prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — 14.1 Omfattning Verksamhetsområdet om i utlandet omfattar anslaget till för att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt samt anslaget till de svenska utlandsmyndigheterna för informations- och kulturutbytesverksamhet, pressverksamhet och integrerade främjandeinsatser inklusive medel till i utlandet (NSU) för strategiskt sverigefrämjande insatser. Ändamålet med verksamheten är att skapa goodwill och förtroende för som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta instrument för att genomföra detta mål i enskilda länder. 14.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 61 67 68 71 69 68 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Dialog, rapportering och utvärdering ger stöd för uppfattningen att målsättningarna för verksamheten har uppfyllts väl. Verksamhetens övergripande mål och inriktning har legat fast och verksamheten har utförts inom angivna ramar. Kraven och förväntningarna har dock fortsatt att öka. Genomförandet av informations- och kulturinsatser i utlandet är starkt beroende av nationella och lokala samarbetspartners. Förändringar Svenska institutets uppdrag och instruktion fick en ny dimension i samband med att institutet omvandlades från stiftelse till myndighet: att främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . i utlandet fick sin första egna budget för en treårsperiod 1999-2001 inom ramen för regeringens satsning på Europafrågor i vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150). Prioriteringar Inom anslaget C1 skall insatser i prioriteras, då behovet av sådana insatser accentuerats genom medlemskapet i EU. Under anslaget C2 Övrig information om i utlandet skall insatser i , och vissa länder i prioriteras. Särskild tonvikt skall läggas på information om som ledande industri-, IT-, kultur-, musik- och miljötekniknation. Medlen till i utlandet (NSU) skall prioritera insatser och projekt till stöd för en resultatinriktad, integrerad främjandeutveckling i . första ordförandeskap i EU 2001 är ett informationstillfälle att planera för och uppmärksamma . Evenemang som föranleder särskilda insatser är världsutställningen i , där samordnar Sverigeinformationen, och det nordiska vikingajubileet i som är en del av det officiella amerikanska millenniefirandet. kommer att förberedas och behovet av insatser, också på formgivnings- och designområdet, bör uppmärksammas. Kulturens centrala roll i presentationen av i utlandet bör framhävas. 14.3 Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse för redovisat en invändning, nämligen att sociala avgifter och skatt inte betalats på två avgångsvederlag. 14.4 Anslag C1 Tabell 14.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 53 253 2000 Förslag 55 644 2001 Beräknat 55 933 1) 2002 Beräknat 56 927 2) 1 Motsvarar 55 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 55 000 tkr prisnivå. Anslaget, som är Svenska institutets huvudanslag, finansierar Sverigeinformation, kulturutbyte, utbildnings- och forskningsutbyte (stipendi-er, stöd till svenskundervisning i utlandet) samt Svenska i . Verksamheten genomförs i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen samt nationella och utländska samarbetspartner. har därutöver anslag för biståndsrelaterade insatser i (utgiftsområde 7), för uppdrag på utbildnings- och forskningsområdet (utgiftsområde 16 resp. utgiftsområde 14) och för insatser som rör internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. Den totala budgeten uppgick till ca , varav anslaget C 1 utgjorde ca 50,7 miljoner. Anslagsbehållningen vid bokslutet avsåg medel som beslutats för insatser , men där en viss del av betalningarna sker 1999. Regeringens överväganden Resultatbedömning Målen för är enligt regleringsbrevet att producera material och tjänster för en grundläggande informations- och kulturutbytesverksamhet i förhållande till andra länder, att stärka det svenska samhällets internationella kompetens beträffande Sverigeinformation och kunskapsutbyte, att i samarbete med olika aktörer genomföra ett aktivt informations-, kultur- och erfarenhetsutbyte, framför allt med , till stöd för utbyte med länderna i denna region samt för det allmänna Sverigefrämjandet, att tillhandahålla information om av god kvalitet som tillgodoser kravet på en saklig, snabb och aktuell information om svenskt samhälls- och kulturliv till utländska målgrupper, att upprätthålla en informations-, service- och samordningsroll gentemot de svenska utlandsmyndigheterna som tillgodoser dessas behov av att kunna förmedla såväl efterfrågestyrd som aktiv information om samt genomföra riktade projekt till olika målgrupper, att spela en aktiv roll inom Sverigefrämjandet till stöd för ökad tillväxt och sysselsättning samt att främja kunskapsöverföring till och tredje världen. Årsredovisningen i kombination med en löpande dialog med och utlandsmyndigheterna ger regeringen stöd för bedömningen att SI väl uppfyllt sina mål. Institutet har tillhandahållit en bred och saklig information om som svarat mot utländska målgruppers efterfrågan, förstärkt sin serviceroll gentemot de svenska utlandsmyndigheterna samt initierat och medverkat till utbyten inom kultur och samhällsliv samt utbildning och forskning. SI:s stöd till den akademiska svenskundervisningen i utlandet har gjort det möjligt för ett stort antal utländska studenter att lära sig svenska. De medel som SI fördelat till kulturellt utbyte och projektförberedelser har i många fall resulterat i konkret samarbete mellan svenska och utländska parter. Bedömningen är att SI:s insatser bidragit till att skapa förtroende och goodwill för som internationell samarbetspartner samt bidragit till ökat internationellt utbyte på väsentliga områden och ökade mellanfolkliga kontakter. Antalet utbytesprojekt och produktioner finansierade via SI:s huvudanslag, inom vilket skall prioriteras, har dock minskat. har påtalat klyftan mellan institutets vidgade uppdrag och den faktiska resurssituationen för insatser i och västvärlden i övrigt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 14.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat Intäkt - kostnad Utfall 1998 6 869 Prognos 1999 7 000 Budget 2000 7 000 Försäljningen av böcker och informationsmaterial via Sverigebokhandeln och postorder utvecklas enligt prognos. Underlag för kostnader saknas. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att de åtgärder som revisorernas invändning föranleder har vidtagits. Slutsatser Regeringen finner de synpunkter på sin resurssituation, som SI redovisat, beaktansvärda, men har inte funnit utrymme för någon ytterligare ökning av anslaget. För har anslaget tillförts pris- och löneomräkning och justerats för merkostnader för personalen vid Svenska i i samband med att fr.o.m. blev myndighet och fick ökade skattekostnader. Vid anslagsberäkningen har ytterligare en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Under utgiftsområde 24 har i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) för budgetåren 1999-2001 också avsatts medel för , som kan användas för vissa främjande- och informationsinsatser, inklusive specifika personalförstärkningar, och som efter förslag från skulle kunna användas för SI:s verksamhet. Tabell 14.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 51 826 Pris- och löneomräkning 501 Teknisk justering 1 287 Justering av 2 030 Förslag 2000 55 644 C2 Övrig information om i utlandet Tabell 14.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 119 2000 Förslag 15 172 2001 Beräknat 13 172 2002 Beräknat 11 172 Anslaget används till att finansiera särskilda, av regeringen prioriterade, informations- och främjandeinsatser genom de svenska utlandsmyndigheterna. Det har även använts till journalistinbjudningar samt seminarier och visst personutbyte. Insatser i , och vissa länder i har prioriterats. Anslagsbehållningen vid bokslutet avsåg medel som beslutats för informationssatsningar , men där en viss del av betalningarna sker 1999. Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för anslaget är att med hjälp av informations- och främjandeinsatser genom de svenska utlandsmyndigheterna skapa goodwill och förtroende för som internationell sam-arbetspartner och därmed främja svenska intressen samt att genom de svenska utlandsmyndigheterna och i utlandet spela en aktiv roll inom Sverigefrämjandet till stöd för ökad tillväxt och sysselsättning. Kraven och förväntningarna på de svenska utlandsmyndigheterna att skapa goodwill och förtroende för har ökat markant . Informations- och kulturutbytesverksamhet, pressaktiviteter och integrerade sverigefrämjande aktiviteter har blivit allt viktigare för att presentera och skapa uppmärksamhet för vårt land i andra länder. I ett internationellt perspektiv kan konstateras att främjandefrågorna i bred bemärkelse har fått en väsentligt ökad roll inom många utrikesförvaltningar. Allt fler länder, inte minst de övriga EU-ländernas, inser också den betydelse som informations- och kultursatsningar samt pressverksamhet har för att presentera landet liksom för att nå mer definierade mål. Sådana aktiviteter kan utöver sina andra syften fungera både som näringslivs- och kulturfrämjare, ha en funktion som mötesplats för att skapa nätverk, bidra till opinionsbildning osv. Utifrån utlandsmyndigheternas rapportering av genomförda evenemang och aktiviteter är bedömningen att anslaget och fyllt sin del av målet för utgiftsområdet på ett utmärkt sätt. En aktiv kontaktskapande verksamhet och riktade aktiviteter har bidragit till att förmedla en bild av det samtida samt bidragit till samarbeten inom olika områden. Den finansiering som anslagits har i många projekt runt om i världen utgjort en plattform för samarbete med nationella och lokala samarbetspartners. På så sätt har de statliga medlen ofta genererat större insatser och kunnat resultera i viktiga Sverigepresentationer i bl.a. , , , , och . Slutsatser Med anledning av regeringens satsning på Europafrågor i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) för budgetåren 1999-2001 föreslås anslaget tillföras för i utlandet, dvs. mindre jämfört med . Medlen skall användas för att initiera eller medverka i särskilda samarbetsprojekt med inriktning på mellan Sverigefrämjandets huvudaktörer, d v s UD och utlandsmyndigheterna, , Invest in , , och . För tillförs anslaget 2 miljoner för samma ändamål. För tillförs anslaget även för bidrag till ett gemensamt nordiskt centrum, i . tillfördes anslaget för samma ändamål. Under utgiftsområde 24 har i vårpropositionen 1998 för budgetåren 1999-2001 också avsatts medel för , som kan användas för vissa främjande- och informationsinsatser, inklusive specifika personalförstärkningar, enligt förslag från . upphör den tillfälliga höjningen för budgetåren 1999 och 2000 avseende bidrag till i . upphör den tillfälliga höjningen för budgetåren 1999-2001 till i utlandet. Tabell 14.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 14 835 Minskning av engångsanvisning NSU - 1 000 Valutakompensation 1 337 Förslag 2000 15 172 15 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor 15.1 Omfattning Målsättningarna för verksamhetsområdet är att främja information och forskning om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt att tillförsäkra teknisk och vetenskaplig sakkunskap vid förhandlingar om nedrustning och rustningskontroll samt vid internationellt samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen. Inom ramen härför lämnas stöd till: - utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m. - organisationer och stiftelser för information och studier om global och europeisk säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling - internationella fredsforskningsinstitut () - () - () - forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 15.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 57 58 61 59 60 61 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Förhandlingarna i om ett kontrollsystem konvention om förbud mot bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen har intensifierats och . Målsättningen är att arbetet skall slutföras . agerar pådrivande i förhandlingarna för att få till stånd ett effektivt kontrollsystem, bl.a. med tekniskt stöd från FOA. I fortsätter arbetet för att förbereda ikraftträdandet för fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (provstopps- avtalet). leder genom företrädare för arbetet för upprättandet av fördragets kontrollsystem. har i omfattande utsträckning bidragit med FOA- expertis till FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). (CD) i beslöt års session att inleda förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapen- ändamål. I avvaktan på beslut om CD:s arbetsprogram har dessa förhandlingar dock ännu inte kommit igång. Förändringar Verksamhetens övergripande målsättningar och inriktning ligger fast. Några större förändringar har därför inte skett i verksamheten jämfört med närmast föregående budgetår. Prioriteringar Följande frågor avses särskilt prioriteras under : Förhandlingarna i om ett kontrollsystem för konventionen om förbud mot biologiska vapen, vilka avses slutföras . Arbete i CD rörande ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål så snart detta kan inledas. deltagande, på de nordiska ländernas vägnar, i C- vapenkonventionens verkställande råd fr.o.m. . Uppbyggnaden av ett svenskt nationellt datacenter för provstoppsavtalet. Upprätthållande av FOA:s tekniska och vetenskapliga kompetens för området nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Tillhandahållande av svensk expertis till FN:s arbete för eliminering av massförstörelsevapen i den utsträckning sådant arbete aktualiseras under budgetåret. Möjligheterna för och UI att utöka externfinansieringen av sin verksamhet. 15.3 Resultatbedömning Sammantaget bedöms målsättningarna för verksamhetsområdet ha uppfyllts väl under och . Det internationella nedrustningsarbetet har fortskridit . De ovan beskrivna förhandlingarna har bedrivits i skiftande takt och har haft god möjlighet att aktivt agera i dessa, bl.a. tack vare tekniskt underlag och expertdeltagande av FOA. Forsknings- och informationsverksamhet om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor har bidragit till att upprätthålla den kunskapsnivå hos såväl de svenska förhandlarna som hos en bredare allmänhet som är nödvändig för ett effektivt deltagande i processen. 15.4 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att det vid granskning av SIPRI:s och bokslut och redovisning för inte framkommit några anmärkningar som föranlett ytterligare åtgärder. 15.5 Anslag D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Tabell 15.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 197 2000 Förslag 1 659 2001 Beräknat 2 259 2002 Beräknat 2 259 Ändamålet med anslaget är att ge stöd till verksamhet som främjar svensk utrikespolitik, framför allt vad gäller nedrustnings- och säkerhetspolitik. anslag har i allt väsentligt tagits i anspråk. Anslagssparandet för detta budgetår härrör närmast ifrån det anslagssparande som skedde 1997. Dessa medel avses utnyttjas under budgetåren 1999, 2000 och 2001. Beredskap måste hållas för att omfördela medel till anslaget D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet i fall att förhandlingar inleds i nedrustningskonferensen (CD) i om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Anslaget har till stor del redan tagits i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation Projekt m.m. som finansierats inom anslaget har legat inom prioriterade områden för svensk utrikespolitik. Som exempel på bidrag som beslutats och kan nämnas stöd till internationella seminarier syftande till att främja universell anslutning till om totalförbud mot antipersonella minor och till kemvapenkonventionen, stöd till svenska och internationella projekt rörande problematiken med lätta vapen samt bidrag till FN-fonder för nedrustningsfrågor. Stöd har också utgått till seminarier om kärnvapennedrustningsfrågor. Slutsatser Stöd åt utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m. ger en flexibel möjlighet att genom anlitande av insatser utanför främja och informera om den svenska utrikespolitiken. Ändamålet med anslaget bedöms ha uppfyllts väl. Tabell 15.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 409 Återföring från anslaget D6 250 Förslag 2000 1 659 D2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Tabell 15.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 9 704 2000 Förslag 9 000 2001 Beräknat 9 000 2002 Beräknat 9 000 Ändamålet med anslaget är att genom stöd till organisationer och stiftelser främja studier och information om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen beslutar, efter yttrande av en beredningsgrupp, om fördelning av medel från anslaget i enlighet med förordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, samt de ändringar som införts i denna genom förordning (1996:824). Bidrag lämnas till organisationer och stiftelser som organisationsstöd eller projektbidrag. Stödet omfattar ämnesområdena nedrustning och rustningskontroll, konflikthantering samt andra säkerhetspolitiska ämnen inom ramen för ett vidgat säkerhetspolitiskt synsätt. anslagssparande beror dels på att beviljade bidrag inte rekvirerats, dels på att organisationer återbetalat outnyttjade medel vid slutredovisningen av äldre projekt. Anslagssparandet beräknas tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation Stöd enligt förordningen utgick under till 15 organisationer och 79 projekt. För har beslut fattats om stöd till 15 organisationer och 64 projekt. Slutsatser Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet stimuleras. Stödet till organisationer och stiftelser för detta ändamål fyller därför en viktig funktion. En förutsättning för att stöd skall lämnas är att det främjar verksamhet som är av allmänt intresse och har en god spridningseffekt. Sammantaget bedöms uppställda mål ha uppfyllts väl inom den givna budgetramen. Stödet bedöms ha haft god spridningseffekt. Denna bedömning görs på grundval av den kontinuerliga rapportering som sker av pågående projekt samt den slutredovisning som inkommer för avslutade projekt. D3 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Tabell 15.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 20 755 2000 Förslag 20 948 2001 Beräknat 21 346 2002 Beräknat 21 773 1 internationella fredsforskningsinstitutets () del av effektmålet inom utgiftsområde 5 är att bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor. Syftet med forskningen är att bidra till förståelsen av betingelserna för fredliga lösningar av konflikter och för en stabil fred. Regeringens överväganden Resultatbedömning Institutets forskning under har främst inriktats på regional säkerhet, militära utgifter, vapenproduktion och vapenhandel (institutets kärnverksamhet), icke-spridning av bl. a. massförstörelsevapen och konventionella vapen, däribland antipersonella minor och internationell säkerhet. Inte minst genom sin mycket välrenommerade årsbok har bidragit till att, såväl i som internationellt, sprida kunskap om de frågor som berör dess forskning. SIPRI:s verksamhet under och ligger väl inom ramarna för ovan nämnda effektmål. I de samtal som ägt rum mellan och UD har dock framkommit en ömsesidig insikt om behovet att bättre anpassa institutets verksamhet till de frågor som dels utmärker utvecklingen inom freds- och konfliktrelaterade processer efter det , dels är av betydelse för konfliktförebyggande. En uppföljning av dessa samtal kommer att äga rum under kommande budgetår. Regeringen har under uppmanat att söka utöka den externa finansieringen. Det kan konstateras att tagit sig an uppgiften med stort allvar. Detta arbete bör dock intensifieras av institutet. har även mottagit statsmedel för särskilda projekt som finansierats från andra anslag och finansiering av särskilda SIPRI- projekt från andra anslag bör fortsätta. Slutsatser För har anvisats för anslaget D 3. För att upprätthålla institutets verksamhet föreslås anslaget ligga kvar på samma reala nivå för . Med beräknad pris- och löneomräkning blir beloppet då . Tabell 15.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 20 755 Pris- och löneomräkning 193 Förslag 2000 20 948 D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Tabell 15.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 11 440 2000 Förslag 11 177 2001 Beräknat 10 759 2002 Beräknat 10 953 Ändamålet med anslaget är att tillföra teknisk och vetenskaplig sakkunskap från () vid förhandlingar om nedrustning, rustningsbegränsning, internationell säkerhet samt vid internationellt samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen. Regeringens överväganden Resultatbedömning I de internationella förhandlingarna i om ett kontrollsystem för konventionen om förbud mot biologiska vapen agerar aktivt för att få till stånd ett så effektivt system som möjligt. Detta arbete möjliggörs bl.a. av det tekniska stöd som lämnas av FOA. I den förberedande kommissionen i för provstoppsavtalets ikraftträdande leder genom företrädare för arbetet för att upprätta avtalets kontrollsystem. Inom FOA fortsätter arbetet för att upprätta ett svenskt nationellt datacenter för provstoppsavtalet. Häri ingår också att ansluta en station för mätning av luftburen radioaktivitet och en seismisk mätstation till avtalets internationella övervakningssystem. FOA har vidare och vidtagit förberedelser inför internationella förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) i har utsett FOA:s kemiska laboratorium i till ett av de laboratorier som organisationen vid behov skall kunna anlita för analys av prover. För deltagande i internationella exportkontrollarrangemang lämnar FOA fortlöpande tekniskt stöd. har genom företrädare för i omfattande utsträckning bidragit med expertis till FN:s särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). Till följd av händelseutvecklingen gällande har inte bedrivit någon verksamhet i landet . har dock bidragit med FOA-expertis till kommissionens högkvarter i . Det är f.n. osäkert hur FN-arbetet i fortsättningsvis kommer att ske. För att möjliggöra eventuella fortsatta svenska insatser genom företrädare för bör dock liksom innevarande år ställas i beredskap för detta ändamål för . Slutsatser Tillgång på teknisk och vetenskaplig expertis är en nödvändighet för att på ett aktivt och trovärdigt sätt skall kunna delta i det internationella arbetet för nedrustning, rustningskontroll och främjande av internationell säkerhet. Verksamhetens mål bedöms ha uppfyllts väl genom att FOA försett förhandlingsdelegation med tekniskt underlag som kommit till direkt operativ användning i förhandlingarna och medfört att dessa påverkats i en positiv riktning. Under bör FOA vara berett att även lämna tekniskt och vetenskapligt stöd till för deltagande i förhandlingar i CD om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål.