prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — Görs samma beräkning med den kurs som följer dollarns utveckling ger omräkning med genomsnittskursen en ökning av skatteintäkterna med och omräkning med valutakursen på periodens sista dag en ökning med . För att illustrera effekten av att transaktionerna är ojämnt fördelade redovisas tre exempel på hur konsumtionsmönstret kan se ut i diagram 3. När konsumtionen är fördelad enligt vikt 1 uppkommer av skattskyldigheten i början av månaden och trappas ner till i . Enligt vikt 2 sker det exakt motsatta, av konsumtionen sker i början på månaden och den trappas i . Med fördelning enligt vikt 3 sker en mindre del av konsumtionen i början och och en större del i mitten. Vikterna pendlar då mellan . Då de olika månaderna inte har samma antal dagar är det inte exakt samma kurva i men den totala konsumtionen är densamma i samtliga fall. Tre olika sätt att vikta konsumtionen I beräkningarna används månadens genomsnitt som omräkningskurs. När konsumtionen är fördelad över månaden enligt vikt 1 blir det ett intäktsbortfall för staten på . Om samma beräkning görs med den valuta som följer dollarns utveckling ökar skatteintäkterna med . Effekten av konsumtionens fördelning (mkr.) Vikt 1 Vikt 2 Vikt -42 50 -(dollarkursen) 56 -47 -6 Exemplet visar att fördelningen av konsumtionen påverkar statens skatteintäkter markant. Vidare har både fördelningen och kursutveck- lingen betydelse för om avvikelsen blir positiv eller negativ. Exakt samma transaktioner kan beroende på valutakursen ge både en ökad och minskad skatteintäkt. Som beskrivits i tidigare kapitel ingår mervärdesskattebasen i under- laget för en del av EU-avgiften. Varje förändring av mervärdesskatte- basen kommer därmed att påverka storleken på denna avgift. Effekten bör dock bli försumbar. 12.3 Effekter på punktskatter Den enda punktskatt som utgår på vederlaget är reklamskatten. I princip gäller samma förhållanden som för mervärdesskatt. En avgörande skillnad är dock att reklamskatteintäkterna endast uppgick till 1,2 mdkr 1998. har skatten på reklamtrycksaker avskaffats, vilket reducerat skatteintäkterna till cirka 1 mdkr. Reklamskatteunderlaget är för litet för att en övergång till redovisning i euro skall få annat än en försumbar effekt på skatteintäkterna. Övriga punktskatter tas ut på viss kvantitet, vikt, volym eller annan enhet och påverkas därför inte av regeringens förslag. 12.4 Sammanfattning Regeringens förslag får vid en stabil kronkurs gentemot euron inga statsfinansiella effekter. På kort sikt kan det dock leda till både en ökning och en minskning av skatteintäkterna beroende på valutakursutveck- lingen och fördelningen av transaktionerna över tiden. I de fall kronan ökar i värde kommer statens skatteintäkter från de företag som sköter sin redovisning i euro att minska. I de fall som kronans värde sjunker kommer statens intäkter att öka eftersom varje euro i redovisad vinst är mer värd i kronor. 12.5 Övriga ekonomiska effekter för det allmänna Övriga kostnadseffekter för det allmänna kan inte antas bli annat än marginella. Vissa kostnader kan uppkomma bl.a. i samband med de nya slag av registreringsärenden som och skall handlägga. Dessa kostnader bör finansieras genom avgifter. För skatteförvaltningen innebär förslaget att det tillkommer vissa nya arbetsmoment i kontrollverksamheten. Det är inte möjligt att nu med någon tillförlitlighet beräkna kostnaderna för detta merarbete. Regeringen utgår emellertid från att kostnaderna inte är större än att de ryms inom givna resursramar för skatteförvaltningen. 13 Ikraftträdande Utredningen föreslog att redovisningslagstiftningen skulle träda i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Härigenom skulle företagen få möjlighet att före utgången av fatta beslut om övergång till euro och få besluten registrerade i aktiebolags- respektive föreningsregistren. Eftersom ett riksdagsbeslut i lagstiftningsärendet inte torde kunna komma till stånd förrän , är dock utredningens tidsplan numera inte möjlig att genomföra. Regeringen föreslår därför att de nya reglerna om aktiekapital och redovisning i euro i stället skall träda i kraft och tillämpas från och med räkenskapsår som inleds eller . Företag som har kalenderåret som räkenskapsår och som vill använda sig av de nya möjligheterna kommer då att kunna besluta om övergång till euroredovisning på de ordinarie stämmorna . De kommer sedan, efter det att beslutet har registrerats hos , att kunna använda sig av euroredovisning från och med det räkenskapsår som inleds . Den föreslagna nya skattelagstiftningen bör tillämpas första gången vid taxering. 14 Författningskommentar 14.1 Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) 4 kap. 6 § (Jfr 3 a § bokföringslagen [1976:125] i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om den valuta som skall användas i redovisningen. På Lagrådets inrådan har rubriken införts före paragrafen. Första stycket I första stycket föreskrivs att företaget skall ha en enda redovis- ningsvaluta. Huvudregeln är att redovisningsvalutan skall vara svenska kronor. För enskilda näringsidkare, dödsbon, handelsbolag och stiftelser samt för sådana ideella föreningar och andra associationer som avses i 2 kap. 2 § gäller detta undantagslöst. Vissa uppräknade juridiska personer får däremot också använda euro som redovisningsvaluta. Det gäller aktie- bolag, ekonomiska föreningar, sparbanker, medlemsbanker, under- stödsföreningar, försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Med aktiebolag avses alla bolag som regleras i aktiebolagslagen, däribland också banker och värdepappersbolag som drivs i aktiebolags- form. Till ekonomiska föreningar räknas inte bara vanliga ekonomiska föreningar utan även bostadsrättsföreningar, kreditmarknadsföreningar m.m. Av 14 § första stycket lagen om utländska filialer m.m. följer att även utländska företags filialer i får ha euro som redovisnings- valuta under förutsättning att det utländska företaget är av motsvarande slag som de företag som anges i förevarande paragraf. Den redovisningsvaluta som gäller för företaget skall användas för samtliga affärshändelser och i samtliga led av redovisningen. Huruvida den bokförda affärshändelsen har skett i samma valuta är utan betydelse. Att redovisningsvalutan skall användas för den löpande bokföringen följer redan av kravet i denna paragraf på att affärshändelserna skall kunna presenteras i företagets redovisningsvaluta. Bestämmelsen skall läsas tillsammans med 5 kap. 1 § som innehåller ett krav på att affärs- händelserna skall kunna presenteras i såväl registreringsordning som systematisk ordning (grundbokföring respektive huvudbokföring). Kravet på presentation i redovisningsvalutan gäller därmed för såväl grundbokföringen som huvudbokföringen. Uttrycket skall kunna presenteras innebär inte att den enskilda affärshändelsen nödvändigtvis måste noteras i bokföringssystemet i den aktuella redovisningsvalutan. Det räcker att bokföringssystemet, utifrån den noterade affärshändelsen, kan ta fram och presentera affärshändel- sens belopp, omräknat till redovisningsvalutan per dagen för affärs- händelsen. Bestämmelsen är sålunda inte avsedd att förhindra använd- ning av s.k. flervalutasystem. När ett sådant system används, får det godtas att beloppet kan tas fram och presenteras i redovisningsvalutan med en eller ett par dagars fördröjning. Av 2 kap. 6 § årsredovisningslagen följer att företag som omfattas av årsredovisningslagen skall upprätta årsredovisningen i företagets redovis- ningsvaluta. Till följd av hänvisningarna i 2 kap. 2 § ÅRKL och 2 kap. 2 § ÅRFL till 2 kap. 6 § årsredovisningslagen blir även företag som om- fattas av ÅRKL eller ÅRFL skyldiga att ha sin årsredovisning i företagets redovisningsvaluta, dvs. samma valuta som har använts för den löpande bokföringen och årsbokslutet. Om företaget inte behöver avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning men enligt 6 kap. 3 § skall upprätta ett årsbokslut, skall redovisningsvalutan användas även i årsbokslutet. Detta följer av 6 kap. 4 § denna lag jämförd med 2 kap. 6 § årsredovisningslagen. Euro skall i detta sammanhang uppfattas bokstavligt. Tyska mark och andra valutor som utgör betalningsmedel i de 11 länder som deltar i är en form av euro. Förevarande paragraf avser dock inte att öppna möjlighet för svenska företag att i sin redovisning använda euro uttryckt i tyska mark, spanska pesetas etc. Det har inte ansetts finnas något behov av en sådan ordning. Andra stycket I andra stycket regleras byte av redovisningsvaluta. Frågor om detta har behandlats i avsnitt 5.6. Bestämmelsen om byte av redovisningsvaluta gäller såväl vid byte från svenska kronor till euro som vid byte från euro till svenska kronor. Av praktiska skäl får bytet ske endast vid ingången av ett nytt räkenskapsår. Vid bytet skall samtliga poster i den utgående balansen i balansräkningen för det gamla räkenskapsåret räknas om till den nya redovisningsvalutan. Såsom framgår av 2 kap. 6 § årsredovisningslagen skall man vid denna omräkning tillämpa den växelkurs som har fastställts av den sista svenska bankdagen under det gamla räken- skapsåret. Tredje stycket Som har angetts i avsnitt 5.3 har regeringen stannat för att aktiebolag och ekonomiska föreningar som har haft sin redovisning i kronor men vill byta till euro skall få göra detta fritt. Någon myndighetsgranskning av motiven för bytet skall alltså inte ske vid detta första byte. längre fram byta tillbaka till svenska kronor, ger lagen också ett visst utrymme för detta. Det kan emellertid inte uteslutas att syftet med ett sådant förnyat byte av redovisningsvaluta är att undgå skatt eller att försvåra myndigheternas kontroll. I tredje stycket uppställs därför ett krav på att skattemyndigheten skall lämna tillstånd till ett nytt byte av redovisningsvaluta. Lagrådet har förordat att de rekvisit som skattemyndigheten skall tillämpa vid prövningen kommer till uttryck i lagtexten. Med anledning av Lagrådets synpunkt har det i bestämmelsen klargjorts att tillstånd får vägras endast om bytet kan antas ha ett otillbörligt syfte. Tillstånd till byte kan därmed vägras när syftet med bytet kan antas vara exempelvis att undandra staten skatt eller försvåra kontroll. De nu angivna principerna gäller även om företaget redan från bildan- det har haft sin redovisning i euro. Ett första byte av redovisningsvaluta till kronor får ske fritt. Nytt byte fordrar tillstånd från skattemyndigheten. Fjärde stycket Kravet på att företagen skall ha svenska kronor eller, i vissa fall, euro som redovisningsvaluta gäller i princip även svenska företag som har delar av sin verksamhet i annat land. Av fjärde stycket framgår emellertid att till den del företagets verksamhet ingår i en i ett annat land belägen filial får redovisningen ske i en valuta som i det landet godtas som redovisningsvaluta. Bestämmelsen gäller alla företag med filialer i utlandet. 6 kap. 6 § (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafens andra stycke finns ett krav på angivande av de principer som har använts vid omräkning av belopp från en valuta till en annan. Bestämmelsen har varit utformad med tanke på omräkningar från utländsk valuta till svenska kronor. Den anpassas nu till det förhållandet att det hädanefter ibland kan bli fråga om att räkna om belopp från exempelvis svenska kronor till euro (jfr avsnitt 5.9). Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Av punkten 1 framgår att lagen träder i kraft men att den skall tillämpas först i fråga om räkenskapsår som inleds efter utgången av . Det innebär att de företag som ges möjlighet att ha euro som redovisningsvaluta kan fatta beslut om att byta redovisningsvaluta och få ett sådant beslut registrerat fr.o.m. . Beslutet får emellertid inte avse räkenskapsår som inleds före utgången av . Punkten 2 innebär att vissa försäkringsbolag som övergångsvis tillämpar äldre bestämmelser i försäkringsrörelselagen inte får ha euro som redovisningsvaluta. Denna fråga har behandlats i avsnitt 8.1.2. 14.2 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Några bestämmelser i aktiebolagslagen som inte föreslås ändrade anknyter till i bestämmelserna angivna belopp i kronor. Fråga upp- kommer hur sådana bestämmelser skall tillämpas när ett aktiebolag har sin redovisning och sitt aktiekapital i euro. I lagrådsremissen uttalades att vid tillämpning av sådana bestämmelser borde de aktuella beloppen räknas om till euro enligt den växelkurs som har fastställts av för den tidpunkt som är relevant i det särskilda fallet. Lagrådet har menat att ett sådant motivuttalande inte kan anses tillräckligt utan att det bör framgå direkt av lagtexten när och hur en omräkning till euro skall ske. Enligt regeringens mening skulle det i och för sig vara en fördel om sådana regler kunde införas. Regeringen saknar emellertid underlag för att lägga fram förslag till sådana regler och avser därför att i stället se över frågan i ett senare sammanhang. I avvaktan på en sådan översyn torde det framstå som helt naturligt att vid omräkningen tillämpa Europeiska växelkurs. Omräk- ningen bör därvid ske med hänsyn till kursen som med hänsyn till den särskilda situationen är naturlig. Ett exempel är bestäm- melsen i 4 kap. 11 § om kvittning vid nyemission. Särskilda bestämmelser gäller om bolagets bundna egna kapital före emission uppgår till . Prövningen av om bolaget har den erforderliga storleken på det bundna egna kapitalet skall ske enligt den senast fastställda balansräkningen. Lagens bör då räknas om till euro enligt balansdagens kurs. Särskilda bestämmelser gäller också för bolag med ett bundet eget kapital på såvitt gäller betalning för nya aktier (se 4 kap. 12 §). Även i detta fall bör beloppet räknas om till euro enligt den senaste balansdagens kurs. Vid tillämpningen av 10 kap. 12 och 13 §§ kraven på auktoriserad revisor bör, vid prövningen av om tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 basbelopp, basbeloppen räknas om till euro enligt den växelkurs som har fastställt respektive balansdag. Resultatet av de omräknade beloppen ställs vid prövningen mot de redovisade nettovärdena enligt de fastställda balansräkningarna . Bl.a. bestämmelserna i 12 kap. 2 § om vinstutdelning, 6 kap. 1 § om nedsättning av aktiekapitalet och 13 kap. 2 § om tvångslikvidation på grund av bristande kapitaltäckning anknyter till poster i redovisningen. För tillämpningen av dessa bestämmelser får det inga särskilda konse- kvenser att bolagets aktiekapital och dess redovisning är i euro. Pröv- ningen sker inom ramen för en årsredovisning, en balansräkning respek- tive en kontrollbalansräkning. I dessa handlingar är samtliga poster angivna i en och samma valuta. Vad gäller beslut om dispositioner av vinsten eller förlusten kan hänvisas till vad utredningen har uttalat i slut- betänkandet SOU 1998:136 s. 195 f. Beträffande vinstutdelning kan sär- skilt anmärkas att ett angivande av aktiekapitalet i euro innebär att utdel- ningsbelopp fastställs i euro och att aktieägarna är skyldiga att ta emot betalning av angivet slag i euro. Ingenting hindrar dock bolaget från att på motsvarande sätt som besluta att den i euro fastställda utdelningen skall utbetalas till aktieägarna i någon främmande valuta eller genom annan sakutdelning. Detsamma gäller vid utbetalning till aktieägare i form av inlösenbelopp eller skifteslikvid. Frågor om preferensaktiernas ställning har behandlats i slutbetänkandet, s. 189 f. Beträffande nedsättning av aktiekapitalet och återbetalning av kapital- tillskott kan hänvisas till vad utredningen har uttalat i slutbetänkandet, s. 194 f. respektive s. 196 f. För frågor om ny- och fondemission samt upprättande av emissionsprospekt, se slutbetänkandet s. 191 f. Beträffande emission av konvertibler och optioner, se slutbetänkandet s. 192 f. 1 kap. 3 § (Jfr 1 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar storleken på aktiekapitalet i ett aktiebolag och aktiernas nominella belopp. Första stycket Den nya lydelsen av första stycket har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Av stycket framgår att aktiekapitalet skall anges i bolagets redovisningsvaluta och att denna, enligt bestämmelserna i bokföringslagen, kan vara antingen svenska kronor eller euro. Frågan har behandlats i avsnitt 6.1. Huruvida aktiekapitalet skall anges i kronor eller euro beror på vad som står i bolagsordningen. Aktiekapitalet och därmed också aktiernas nominella belopp får anges i euro först om det i bolagsordningen har tagits in en föreskrift om att redovisningen och aktiekapitalet skall vara i euro. Andra stycket I andra stycket anges lägsta tillåtna aktiekapital för aktiebolag som har sitt aktiekapital bestämt i kronor. För sådana aktiebolag gäller liksom tidigare att aktiekapitalet alltid måste uppgå till i privata aktiebolag och i publika aktiebolag. Bestämmelsen är givetvis tillämplig på aktiebolag som allt sedan bildandet har haft aktiekapitalet i svenska kronor. Men den är också tillämplig på aktiebolag som har haft aktiekapitalet i euro och senare byter aktiekapitalsvaluta. Vid ett sådant byte kan det till följd av inträffade växelkursförändringar inträffa att det dittills i euro bestämda aktiekapitalet inte längre motsvarar respektive . Bolaget måste då besluta om ökning av aktiekapitalet och genomföra en ny- eller fondemmission. Tredje stycket I tredje stycket anges vad som gäller för ett aktiebolag som har aktie- kapitalet i euro. Första meningen behandlar den situationen då aktiekapitalet ända sedan bolagets bildande varit bestämt i euro, medan den andra meningen behandlar det fallet att aktiekapitalet har varit bestämt i kronor. Om bolagets stiftare har bestämt att aktiekapitalet skall vara i euro, måste det när bolaget registreras prövas om det i bolagsordningen angivna aktiekapitalet i euro är förenligt med lagens krav på lägsta tillåtet aktiekapital. Lagen fordrar att det i euro angivna aktiekapitalet motsvarar i vart fall respektive . Som omräkningskurs skall väljas den växelkurs mellan euro och kronor som har fastställt vid tiden för bolagets bildande. Normalt bör växelkursen per dagen för konstituerande bolagsstämma väljas. Om denna dag inte är svensk bankdag, bör i stället växelkursen som fastställs närmast föregående svenska bankdag komma till användning. Om aktiebolaget har bildats med aktiekapitalet angivet i svenska kronor, har det redan i samband med bolagets registrering prövats om aktiekapitalet då angivet i kronor var tillräckligt högt, dvs. När bolaget övergår till att ha aktiekapitalet i euro, behöver det inte göras någon förnyad avstämning mot de belopp som anges i denna paragraf. Sådana förändringar i växelkursen som inträffar efter bytet av valuta skall inte beaktas, varken i redovisningen eller vid efterföljande tillämpning av förevarande paragraf. Det är kursen för valutabytet som avgör i vilken utsträckning det aktiekapital som anges i bolagsordningen kan ändras till ett lägre belopp utan att detta kommer i konflikt med vad som gäller om lägsta tillåtna aktiekapital. Till följd av mellankommande valutakursändringar kan den nu angivna ordningen i och för sig leda till att aktiekapitalet på en senare balansdag uppgår till belopp som, omräknat till kronor enligt då aktuell kurs, understiger respektive . Detta utgör inte något hinder för bolaget att fortsätta sin verksamhet. Inte heller medför det i sig något krav på kapitaltillskott. Det relevanta är att aktiekapitalet vid bildandet respektive bytet av valuta motsvarade lagens krav. Vad som har sagts innebär att bestämmelsen i tredje stycket i praktiken främst har den betydelsen att den förhindrar bolaget att dels vid bolagets bildande bestämma aktiekapitalet till lägre belopp än de i paragrafen angivna gränsvärdena dels sätta ned aktiekapitalet till belopp som understiger de gränsvärden som anges i stycket. Femte stycket Såsom framgår av det nya femte stycket skall aktiernas nominella belopp anges i den valuta i vilken aktiekapitalet är bestämt. 2 kap. 4 § (Jfr 2 kap. 4 § i utredningens förslag.) I paragrafen, som innehåller bestämmelser om bolagsordningens innehåll, har tillkommit ett nytt fjärde stycke. Skälen till den nya bestämmelsen har behandlats i avsnitten 5.6 och 6.1. I den nya bestämmelsen sägs att, om ett bolag skall ha euro som redovisningsvaluta, detta skall anges i bolagsordningen och att det i så fall skall anges också att aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp skall vara bestämda i denna valuta. Redovisningsvalutan och aktie- kapitalsvalutan måste alltså vara en och samma valuta. Det är inte möjligt att i bolagsordningen föreskriva att aktiekapitalet skall vara i euro och underlåta att behandla redovisningsvalutan eller vice versa. En bolags- ordningsändring som innebär att bolaget skall ha sin redovisning i euro måste förenas med en föreskrift i bolagsordningen om att aktiekapitalet skall vara bestämt i euro och den måste senare kompletteras med ändringar i bolagsordningen avseende aktiekapitalets belopp och aktiernas nominella belopp (se vidare kommentaren till 9 kap. 35 och 35 a §§). Om ett bolag skall ha sitt aktiekapital och sin redovisning i svenska kronor, behöver detta inte anges i bolagsordningen. Innehåller bolags- ordningen inte några föreskrifter om redovisningsvaluta, innebär det där- för att redovisningen skall ske i svenska kronor och att aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp skall vara bestämda i svenska kronor. Om ett bolag som dittills har haft aktiekapital och redovisning i svenska kronor har tagit in bestämmelser i bolagsordningen om att dess redovisning och aktiekapital skall vara i euro, får detta under förutsättning att beslutet registreras i föreskriven tid effekt från det följande (se 9 kap. 35 §). Beträffande omräkningen av balansräkningen i samband med övergången till ny valuta, se 2 kap. 6 § årsredovisningslagen. Det femte stycket har tillkommit på Lagrådets inrådan. Bestämmelsen skall ses mot bakgrund av de i 9 kap. 35 och 35 a §§ intagna bestäm- melserna om beslutsordningen vid byte av redovisningsvaluta: Bolags- stämman fattar före det aktuella ett beslut om att byta redovisnings- och aktiekapitalsvaluta. Beslutet kommer till uttryck i en ändring av bolagsordningen (se fjärde stycket). Någon förändring av bolagsordningens uppgifter om aktiekapitalets storlek och aktiernas nominella belopp görs inte . för registreringsmyndigheten in de till den nya valutan omräknade upp- gifterna i aktiebolagsregistret. Ändringen av bolagsordningens uppgifter om aktiekapitalets storlek och aktiernas nominella belopp sker först genom ett nytt beslut om ändring av bolagsordningen och detta behöver såsom framgår av förevarande bestämmelse fattas först i samband med ordinarie bolagsstämma under det nya räkenskapsåret. Detta innebär att uppgifterna i bolagsordningen kommer att vara sinsemellan oförenliga. Detta är emellertid en nödvändighet, eftersom det är först som aktiekapitalets belopp och aktiernas nominella belopp kan preciseras i den nya valutan. 3 kap. 4 § (Jfr punkten 2 i övergångsbestämmelserna i utredningens förslag.) I tredje stycket har upptagits en bestämmelse som befriar kupong- aktiebolag från skyldigheten att efter valutabyte fordra in aktiebreven för påteckning av det nominella beloppet i den nya valutan. 9 kap. 35 § (Jfr 9 kap. 35 § i utredningens förslag.) Andra stycket är nytt. Det handlar om beslut att byta redovisnings- och aktiekapitalsvaluta, såväl byte från kronor till euro som byte från euro till kronor. Rutinen är densamma vid varje valutabyte. Beslutet får omedel- bart registreras i aktiebolagsregistret. Det får emellertid verkan först från och med det närmast följande räkenskapsåret. Beslutet om byte sker genom ändring av bolagsordningen. Vid byte från kronor till euro måste uppgifter om att redovisningen och aktie- kapitalet skall vara i euro föras in i bolagsordningen.