ungdomars inträde på arbetsmarknaden. har anordnat en ung- domsministerkonferens för med syfte att diskutera och utveckla gemen- samma riktlinjer och aktiviteter för det framtida Östersjösamarbetet inom ungdomsområdet. samarbete med andra myndigheter och med kommunerna har även lett fram till en rad insatser som återfinns inom andra utgiftsområden, framför allt inom IT och arbetsmarknadsområdet. Effekterna av de statliga insatserna stöd till föreningsutveckling har underlättat bildandet av nya föreningsbild- ningar för att kanalisera ungdomars engagemang som många traditionella organisationer försöker utveckla och förnya sina strukturer och arbetsformer. Antalet kommuner som har någon form av lokalt inflytandeorgan för ungdomar, har ökat till 102 stycken. Detta kan jämföras med de 84 lokala ungdomsråd och andra former av lokala ungdomsforum som framkom i en kartläggning . Regeringens slutsatser Det är alltjämt angeläget att stödja barn- och ungdomsorganisationernas reguljära verksamhet. De insatser som görs för att uppmuntra förny- else och utveckling bör fortsätta, varvid villkoren för flickor och ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund bör ges särskild uppmärk- samhet. Arbetet med att uppmuntra olika lokala lösningar för att stärka ungdomars inflytande bör prioriteras.