prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Prioriteringar Under kommande budgetår är den främsta prio- riteringen inom premiepensionssystemet att det första fondvalet och medelsöverföring från Riks- gäldskontoret kan genomföras . 15.2 15.1 Lån i Tusental kronor Utfall 1998 Beviljade 1999 252 153 Anläggn.tillgångar 21 100 152 805 PPM skall vara försäkringsgivare för premiepen- sion i det reformerade ålderspensionssystemet som trädde i kraft . Myndig- heten inledde sin verksamhet . När premiepensionssystemet trätt i full funktion kommer PPM:s huvudsakliga uppgifter vara att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder, att besluta om och betala ut pensioner, att tillhandahålla efterlevan- deskydd samt att informera om premiepensions- systemet. PPM skall också ansvara för den tillfäl- liga förvaltningen av avgiftsmedel hos . Utgifterna för PPM:s administration skall täckas med avgifter som tas ut från de försäkra- des premiepensionskonton. Regeringen avser att reglera avgiftsuttaget genom en förordning som kommer att beredas . Även utgif- terna för uppbyggnaden skall belasta pensionsmedlen. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det reformerade pensionssystemet trädde i kraft . PPM:s verksamhet har till största delen utgjorts av upp- byggnaden av myndigheten och premiepensions- systemet. Uppbyggnadsarbetet sker huvudsakli- gen i projektform med betydande konsultstöd medan den löpande verksamheten sköts av en successivt framväxande linjeorganisation. Uppbyggnadsarbetet är organiserat i ett hu- vudprojekt samt ett antal mindre projekt. Hu- vudprojektet består av ett tiotal delprojekt varav ett är anskaffning av ett kontoadministrativt system. anmälde PPM till re- geringen att det första fondvalet och överföring av premiepensionsmedel inte skulle kunna ske i enlighet med lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension. Orsaken till förseningen var att det kontoadministrativa datasystem som skall administrera de enskilda pensionsspararnas val och byten av fonder inte skulle komma att levereras . Mot bakgrund av förseningen har PPM på re- geringens uppdrag tagit fram en ny tidsplan för det första fondvalet samt utvecklat en åtgärds- plan som skall säkerställa att den nya tidsplanen fullföljs. Regeringen har vidare uppdragit åt Statskontoret att utvärdera PPM:s tids- och åt- gärdsplaner. Statskontoret konstaterade i sin ut- värdering att möjligheterna att genomföra det första fondvalet i enlighet med den nya tidspla- nen har förbättrats. Statskontoret rekommende- rade dock fortsatt noggrann uppföljning samt att PPM skall förbereda en reservplan för att und- vika ytterligare förseningar. har till följd av förseningen beslutat att det första fond- valet och medelsöverföring skall ske först . En rad andra lagändringar är också be- slutade i syfte att förenkla uppbyggnadsarbetet för att ytterligare säkerställa att fondval kan ske . Regeringen har dessutom uppdra- git åt PPM att utarbeta en reservplan samt upp- dragit åt Statskontoret att utvärdera PPM:s fort- satta rapporteringar om hur uppbyggnadsarbetet fortskrider. Mot bakgrund av förseningen av det första fondvalet konstaterar regeringen att uppbyggna- den av ett system för hantering av premiepensio- nen inte har kunnat uppfyllas inom de tidsramar som riksdag och regering fastställt. Därav följer att PPM inte uppfyllt sitt mål. Däremot har andra delar av uppbyggnadsar- betet fortskridit enligt tidsplanen. Myndigheten har utarbetat och fastställt en regle- ring av förhållandet mellan myndigheten och förvaltare i ett standardavtal. Vidare har PPM an- skaffat och påbörjat anpassning av lokaler för verksamheten i , och . En linjeorganisation har inrättats där flertalet ledande befattningshavare och nyckel- personer nu är rekryterade. var ca 70 personer anställda vid myndighe- ten, varav är kvinnor och är män. PPM räknar med att huvuddelen av personal- styrkan skall finnas på plats . PPM har också medverkat i framtagandet av () information om det reformerade pensionssystemet. I samband med RFV:s information inrättade PPM även en första kundservicefunktion för att kunna ta emot frågor från allmänheten. Mot bakgrund av förseningen har PPM även inrättat en förstärkt projektorganisation för att arbeta med den centrala styrningen av uppbygg- nadsarbetet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 15.2 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 0 0 Prognos 1999 0 0 Budget 2000 0 148 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har givit PPM revi- sionsberättelse med invändning. RRV:s invänd- ning är att "styrelsen och generaldirektören har, i anslutning till att myndigheten inrättades, inte självständigt utvärderat möjligheterna att inom avsedd tid driftssätta det kontoadministrativa systemet, ett för verksamheten väsentligt sys- tem." PPM redovisar i en skrivelse till regeringen med anledning av RRV:s invändning i revisions- berättelsen att styrelsen och generaldirektören kommer att följa utvecklingen och vidta nöd- vändiga åtgärder för att det första fondvalet skall kunna ske enligt den nya tidsplanen. Förseningen av det första fondvalet var redan känd när RRV presenterade sin revisionsberät- telse och ett betydande antal åtgärder har därför redan hunnit att vidtas för att säkerställa att det första fondvalet skall kunna ske . Regeringen bedömer därmed att inga ytterligare åtgärder är påkallade med anledning av RRV:s revisionsberättelse. Slutsatser Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att PPM inte uppfyllt sitt mål i och med förseningen av det första fondvalet. Orsaken är en försening i projektet att bygga upp det kontoadministrativa systemet. Regeringen bedömer att erforderliga åtgärder för att säkerställa ett fondval enligt den nya tidsplanen har vidtagits och inga ytterligare åtgärder är därför påkallade i detta läge. Rege- ringen avser emellertid att fortsättningsvis nära följa PPM:s uppbyggnadsarbete, bl.a. med hjälp av Statskontorets utvärderingar av PPM:s rap- porter om uppbyggnadens utveckling. Om det visar sig nödvändigt avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder. I övrigt är regeringens bedömning att PPM:s uppbyggnadsarbete i stora drag följer den nya tidsplanen och att myndigheten på dessa områ- den har uppnått sina åtaganden. PPM:s kostnader kommer att finansieras på samma sätt som , med låneramar hos för rö- relsekapitalbehov och anläggningstillgångar. 1 Förslag till riksdagsbeslut 117 2 Inledning 118 3 119 3.1 Omfattning 119 3.2 Resultatbedömning 120 3.3 Särskilda frågor 123 3.4 Revisionens iakttagelser 126 3.5 Anslag 127 A 1 127 A 2. Skattemyndigheterna 127 4 129 4.1 Omfattning 129 4.2 Resultatbedömning 130 4.3 Anslagsavsnitt 131 16 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner vad regeringen anför om punktskatteverksamhetens organisatoriska inplacering i skatteförvaltningen (avsnitt 3.3), 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt nedanstående uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 405 097 A2 Skattemyndigheterna ramanslag 4 389 494 B1 ramanslag 1 127 027 Summa Omfattning Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen (och skattemyndigheterna) och . Kontaktytorna mellan förvaltningarna Som regeringen konstaterade i budgetpropositionen för har nya bestämmelser om punktskattekontroll avseende transporter av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter trätt i kraft . Bestämmelserna ersätter den provisoriska regleringen i den s.k. transportkontrollagen. svarar för kontrollen och har bl.a. getts befogenhet att i vissa fall omhänderta skattepliktiga varor för utredning och att besluta om skatt på omhändertagna varor samt, om skatten inte betalas, föra talan vid domstol om förverkande av varorna. För att kontrollen skall fungera effektivt krävs en god samordning mellan skatteförvaltningen och och regeringen förklarade sig ha för avsikt att noga följa hur samspelet fungerar och rapportera till om detta så snart det finns tillräcklig erfarenhet av den nya ordningen. Det finns alltså viktiga beröringspunkter mellan de båda förvaltningarna och behovet av samordning har ökat. Ett gemensamt mål för skatteförvaltningen och har fr.o.m också fastställts på utgiftsområdesnivå, nämligen att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt. Målet täcker emellertid inte hela verksamheterna - i fråga om täcker det gemensamma målet bara den mindre del av verksamheten som avser uppbörd av tull m.m. vid den yttre gränsen. Vad gäller skatteförvaltningen faller bl.a. folkbokföringen utanför det gemensamma målet. Mot den här bakgrunden anser regeringen liksom tidigare att det inte är meningsfullt att lämna en redovisning av dessa verksamheter i resultattermer på utgiftsområdesnivå. Däremot är det angeläget att den redovisning som lämnas för skatteförvaltningens respektive verksamhet utformas så att det underlättar jämförelser mellan de båda områdena och gör det möjligt att vid behov sammanställa uppgifterna till en helhetsbild av den verksamhet som finns representerad inom båda förvaltningarna. Det innebär bl.a. att återrapporteringen i de delar där det kan vara av betydelse så långt det är möjligt bör ske med enhetliga mått och definitioner. Under arbetet med årsredovisningen för diskuterade RSV och behovet av att utveckla en gemensam återrapportering. Myndigheterna fann att något sådant behov inte förelåg eftersom det redan nu finns möjligheter att redovisa de gemensamma frågorna på ett tillfredsställande sätt i respektive myndighets årsredovisning. Diskussio-nerna rörande områden där gemensamma mått och definitioner kan behövas fortsätter dock 18.1 Omfattning () svarar för den centrala ledningen av dels skatteförvaltningen, dels exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4 Rätts- väsendet, avsnitt 8 Kronofogdemyndigheterna). På regional nivå finns inom skatteförvaltningen fr.o.m tio skattemyndigheter med verksamhet vid skattekontor på sammanlagt 127 orter. Vid kontoren sköts förutom beskattning även folkbokföring och fastighetstaxering. För punktskatter och vissa uppgifter på mervärdesskattens område finns vid i ett för hela landet gemensamt särskilt skattekontor i . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det direkta beloppsmässiga utfallet av offensiva åtgärder har förbättrats något (se nedan under Resultatinformation). Antalet beslut inom offen- siv granskning är i huvudsak oförändrat och den planmässiga revisionsverksamhetens omfattning har upprätthållits, medan antalet avslutade ur- valsrevisioner har fortsatt att minska. Resursåtgången har minskat inom alla funk- tioner i beskattningsverksamheten utom service, samt ökat något inom folkbokföringen. Anslagssparandet har minskat. Mål - Skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar. - Olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation ur folkbokföringen med god tillgänglighet. - Taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med vad som åsyftas med gällande författningar. Förändringar slutförs övergången till en ny inre organisation av skattemyndigheterna inom ra- men för den nya regionindelningen. Skatte- brottsenheterna har påbörjat sin verksamhet vid årets början. Prioriteringar Effektiviseringen av verksamheten med hjälp av förbättrat IT-stöd skall fortsätta. Det gäller bl.a. arbetet med att slutföra utvecklingen av skatte- kontosystemet. Uppbyggnaden av skattebrotts- enheterna skall slutföras. Styrning, uppföljning och utvärdering av kontrollverksamheten skall förbättras med utgångspunkt från den kontrollpolicy som RSV har slagit fast. 18.2 Resultatbedömning Utgångspunkter för bedömningen Resultatuppföljningsmodellen Utgångspunkten för resultatbedömningen är den uppföljningsmodell som RSV tagit fram (RSV Rapport 1995:2) och som även legat till grund för verksamhetsmålen och återrapporterings- kraven i regleringsbreven . Mo- dellen bygger på att graden av uppfyllelse av målet för beskattningsverksamheten bedöms utifrån kriterierna beskattningseffektivitet, upp- bördseffektivitet, kvalitet och produktivitet. Mo- dellen beskrevs och diskuterades närmare i mot- svarande avsnitt i budgetpropositionen för . Beskattningseffektiviteten uttrycker förhållan- det mellan debiterad skatt och rätt skatt. Det går av flera skäl inte att få någon säker kunskap om det förhållandet, utan bedömningen får i stället göras genom mätningar av sådana åtgärder (prestationer) som kan antas påverka det nämn- da förhållandet. Det kan vara fråga om dels åtgärder som stärker de skattskyldigas frivilliga medverkan, dels kontrollinsatser. Dessa insatser ger dels en direkt effekt i form av ändrade debi- teringar, dels en preventiv effekt. Hur stor den preventiva effekten är antas bl.a. bero på frek- av olika kontrollåtgärder, dvs. risken för att felaktigheter upptäcks. Uppbördseffektiviteten uttrycker förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. I målet att skatten skall betalas i rätt tid och ordning ligger emellertid också att betalnings- uppmaningar skall behöva skickas ut i så liten ut- sträckning som möjligt och att inkomstskatten i största möjliga utsträckning skall betalas under inkomståret som preliminär skatt. Att minska förekomsten av försenade och uteblivna skatte- betalningar har i regleringsbreven ställts upp som ett för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet gemensamt verksam- hetsmål. Komplement till uppföljningsmodellen Inom RSV pågår arbete med att för flera nivåer i organisationen utveckla så kallade styrkort för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Styrkorten är en anpassad version av konceptet balanced scorecard. Syftet är främst att skapa ett bättre instrument för ledningens uppföljning av ett antal särskilt viktiga indikatorer. Dessa är val- da så att de avspeglar såväl ett internt och ett externt som ett historiskt (i huvudsak finansiellt) perspektiv och ett framtidsperspektiv (investe- ringar i kompetens och IT-stöd). Styrkortet lig- ger väl i linje med resultatuppföljningsmodellen och kan närmast ses som ett komplement till denna. Resultatinformation Beskattningseffektiviteten Det direkta beloppsmässiga utfallet av offensiva åtgärder har ökat jämfört med på in- komstskattens område och är oförändrat på öv- riga områden. Kontrollfrekvensen, mätt som an- tal beslut i offensiv granskning i procent av antalet deklarationer inom olika områden, är oförändrad eller har ökat. Däremot har antalet avslutade urvalsrevisioner fortsatt att sjunka och är nu nere i knappt tre fjärdedelar av motsvarande antal 1995. Tabell 3.1 Direkt beloppsmässig effekt av offensiva åtgärder 1996 1997 1998 Inkomsttaxering m.m. - årlig taxering 7 787 8 524 8 337 - omprövning 5 141 4 748 5 973 Summa inkomstskatt 12 928 13 272 14 310 Mervärdesskatt 3 225 2 451 2 302 Arbetsgivaravgifter 949 959 580 Punktskatter 83 258 281 Totalt 17 185 16 934 17 473 Tabell 3.2 Totalt antal ändringsbeslut samt därav beslut inom offensiv granskning Totalt Varav offensiv granskning Skatteslag Antal beslut Antal beslut I procent av dekl 1997 1998 Inkomst-skatt m.m. - vid årlig taxering 457 000 374 800 - vid omprövning /omräkn 173 700 64 400 0,Summa inkomst- skatt m.m. 630 700 439 200 Arbetsgivaravgift /källskatt 405 800 184 500 7,Mervärdesskatt 302 000 86 800 Totalt 1 338 500 710 500 Uppbördseffektiviteten De totala uppbördsförlusterna har minskat från 0,6 till genom en påtaglig förbättring av uppbördseffektiviteten för juridiska personer. Minskningen motsvarar närmare en miljard kro- nor. Produktiviteten Uppgången i skatteförvaltningens totala produk- tivitet (exkl. fastighetstaxering) har brutits. Ut- vecklingen skiljer sig dock åt mellan verk- samhetsgrenar och funktioner: den s.k. skrivbordsgranskningen uppvisar en förbättring, medan den största nedgången avser revisioner. Tabell 18.3 Produktivitetsutvecklingen i beskattningsverksamheten Basår 1998 1995 1996 1997 1998 Revision 123 111 108 100 Skrivbordsgranskning 81 74 79 100 Övrig beskattning 99 106 111 100 Folkbokföring 96 92 100 100 Total produktivitet 105 101 105 100 Kvaliteten Kvaliteten mäts som rättslig kvalitet och kund- upplevd kvalitet. Det finns inga entydiga indika- tioner på förändringar i den rättsliga kvaliteten som helhet. Antalet omräkningar på grund av registreringsfel har minskat, vilket kan ses som positivt. Andelen taxeringsändringar som görs genom omprövning efter taxeringsperiodens ut- gång ökar. Antalet nedsättningar av belopp efter överlämnande för indrivning, som andel av an- talet deklarationer, ligger på oförändrad nivå. Av en enkätundersökning utförd framgår, vid en jämförelse med utfallet av en liknande undersökning 1996, att allmänhetens uppfattning om skattemyndigheterna är positiv och stabil över tiden: en majoritet av allmänheten har förtroende för myndigheterna. Vad gäller mera specifika frågor varierar andelen positiva respektive negativa svar åtskilligt mellan olika re- gioner. RSV:s sammanfattande bedömning RSV redovisar i årsredovisningen (ÅR) den sammanfattande bedömningen att skattemoral och betalningsmoral tycks ha förbättrats jämfört med , medan å andra sidan RSV:s och de regionala myndigheternas resultat 1998 är sämre än 1997. Visserligen har skatteintäkterna ökat mer än vad som motsvarar den allmänna tillväxten, men kontrollverksamhetens omfattning sjunker trendmässigt . Enligt RSV har på grund av skattemyndigheternas ekonomiska situation den offensiva kontrollverksamheten fått stå tillbaka för den löpande ärendehanteringen. Taxeringsutfallet och uppbördsförlusterna är dock oförändrade, och den planmässiga kontrollen och serviceverksamheten har uppnått förväntade nivåer. Vidare sägs att det har funnits stora störningar i det löpande arbetet i samband med införandet av skattekontot, varför urvals- revision inom period- och årskontrollen inte har kunnat genomföras som avsett. För hela beskatt- nings-, uppbörds- och indrivningskedjan gäller att produktivitetsutvecklingen har bromsats upp. Andra granskningar av verksamheten I det här sammanhanget är också slutsatserna i den i anslutning till årsredovisningen för lämnade rapporten och skattefusk (RSV Rapport 1998:3) av stort intresse, liksom de granskningar som har gjorts av RRV och revisorer. Även flera specialstudier som RSV har gjort på uppdrag av regeringen bör vägas in i bedömningen. I rapporten och skattefusk uttalar RSV bl.a. att den preventiva effekten av skatte- kontrollen är betydande, som allmän- hetens och företagens tilltro till skattemyn- digheternas förmåga att bekämpa skattefusket inte är tillfredsställande. Särskilt inom revisions- verksamheten finns det produktivitetsproblem och det är svårt att upprätthålla tillräcklig frekvens och kvalitet på kontrollen av de minsta företagen. RSV har i enlighet med ett uppdrag i regle- ringsbrevet för redovisat en bedömning av i vilken utsträckning ändringsfrekvensen i beskattningsverksamheten är ett uttryck för prioriteringar i kontrollverksamheten respektive en konsekvens av resurstilldelningen till verk- samheten i dess helhet. I sin rapport (1998-07- 02) konstaterar RSV att ändringsfrekvensen är en av flera indikatorer som bör användas vid bedömning av verksamheten och inte i sig ett resultatmått. För bedömning av den preventiva effekten är antalet utförda kontroller ett bättre mått. Ändringsfrekvensen är enligt RSV en funktion av prioriteringar inom kontrollverksamheten, framtvingade av resursläget för verk-samheten som helhet. I rapporten och pengarna (RRV 1999:7) lämnar RRV ett antal förslag vad gäller bl.a. inriktning, redovisning och analys av kontrollverksamheten. Av särskild betydelse i det här sammanhanget är RRV:s konstaterande att det samlade värdet av skattekontrollen är större än de direkta effekterna, eftersom skatte- kontrollen ger preventiva effekter, och att beho- vet av bättre skattekontroll på en rad olika områden inte i sin helhet kan tillgodoses inom befintliga resursramar. RRV konstaterar också att arbetssituationen vid de lokala skattekontoren är pressad, vilket bl.a. har lett till lägre ambitioner i delar av kontrollarbetet. I rapporten arbete 4, Förslag (RRV 1998:36) sägs att skatteförvaltningens kontroll- verksamhet mot svart arbete bör skärpas. Den bör styras av en strategi som bygger på in- formationsinhämtning och analys. På det opera- tiva planet bör den skärpas genom en effektivare hantering av information. Sedan rutinerna ut- vecklats bör skatteförvaltningen tillföras resurser så att balans skapas mellan effektiv kontroll- verksamhet och verkligheten i ekonomin. instämmer i sitt betänkande (bet. 1998/99:14) med anledning av revisorers förslag (1998/99:RR3) angående re- sursförstärkning till skattemyndigheternas kon- trollverksamhet bl.a. i revisorernas bedömning att det finns tecken på att besparingskraven på skatteförvaltningen gått så långt att även kon- trollverksamheten berörs samt att det behövs ökad långsiktighet och kontinuitet och utredning om orsakerna till det stora anslagssparandet och en analys av resursbehovet framöver. Enligt ut- skottet bör förslaget jämte RRV:s rapport och pengarna samt RSV:s för- djupade resursanalys ingå i underlaget för rege- ringens överväganden om skattemyndigheternas resursbehov och skattekontrollens inriktning. har bifallit utskottets hemställan. Regeringens bedömning Regeringen gör inte någon annan bedömning av resultatet av verksamheten än den som RSV har gjort. De uttalanden som har redovisats ovan har det gemensamt att de alla ger uttryck för en oro över effekten på skatteförvaltningens kontrollverk- samhet av den rådande resurssituationen. Även regeringen anser att det nu finns tydliga tecken på att kontrollverksamheten nått en kritisk punkt vad gäller bl.a. frekvens och kvalitet i delar av kontrollen. Inom skatteförvaltningen finns det fortfarande ett betydande anslagssparande men det är uppenbart att en vändpunkt nu har nåtts i fråga om förhållandet mellan resurstill- delning och resursförbrukning. För den löpande verksamheten, dvs. verksamhet som avser annat än tekniska och andra utvecklingsprojekt, har redovisats ett underskott. Det bör dock understrykas att utvecklingen bl.a. vad gäller resursbehovet under de komman- de åren är svårbedömd. Det hänger bl.a. samman med att man ännu inte har kunnat ta hem de ra- tionaliseringsvinster som beräknats av skatte- kontosystemet m.fl. system, som infö- randet av systemet övergångsvis har medfört ökade kostnader. Även som en följd av den nya regionindelningen har resursåtgången ökat över- gångsvis, medan rationaliseringsvinster kan tas hem först i ett senare skede. Trots det som har sagts står det enligt regeringens mening, bl.a. mot bakgrund av det underskott som redan uppkommit i den löpande verksamheten och förväntade lönenivåhöjningar, klart att det kan komma att krävas ett resurs- tillskott för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå och skapa visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver. RSV har för sin del gjort bedömningen att det krävs ett resurstillskott på . Regeringen är bl.a. mot bak- grund av vad som har sagts inte beredd att nu ta ställning till om RSV:s bedömning vad gäller resursnivån är riktig och inte heller till frågan från vilken tidpunkt eller i vilken takt resurser behöver tillföras, även om mycket talar för att läget resursmässigt är bekymmersamt . Regeringen avser att återkomma till saken i den ekonomiska vårpropositionen . Enligt regeringens mening bör det dock vara en utgångspunkt att kontrollverksamheten framöver skall kunna bedrivas på i huvudsak nivå. Ett återställande av nivån i kontrollverksam- heten och andra önskvärda förbättringar i denna kan och bör enligt regeringens mening inte åstadkommas enbart genom att ytterligare resurser tillförs.