prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Därför har regeringen ålagt de centrala musei- institutionerna att komma in med en särskild redovisning av hur kvinnofrågor behandlas på museerna. Uppdraget skall redovisas . För att utveckla regeringens handlingspro- gram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att klarlägga det statliga åtagandet på formgivnings- och designområdet (dir. 1999:9). Här ingår bl.a. frågan om musei- och utställningsverksamhet på området. Utreda- rens arbete skall vara avslutat och redovisat i sin helhet till regeringen . Vidare har arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design fått förlängd tid . Att verka för ett mer tolerant samhälle och motverka främlingsfientlighet och rasism är en viktig fråga för regeringen. Museerna har här en betydande roll att spela. Arbetet med att upp- märksamma kulturarvets demokratiska funktio- ner har fortsatt. De riktade bidragen till de regionala museerna användes bland annat till insatser med anknyt- ning till industrisamhällets kulturarv. /96 avsattes för sysselsättningsinsatser på kulturområdet, /96 t.o.m. , i det s.k. (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet med projektet var att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka tillgängligheten till samlingarna, bl.a. genom digitalisering. avslutades , men fortfarande kvarstår omfattande behov vad avser vård, digitalisering och förbätt- rad tillgänglighet. Statskontoret har haft rege- ringens uppdrag att utvärdera projektet. I upp- draget har ingått att beakta effekterna av projektet såväl från sysselsättningssynpunkt som i fråga om samlingarnas långsiktiga bevarande och tillgängliggörande. Uppdraget har genom- förts mot bakgrund av de inkomna Sesam- rapporterna, årsredovisningar, planerna för sam- lingarnas långsiktiga bevarande och den enkät till de bidragsmottagande institutionerna som Statskontoret tagit fram. Statskontoret redovi- sade sin rapport till regeringen . Utvärderingen pekar på att väsentliga syssel- sättningseffekter uppnåtts för de prioriterade målgrupperna, att en förbättring av vårdstatus för föremål/dokument i berörda samlingar/arkiv skett och att projektet i stor omfattning bidragit till ökad tillgänglighet. Regeringen avser att åter- komma till med en sär- skild skrivelse om , baserad på ovannämnda utvärdering och annan tillgänglig resultatinformation. Effekterna av de statliga insatserna Genom det statliga stödet till museisektorn har fler människor kunnat få tillgång till den del av kulturarvet som museerna har ansvar för att för- medla och bevara. Många arrangemang har ordnats i samband och samverkan med Kultur- . Bidraget till icke-statliga kulturlokaler har stimulerat angelägna byggpro- jekt i olika delar av landet och byggnaderna har gestaltats med en särskild omsorg. Riksutställ- ningars verksamhet och de utvidgade möjlighe- terna till statliga utställningsgarantier har gynnat olika regioner runt om i . Tack vare vand- ringsutställningar av hög kvalitet och möjlighe- ten för utställningsarrangörer att få utställnings- garantier har musei- och utställningsverksam- heten haft en god spridning runt om i landet. Statsbidraget till de regionala museerna är bl.a ett stöd i arbetet med att förmedla kunskaper om regionens kulturarv och konstutveckling. Barn och unga har fått möjlighet att ta del av den kunskap och de upplevelser som museerna kan förmedla genom att samtliga centrala museer genomfört särskild skolverksamhet och riktade programinsatser. Museernas redovisningar visar att antalet skolbesök fortsätter att öka. Museernas arbete med att lyfta fram kultur- arvets demokratiska funktioner har fortsatt. Den redovisning som regeringen fått visar att institu- tionernas arbete med dessa frågor varierar stort i både omfång och inriktning. Genom samarbete med institutioner i och utanför samt föreningar och andra intressenter har museerna bidragit till att främja internationellt kulturut- byte och möten mellan olika kulturer inom landet. Det arkitekturpolitiska området har fått en märkbart ökad uppmärksamhet, bl.a. i media, och genom nya verksamhet finns nu ett självskrivet centrum för dessa frågor. Regeringens slutsatser Målet för museerna var under att bevara vårt kulturarv. Museerna skall tillsam- mans utveckla och förmedla kunskap om kultur- arvet och härigenom ge perspektiv på sam- hällsutvecklingen. Den verksamhet museerna och institutionerna bedriver bedöms ha gett ett gott resultat i förhållande till de mål som har satts för verksamheten. Bevarande- och tillgäng- lighetsaspekterna på kulturarvet har uppmärk- sammats och viktiga insatser har gjorts inom detta område. De resurser som tilldelats området har använts på ett ändamålsenligt sätt. Rege- ringen bedömer därför att inriktningen på verk- samheten bör behållas. Museernas ekonomiska situation är på många håll ansträngd. Det är viktigt att den ekonomiska situationen analyseras djupare och att möjlighe- terna till samverkan inom sektorn, bl.a. i syfte att effektivisera resursanvändningen, övervägs. Regeringen avser att i budgetpropositionen för lämna en redogörelse för det pågående arbetet med en översyn av strukturen inom museiområdet. Inom området museiverksamhet avser rege- ringen att ge ett nationellt uppdrag till . Uppdraget gäller barn- och ung- domsverksamhet (se anslaget A3 Nationella uppdrag). 11.4 Revisionens iakttagelser har fått invänd- ning i revisionsberättelsen för . har i särskilda revisions- rapporter till Statens konstmuseer, Naturhisto- riska och gjort vissa påpekanden. Revisionsberättelsen och rapporterna kommenteras under anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter. 11.5 Anslag H1 och H2 Centrala museer H1 Centrala museer: Myndigheter Tabell 11.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 615 841 2000 Förslag 641 692 2001 Beräknat 654 358 2 2002 Beräknat 670 801 3 1 Varav 2 200 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 643 865 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 648 965 tkr prisnivå. H2 Centrala museer: Stiftelser Tabell 11.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 172 897 2000 Förslag 173 999 2001 Beräknat 177 305 1 2002 Beräknat 180 851 2 1 Motsvarar 173 999 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 173 999 tkr prisnivå. Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till de centrala museerna Tusental kronor 13 728 Statens konstmuseer 84 312 15 2521 - 3 034 Livrustkammaren, och 13 220 9 0732 7 867 Statens musiksamlingar 2 168 5 516 29 495 59 751 5 806 Summa 249 222 1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.9 2 Intäkterna för verksamhet redovisas i tabell 11.10 De centrala museernas verksamhet redovisas samlat under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag, Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala museer är myndigheter: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkamma- ren, och , , , Statens musiksamlingar, Statens försvarshisto- riska museer samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. För stiftelserna , och gäller stadgar som har fastställts av regeringen , resp. . , , Natur- historiska , Statens museer för världskultur, samt har vart och ett inom sina verksamhets- områden uppgiften att vara ansvarsmuseum. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att de centrala museerna vid utgången av året hade ett samlat anslagsspa- rande på nästan . En stor del av denna summa hänför sig till att vissa museer vid utgången av 1998 inte betalt hyra för detta år på grund av hyresförhandlingar som inte avslu- tats. Sparandet för kommer att förbrukas i snabb takt i och med att öppnar på nytt . Statens museer för världskultur kommer att bygga upp ett visst anslagssparande fram tills dess att den nya museibyggnaden invigs . Prognosen för visar på ett sammanlagt sparande på anslaget H1 på , dvs. Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten vid och Cosmonova, som redovisas särskilt, uppgick de centrala museimyndigheter- nas avgiftsintäkter till . Detta är en ökning jämfört med . Ökningen hänför sig huvudsakligen till att och , som endast hade begränsat öppethållande , öppnade nya lokaler som lockat stor publik. Nya i hade endast öppet och bl.a. därför har intäkterna för Statens sjöhisto- riska museer ökat . Lokalkostnader för myndigheter och stiftelser framgår av följande tabell. Tabell 11.5 Sammanställning över lokalkostnaderna för institutionerna under anslagen H1 och H2 Tusental kronor 29 682 Statens konstmuseer 75 149 61 823 - 9 229 Livrustkammaren, och 13 780 52 746 11 709 Statens musiksamlingar 9 451 19 772 27 963 26 694 Summa 337 998 Jämförelser mellan myndigheter/institutioner är svåra att göra på grund av olika definitioner av begreppet lokalkostnad. Tabell 11.6 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Myndigheter Tusental kronor 1999 Regeringens beräkning 2000 62 595 63 010 med 61 775 110 706 114 536 Statens museer för världskultur 83 204 87 814 Livrustkammaren, och 29 490 77 812 84 023 26 607 27 563 Statens musiksamlingar 31 7282 35 679 51 584 Moderna museet3 - 86 218 Summa 603 287 641 6924 1 Beloppet avser Statens konstmuseer, dvs. även anslaget till . 2 Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Ny myndighet fr.o.m. 1999-07-01 4 Inkl. justering av premien för avtalsförsäkringar Tabell 11.7 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Stiftelser Tusental kronor 1999 Regeringens beräkning 2000 86 738 87 291 47 661 47 965 38 498 38 743 Summa 172 897 173 999 Regeringens överväganden Resultatinformation Sammantaget redovisar de centrala museerna betydligt högre publiksiffror än . Besöken på resp. museums hemsida har också de ökat kraftigt. och Arkitek- turmuseet, som invigde verksamheten i nybyggda lokaler, har haft rekordhöga besöks- siffror. och , som ingår i , redovisar en betydande ökning av besökssiffrorna. I regi öppnade Lant- bruksmuseum på . har, bl.a. tack vare en mycket välbesökt utställning om och , fått fler besökare . Även besökssiffror har ökat, delvis på grund av att den nya björnanlägg- ningen invigdes . Den fortsatta sats- ningen på att locka barn och ungdomar till museerna har bl.a. lett till fler specialvisningar för skolor jämfört med föregående år. Liksom tidi- gare år är en majoritet av besökarna vid de cent- rala museerna kvinnor. 1998 var kulturens år i hela landet som var kulturhuvudstad. De centrala museerna har, till , lämnat redovisningar för hur detta har påverkat verksamheten vid resp. institution. Projekt som skett i samarbete med - kulturhuvudstad 1998 AB har särredovisats. kommer att lämna en samlad utvärdering av till regeringen. Museisamlingarnas tillgänglighet har förbätt- rats tack vare och det fortsatta digitaliseringsarbetet. Museernas arbete med att förbättra magasinen pågår, men fortfarande åter- står mycket att göra på området. Ökad samver- kan på för museerna viktiga områden som insamling, vård, förebyggande konservering, magasinering och IT, skulle enligt regeringens bedömning kunna ha stor betydelse när det gäller att föra sektorns gemensamma utveck- lingsfrågor framåt. Museerna har deltagit i ett flertal olika internationella projekt tillsammans med svenska och utländska institutioner. Livrust- kammaren och genomförde /99 utställningar om och den store resp. och den stora i samarbete med Statliga i . Utställningarna visades i . Sjö- historiska museet genomförde tillsammans med Riksutställningar vand- i . Utställningen skildrar de nordiska kustbornas liv och deras farkoster och turnerade ombord på ett lastfartyg till 17 hamnar i 7 länder. har representerat i två internationella konstbiennaler. genomförde , i samverkan med Riks- arkivet och och flera ryska arkiv och museer, en utställning om och . Museet har även deltagit i produk- tionen av den hittills största svenska arkitektur- utställningen utomlands tillsammans med i . Den forskningsverksamhet som bedrivs vid museerna har bl.a. resulterat i ett antal forsk- ningsarbeten i form av resonerande kataloger och avhandlingar. Museipersonal har genomfört gästföreläsningar och seminarier inom skilda ämnesområden vid universitet och högskolor. Bland de centrala museerna har en särställning genom sin omfattande grundforskning och tillämpade forskning inom ämnena zoologi, botanik, paleontologi och geologi. Tabell 11.8 Antal besökare vid de centrala museerna 1996-1998 150 000 Statens konstmuseer 575 000 653 000 1 015 000 69 000 Livrustkammaren, och 1 055 000 15 000 15 000 160 000 Statems musiksam- lingar () 38 000 Statens försvars- historiska museer 254 000 Stiftelsen 1 340 000 1 319 000 1 371 000 Stiftelsen 157 000 Summa 4 575 000 4 855 000 5 340 000 skildes från och ingår nu den nya myndigheten museer för världskultur. Som en följd av detta överfördes medel från anslag till den nya myndigheten museer för världskultur i statsbudgeten . Statens museer för världskultur fick emellertid inte full kompensa- tion för kostnader och en justering mellan anslagsposterna på totalt genomförs därför . Anslaget minskas därutöver med som tillfälligt anvisades för . med och skildes från Statens konstmuseer och ingår nu den nya myndigheten museer för världskultur. Som en följd av detta överfördes medel från Statens konstmuseers anslag till den nya myndigheten museer för världskultur i statsbudgeten . Statens museer för världskultur fick emellertid inte full kompensa- tion för Östasiatiska museets kostnader och en justering mellan anslagsposterna på totalt genomförs därför . I samband med att skildes från Statens konstmuseer och bildade en egen myndighet bytte Statens konst- museer namn och heter nu med . i invigde sina nya lokaler och fördes organisatoriskt från Statens försvars- historiska museer och ingår nu tillsammans med och i (). Regeringen gav SSHM i uppdrag att analy- sera frågor som rör en lokalisering av myndig- hetens ledning till . Särskild vikt skulle läggas vid organisationsfrågor, ekono- miska konsekvenser av lokaliseringen samt personalfrågor. Resultatet av analysen redovisa- des i en promemoria som lämnades till regeringen och som sedan har remissbehandlats (Ku1999/1224/Ka). Uppdraget föranleddes av att beslutat att ge regeringen tillkänna att myndig- hetens ledning bör lokaliseras till (bet. 1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163). Av promemorian framgår bl.a. att Sjöhisto- riska museet och svarar för av de sammanlagda kostnaderna och en lika stor del av personalstyrkan. De merkostnader som SSHM beräknat i samband med en flyttning till fördelas dels på utgifter av engångs- karaktär, dels utgifter som förorsakas av höjda driftskostnader. De flesta remissinstanserna ställer sig negativa till en flyttning av myndighetsledningen. Riks- revisionsverket menar att en flyttning varken är organisatoriskt, ekonomiskt eller personalmäs- sigt motiverad. Statskontoret och Ekonomistyr- ningsverket gör likartade bedömningar med hän- visning till kostnads- och rationaliserings- aspekter. Även , Läns- styrelsen i samt TCO/är negativa till att flytta myndighetsledningen. Positiva är däremot Karls- krona kommun, i samt . är näst efter , mest besökta museum. hade ca 849 000 besökare, ca 79 000 besökare och ca 127 000. Under högsäsong är totalt ca 244 personer anställda i SSHM:s museiverksamhet, 41 perso- ner i och 203 i . har uttryckt att det är viktigt att öka den geografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner och regeringen avser att fortsatt uppmärksamma möjligheter till decentralisering. Regeringen finner dock att en omlokalisering i detta fall skulle få en mycket begränsad betydelse ur både kulturpolitisk och regionalpolitisk synvinkel eftersom den endast berör några få ledningsfunktioner och inte rymmer något nytt uppdrag eller förändrad verk- samhet. De eventuella positiva effekterna av en organisationsförändring uppväger enligt rege- ringens bedömning inte de totalt sett negativa konsekvenserna för myndighetens verksamhet såväl ekonomiskt som organisatoriskt. Enligt den uppskattning som görs i promemorian skulle, utöver överintendenten, det nuvarande myndighetskansliet, motsvarande ca 8 heltids- tjänster behöva föras över till . Det skulle dock i sin tur kräva 3 nya tjänster i och ytterligare en i . I kommuns yttrande över promemo- rian räknar man för övrigt inte med att flytt- ningen skulle behöva omfatta mer än ca 4 5 tjänster. En samlad bedömning av det senaste utred- ningsarbetet är att förutsättningarna för en loka- lisering av SSHM:s ledning till för- ändrats sedan tiden för tillkänna- givande. Främst gäller detta det ekonomiska läget vid museet och myndigheten som helhet. Den ekonomiska situationen gör att satsningar bör koncentreras till att upprätthålla en hög kvalitet på verksamheten vad avser utställningar och vård av samlingar. Regeringen anser mot denna bakgrund att en förändring inte bör genomföras. Däremot är det angeläget att i ges ökade ekonomiska resurser. bedriver en framgångsrik verksamhet som lockat många nya besökare och museet har gjort viktiga insatser för att lyfta fram och bevara vårt kulturarv. Dock saknas resurser för att bl.a. färdigställa basutställningarna. Därför föreslås att anslaget till för detta ändamål förstärks med för . föreslås en nivåhöj- ning av anslaget med . Finansiering sker genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Svensk samtidskonst har haft en mycket intressant utveckling som också rönt stort internationellt intresse. saknar det statliga centrala museet på området, , medel för att i tillräcklig omfattning ha möjlighet att förvärva verk av nu verksamma konstnärer. För att museet skall kunna behålla och vidareutveckla sin position som ledande institution inom samtidskonsten föreslår rege- ringen att Moderna museets anslag 2002 förstärks med sammanlagt , varav , och 4,3 miljo- ner kronor . Medlen är avsedda att användas för inköp av samtida konst. För att ge möjlighet att upp- rätthålla och förbättra allmänhetens tillgång till samlingarna och säkerställa en hög nivå på arbe- tet med bevarande och kunskapsuppbyggnad bör Moderna museets anslag höjas med ytterligare . Finansiering sker genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Cosmonova Tabell 11.9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1998 31 504 29 254 2 250 Prognos 1999 28 620 27 050 1 570 Budget 2000 27 900 27 9001 0 1 I summan ingår inte hyreskostnaderna för Cosmonova. utreds möjlig- heten att successivt öka Cosmonovas avgiftsintäkter för att uppnå full kostnadstäckning. 11.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 40 729 40 729 0 Prognos 1999 43 200 43 680 -480 Budget 2000 40 800 40 800 0 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har för verk- fått en revisionsberättelse med invändning på grund av att man har överskridit anslagskrediten med . Vidare konstateras brister i den interna kontrollen, som sammantaget blir så stora att ledningen i sin för- valtning inte i tillräckligt hög grad efterlevt bestämmelserna i verksförordningen. Museet upphörde som egen myndig- het och ingår nu i Statens museer för världs- kultur. Regeringen förutsätter att Riksrevisions- verkets påpekanden och rekommendationer kommer att beaktas i Statens museer för världskulturs arbete med administrativa rutiner inom den nya myndigheten. I revisionsrapporter har Statens konstmuseer, och Arkitektur- museet fått påpekanden bl.a. om att vissa admi- nistrativa rutiner och verksamhetsplanering bör förbättras och utvecklas vid resp. myndighet. Museerna har i särskilda skrivelser redogjort för vilka åtgärder man vidtagit och planerar att vid- taga med anledning av RRV:s rapporter. Rege- ringen bedömer att dessa åtgärder är tillräckliga. Slutsatser Enligt regeringens samlade bedömning har de centrala museerna i allt väsentligt på ett effektivt sätt arbetat för att bevara vårt kulturarv, utveck- lat och förmedlat kunskap om och upplevelser av kulturarvet och härigenom gett perspektiv på samhällsutvecklingen. Utöver tidigare nämnda förändringar har regeringen funnit det möjligt att till följd av det höga anslagssparandet engångsvis minska Natur- historiska anslag med under . Nivån på anslaget återställs . Kompensation 2000 kommer att ges genom en engångsanvisning . Anslaget till höjs med i och med att juste- ring sker för den tillfälliga nivåneddragningen . Statens musiksamlingar får en nivåhöjning med jämfört med föregåen- de budgetår till följd av överföringen av Svenskt visarkiv från . De förändringar av anslaget som görs sker genom omprioriteringar dels inom anslaget, dels inom utgiftsområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Nedan sammanfattas redovisade förändringar för . Tabell 11.11 Beräkning av anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter för Tusental kronor Anslag 1999 601 087 Pris- och löneomräkning + 361 - 1 000 + 3 500 Inköp av samtida konst + 4 000 Överföring av Svenskt visarkiv till Statens musiksamlingar + 4 500 återlägg av tillfällig besparing + 3 500 , engångsanvisning + 2 000 , tillfällig minskning - 4 000 Justering av + 27 744 Förslag 2000 641 692 beräknas anslaget öka med på grund av att den tillfälliga neddrag- ningen av anslaget till riksmu- seet återläggs. beräknas anslaget till- fälligt ökas med då kom- pensation ges till för denna neddragning. Vidare justeras anslagen till och såsom beskrivits under respektive rubrik. Tabell 11.12 Beräkning av anslaget H2 Centrala museer: Stiftelser för Tusental kronor Anslag 1999 172 897 Pris- och löneomräkning + 1 102 Förslag 2000 173 999 H3 Bidrag till regionala museer Tabell 11.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 102 271 2000 Förslag 103 416 2001 Beräknat 106 125 2002 Beräknat 108 917 Bidrag till regionala museer lämnas enligt för- ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio- nal kulturverksamhet (bidragsförordningen). Bidraget syftar till att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kun- skaper om regionens kulturarv, dess konstut- veckling samt om samhället och miljön i övrigt. Statsbidraget skall ge museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av det regionala kulturmiljö- arbetet. är 27 museer berättigade till statsbidrag. Bidrag fördelas, utom när det gäller kulturmiljövård i , och Got- lands län, av efter samråd med . Bidrag för kulturmiljö- vård i , och fördelas av efter samråd med och de regionala självstyrelse- organen. Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. har försöksverk- samhet inletts med regional fördelning av kulturpolitiska medel i , och Got- lands län. Medel för ändamålet beräknas under anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Under anslaget Bidrag till regionala museer anvisas även medel för kostnader för löne- bidragsanställda vid de regionala museerna. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt sammanställningar för från var antalet besökare vid de regionala museerna totalt ca 2,8 miljoner, vilket är en ökning med drygt 246 000 personer jäm- fört med . Museernas sammanlagda intäkter för ökade i förhållande till före- gående år. Statsbidraget utgör i allmänhet av museernas totala driftsbidrag. Antalet årsver- ken vid museerna var i princip oförändrat jäm- fört med föregående år. Vid 18 av museerna upp- gick andelen anställda med lönebidrag till .