prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler har minskat med . Förutom anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler har regeringen beräknat medel till samlingslokalorganisationerna ur anslaget M2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- verksamhet. Dessa medel avser liksom inne- varande år specifika insatser rörande ungdomars tillgång till och användande av samlingslokaler. Mål har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen skall vara att - värna yttrandefriheten och skapa reella för- utsättningar för alla att använda den, - verka för att alla får möjlighet till delaktig- het i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, - främja kulturell mångfald, konstnärlig för- nyelse och kvalitet och därigenom mot- verka kommersialismens negativa verk- ningar, - ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, - bevara och bruka kulturarvet, - främja bildningssträvanden samt - främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Regeringen har i prop. 1998/99:107 slagit fast att den nationella idrottspolitiken bör bygga på följande tre grundstenar: - En tydlig strävan att i samhällsplanering, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till barns, ungdomars och vuxnas motion och idrott i syfte att främja en god folkhälsa. - Ett aktivt stöd till en fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang och som bedriver en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsätt- ningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt värnar om demokratisk fostran. - En medvetenhet om att elitidrotten också till viss del består av kommersiell under- hållning som har ett värde genom att den ger många människor förströelse och glädje, men som bör bedrivas utan offentliga sub- ventioner. Regeringen har i prop. 1998/99:115 lagt fram förslag till om mål för en nationell ungdomspolitik: - Ungdomar skall ha goda förutsättningar för att leva ett självständigt liv. - Ungdomar skall ha reella möjligheter till inflytande och delaktighet. - Ungdomars engagemang, skapande för- måga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Prioriteringar Inriktningen kulturpolitiska beslut fullföljs. Detta innebär att statens insatser för litteraturen och läsandet stärks och svenska språ- kets ställning lyfts fram samt att konstnärernas villkor förbättras. En omfattande satsning görs på filmen. Värdefull svensk filmproduktion upp- rätthålls och utvecklas och en bred spridning och visning av svensk film främjas. Satsningen på att stärka public service och upprätthålla mångfalden inom svensk press fortsätter. Insatser görs för att värna den institutionella infrastrukturen. En tre- årig satsning på förvärv av samtida konst genomförs. Kulturarvets demokratiska funktio- ner lyfts fram och en satsning genomförs för industrisamhällets kulturarv. Arbetet inom arki- tektur, formgivning och design prioriteras och förbereds. Den europeiska i kommer att fokuseras på ekologi och arkitektoniska kvaliteter. Kul- turens betydelse för regional och lokal utveck- ling betonas. Folkbildningen har en viktig roll för att stärka demokratin, bredda kulturintresset och utjämna utbildningsklyftor. Regeringen föreslår att folk- bildningen tillförs för . Mål och inriktning för en nationell ungdoms- politik har lagts fram. Ungdomspolitiken bedrivs sektorsövergripande. Fokus riktas på demokrati, rättvisa och framtidstro. Riktlinjer för en natio- nell idrottspolitik har lagts fram. Idrottspolitiken bygger på tre grundstenar: Folkhälsa, folkrörelse och underhållning. Regeringen har tillsatt en sär- skild nationalkommitté med uppdrag att förbereda och genomföra den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi, vilken skall förläggas till . Dessa prioriteringar utvecklas vidare i avsnitt 3.4. 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Litteraturen och läsandet Folkbibliotek finns i samtliga kommuner. De ut- gör en stor andel av kommunens kulturbudget och är den mest besökta kulturinstitutionen. av befolkningen besöker något bibliotek. Antal besök vid landets biblio- tek fortsätter att öka. fortsätter antalet biblioteksfilialer att minska, särskilt i de större städerna. Bibliotekens totala mediebestånd och utlåning har ökat jämfört med . Det är audiovisuella medier (AV-medier) och barnlitte- ratur som står för ökningen. Vad gäller bokmarknaden uppvisar tillgänglig branschstatistik en försäljningsökning med i förhållande . Utgivningen av nya titlar och nya upplagor ökade markant . Exporten av svenska böcker till andra län- der i form av översättningar är betydande. För- ändringarna vad gäller bokhandelsbeståndet har varit mycket små . I 211 av landets 288 kommuner har invånarna tillgång till bok- handel inom kommungränsen. Strukturen inom bokbranschen uppvisar en fortsatt koncentra- tion. Antalet tryckta tidskrifter fortsätter att öka. Utvecklingen inom talboks- och punktskrifts- områdena följer samma utveckling med fler låntagare och ökad produktion till lägre kostnader. Konstnärernas villkor Konstnärernas möjligheter att försörja sig på eget konstnärligt arbete har förbättrats . Arbetsmarknaden för vissa konstnärs- grupper är dock fortfarande kärv jämfört med andra yrkesgrupper. Konstnärernas inkomster av konstnärligt arbete är generellt sett låga. I genomsnitt kommer endast en femtedel av deras inkomster från det konstnärliga arbetet. Genom ett intensivare kulturutbyte över nations- gränserna har den internationella arbetsmark- naden öppnats för konstnärer verksamma i Sve- rige. Svenska konstnärer har skördat stora framgångar internationellt inom flera konstom- råden. Arkitektur, formgivning och design Arbetet inom arkitektur, formgivning och design anknyter till många skilda samhällssektorer. Genom regeringens handlingsprogram finns en god bas för den utveckling som påbörjats inom området. Många myndigheter, kommuner, orga- nisationer och institutioner är engagerade i arbetet. Kvalitetsprogram för arkitektur, form- givning och design har upprättats av olika institutioner. besökssiffror ökade markant då museet flyttade in i nya lokaler på i . Svensk formgivning och design väcker en starkt ökad uppmärksamhet, inte minst från inter- nationellt håll, vilket ger sektorn förbättrade möjligheter. Inom arbetet med de regionala till- växtavtalen är formgivnings- och designområdet ett fält där flera regioner bedömer utvecklings- möjligheterna som goda. Bild och form Den framgångsrika perioden för den samtida bild- och formkonsten fortsätter. Utbyte och samverkan i och har stärkts. har erbjudit bild- och formkonsten en särskilt framskjuten position i kulturutbudet. invigdes den nya byggnaden för , som under sitt första verksamhetsår hade mer än 560 000 besö- kare. som andrahandsförsäljningen av konst på auktioner ligger på en hög nivå finns även indikationer på att marknaden för första- handsköp på gallerier visar en svag återhämtning. Trots låg byggaktivitet ökar intresset påtagligt från bostadsföretag, kommuner och andra att samarbeta med vid beställning av konstverk inom icke-statliga miljöer. Teater, dans och musik Nationalscenerna samt de lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna utgör stommen i nätverket av konstnärligt produ- cerande institutioner. Staten har genom särskilda engångsinsatser medverkat till att ett antal teatrar med ekonomiska problem kunnat fortsätta sin verksamhet. Vid många institutioner har ett långsiktigt förändringsarbete inletts. Det finns alltjämt få dansinstitutioner, men en positiv ut- veckling av dansen i regionerna har inletts. De fria teatergrupperna står för ungefär hälf- ten av landets totala produktion för barn- och ungdomsteater och för en stor del av turnéföre- ställningarna. Kommunernas efterfrågan på de fria gruppernas utbud fortsätter dock att minska. Intresset för folkmusik fortsätter att växa. Totalt sett har dock många musikgrupper svårt att finna speltillfällen. Turnéarrangemang är den vanligaste utbudsformen på musikområdet. Detta innebär att statens satsning på ett kraftigt förstärkt arrangörsled har stor betydelse. Kulturarvet Det allmänna intresset och engagemanget för kulturarvet är fortsatt stort. Inom kulturarvsom- rådet finns ett stort antal institutioner, i första hand museer och arkiv, över hela landet. Regio- nala museer finns i varje län. Antalet besökare på de centrala museerna ökade . Som en följd av bristande ekonomiska resurser har många museer tvingats minska sin insamlings- verksamhet. Digitaliseringen av samlingarna inom kulturarvsinstitutionerna har fortsatt. Arkivinstitutionernas arbete påverkas fortsatt i hög grad av den ökade mängden information i samhället samt av informationsteknikens ut- veckling. Kulturmiljön påverkas ständigt av föränd- ringar i omvärlden. Sammantaget har en förbätt- ring skett av förutsättningarna för att kulturvär- dena i miljön skall bevaras. Kulturmiljövärden uppmärksammas och beaktas numera i högre grad än tidigare i bl.a. samhällsplanering, byg- gande och skogsbruk. Den avflyttning och ned- läggning av jordbruk som sker i framför allt skogslänen är dock ett hot mot kulturvärdena i odlingslandskapet. Medier Den svenska mediemarknaden har genomgått stora och genomgripande förändringar . Avregleringen av etermedierna och den tekniska utvecklingen har förändrat förut- sättningarna på marknaden. TV, radio och mor- gontidningar är de medier som har störst räck- vidd. Andelen TV-tittare har ökat successivt, medan radiolyssnandet inte har ökat . Den totala medieanvändningen har varit relativt , även om användningen av Internet i hemmen har ökat kraftigt. En genomsnittlig dag tittar av be- folkningen (9 ) på TV, lyssnar på radio och läser en morgontidning. Andelen som läst eller tittat i en morgontidning har ökat något . Utbudet av våldsskildringar i svensk TV ökar inte totalt sett. Däremot är skillnaden stor mellan kommersiella och icke kommersiella kanaler. I SVT1 och SVT2 uppmäts den lägsta andelen våldsskildringar jämfört med andra studerade kanaler. Film inom den audiovisuella sektorn är snabb och en kvalitativ filmproduktion är vital för utvecklingen av annan multimediaproduk- tion. I som i de flesta andra länder är filmproduktionen beroende av statligt stöd. Tjugo svenska långfilmer har haft premiär . Antalet biobesök ökade till 15,8 miljoner. Det genom- snittliga biljettpriset ökade till . Trossamfund Arbetet med stat-kyrkareformen genomförs en- ligt planerna. Reformen, som träder i kraft , innebär att den relation mellan sta- ten och som etablerades under i grunden förändras. Antalet personer som betjänas av de trossam- fund som erhåller statsbidrag har minskat något till 870 783 betjänade. Inga för- ändringar har skett vad gäller vilka trossamfund som får beviljas statsbidrag. Folkbildning Folkbildningen tillhandahåller en verksamhet som syftar till att utveckla och stärka demokra- tin, bredda kulturintresset i samhället samt höja utbildningsnivån och motverka kunskapsklyftor. Utvecklingen har varit positiv. har antalet folkhög- skolor ökat från 128 till 146. Antalet deltagare på de allmänna behörighetsgivande kurserna har minskat något medan antalet deltagare på de särskilda kurserna har ökat i mot- svarande omfattning. Antalet arrangemangstyper (studiecirklar, kulturprogram och övrig folkbildningsverksam- het) inom studieförbunden har ökat från 476 1990/91 till 558 1998, en ökning med . Antalet deltagare ökade . Ungdomsfrågor Av befolkning är knappt en tredjedel under . Närmare 1,1 miljoner är ungdomar i åldrarna 15 . Dessa ungdomar är en socialt, etniskt och kulturellt heterogen grupp, med sins- emellan olika förutsättningar och villkor. För de allra flesta ungdomar är ett bra land att leva i. De har en bättre hälsa och en högre ut- bildningsnivå än tidigare generationer. En majo- ritet av landets unga mellan har en orubbat optimistisk framtidstro. Ett avsevärt problem är att en grupp på 10 av landets unga är missnöjda med sin situation och ser pessimistiskt på sin framtid. Många undersök- ningar visar att ungdomar vill påverka, bestämma och ta ansvar i olika sammanhang och ges möj- lighet till inflytande och delaktighet i samhället. Fyra femtedelar av alla ungdomar i åldern 13 tillhör en eller flera föreningar eller organisa- tioner. Dagens ungdomar söker dock nya, flexi- bla och mer öppna organisationsformer än tidi- gare. Folkrörelse- och idrottsfrågor Ett aktivt föreningsliv har stor betydelse för att stärka medborgarnas engagemang samt infly- tande och delaktighet. Folkrörelserna spelar en väsentlig roll i uppbyggnaden av den demokra- tiska samhällsstrukturen. Idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna är med sina breda enga- gemang och ideella ledarkrafter en stor tillgång för vårt samhälle. En stor andel av landets invånare engagerar sig i folkrörelse- och föreningsaktiviteter. Man be- räknar att nio av tio vuxna svenskar är medlem- mar i föreningar eller kooperativ och tre av tio har förtroendeuppdrag. Antalet ideella före- ningar uppskattas till det största någonsin, ca 150 000 stycken. kan konstateras att engagemanget ändrat karaktär, nya typer av organisationer och sammanslut- ningar engagerar alltfler. genomfördes inom ramen för (SOU 1999:84) en kart- läggning av det frivilliga arbetets omfattning. Kartläggningen visade att av befolkningen arbetar ideellt i olika ideella organisationer samt att de gjorde det i genomsnitt . var motsvarande andel av be- folkningen . budgetproposition (prop. 1997/98:1) poängterar regeringen folkrörelsernas och den ideella sektorns avsevärda betydelse genom det engagemang som en stor del av befolkningen lägger ner i föreningslivet. Det arbete som sker inom den ideella sektorn har inte bara betydelse för de medborgare som engagerar sig i verksamheten utan det kan också utgöra ett komplement till den offentliga sektorn genom att bidra med sina specifika kvaliteter. Många folkrörelser gör värdefulla in- satser i nära samarbete med exempelvis vården, skolan och omsorgen. Den demografiska strukturen i i kom- bination med bl.a. en ökad medellivslängd kom- mer att kraftigt påverka befolkningsstrukturen i början av nästa sekel. Andelen gamla, inte minst de mycket gamla, liksom andelen tonåringar kommer då att ligga på höga nivåer. kommer den andel av den totala befolkningen som är yrkesverksam att vara rela- tivt liten. Intresset för olika typer av förenings- drivna och kooperativa verksamheter kommer då sannolikt att öka på en rad olika områden. I detta sammanhang utgör den stora gruppen nyblivna pensionärer, som ofta har stort intresse av att engagera sig i olika frivilliga verksamheter, en stark resurs. tillsatte regeringen en arbets- grupp om den sociala ekonomin och dess ut- veckling. I direktiven för denna arbetsgrupp poängteras att den sociala ekonomin spelar en stor roll i många sammanhang och i olika sam- hällen, t.ex. för boende i glesbygden. Avgörande för den ideella sektorns utveckling är dels männi- skors egna idéer och engagemang, dels betingel- ser i form av t.ex. lagar och ekonomiska villkor. Nära hälften av landets knappt sju miljoner invånare mellan sju och är med i en idrottsförening. Av dessa är drygt två miljoner aktiva utövare varav är kvinnor. Ännu kraftigare dominerar idrotten bland ungdomen. I åldrarna är drygt två av tre pojkar och varannan flicka med i en idrottsförening. Dessutom idrottar ungefär var tionde ungdom i dessa åldrar utanför den organiserade idrotten. Den svenska idrottsmodellen bygger i stor ut- sträckning på de ideella ledarnas engagemang. Ungefär 600 000 personer beräknas ha ett eller flera ledaruppdrag inom den svenska idrotts- rörelsen varav är kvinnor. De verkar i styrelser på olika nivåer, som tränare, ung- domsledare, funktionärer, lagledare m.m. Det stora flertalet ledare utför sin ledargärning helt utan ersättning. 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet Litteraturen och läsandet En reell yttrandefrihet kräver att var och en till fullo behärskar ett språk, har förvärvat kunskaper och har tillgång till relevant information. Inom litteraturen och läsandet består statens insatser av olika bidrag till folkbiblioteken, förlag, tid- skrifter och bokhandeln. har insatserna inom området ökat med . infördes ett stöd på till folkbiblioteken för inköp av litteratur till barn och unga. För att bli stöd- berättigade får det kommunala bokanslaget till biblioteken inte sänkas. Barn och ungdomar får genom stödet tillgång till ytterligare 160 000 nya böcker . infördes bl.a. ett nytt distributions- stöd till bibliotek och bokhandel samt ett per- manent stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga. Distributionsstödet innebär att landets bibliotek samt vissa bokhandlar förses med 700 750 titlar av kvalitetslitteratur , motsva- rande ca 270 000 volymer . Staten gör särskilda insatser för att litteraturen och tidskrifterna skall vara tillgängliga för män- niskor med olika typer av läshandikapp. har utarbetat ett handlingsprogram för att främja det svenska språket. Från har vi en bibliotekslag som stadfäster tillgången till bibliotek som en medborgerlig rättighet. Konstnärernas villkor Kulturell mångfald och en fri debatt är en förut- sättning för både en levande demokrati och ett rikt kulturliv. Bästa möjliga förutsättningar för det konstnärliga arbetet skall skapas och den konstnärliga friheten skall garanteras. Det konstnärspolitiska området var föremål för ett omfattande utrednings- arbete, vilket resulterade i en proposition med en mängd förslag med syftet att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Ett stort antal reformer har kunnat genomföras med början . Utgifts- området har tillförts . Bland insatserna, som genomförts , kan nämnas regeringens satsning på det internationella utbytet inom bild- och form- området, återinförandet av den s.k. individuella visningsersättningen, nära nog en fördubbling av antalet långtidsstipendier och en kraftfull för- stärkning av stödet till tonområdet. har flera försöksverk- samheter kunnat påbörjas, dels försök med en tredje anställningsform inom teatern, dels försök med arbetsförmedling vid centrumbildningarna. Därtill har regeringen fastställt avgränsnings- kriterier för vilka som skall ha möjlighet att få del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med inrikt- ning mot den konstnärliga arbetsmarknaden. Vidare har s.k. fonogramersättning införts samt ett nytt stöd för beställning av nyskriven svensk dramatik. Därtill har ersättning till upphovsmän vid försäljning av tomma kassetter, s.k. kassett- ersättning, införts genom beslut hös- ten 1998. Detta innebär att en del av priset på oinspelade kassetter, tomma CD:s o.dyl. går till dem som skapat, framfört och producerat musik, film samt radio- och TV-program. Kassettersätt- ningen beräknas ge upphovsmännen ca 50 miljo- ner kronor . Arkitektur, formgivning och design har fastställt nationella mål för verk- samheterna inom arkitektur, formgivning och design. Genom de lagändringar som trädde i kraft har frågor kring arki- tektonisk kvalitet fått genomslag i flera lagar med betydelse för den fysiska miljöns utveckling. Regeringen tillsatte en utredning för att precisera statens ansvar för formgivnings- och designområdet. Ett delbetänkande kommer att lämnas och ett slutbe- tänkande . De fastighetsförvaltande myndigheterna har enligt särskilda regeringsuppdrag redovisat egna kvalitetsprogram för arkitektur, formgivning och design. Även och har redovisat uppdrag inom detta om- råde. har ett särskilt upp- drag att verka för ökat erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna och verket kommer bl.a. att ut- arbeta en skrift till råd och vägledning inom arkitekturområdet. har till uppgift att vara drivande i det arkitekturpolitiska arbete. har påbörjat arbetet med att genomföra ett Arkitekturår 2001. För detta har museet tilldelats särskilda medel 2001. Bild och form Att sprida samtidskonsten i hela landet och att skapa möjligheter för konstnärerna att möta en ny publik är ett viktigt arbete som lyftes fram kulturproposition. Då fick ett vidgat uppdrag att förvärva konst, inte bara för statliga miljöer utan också genom samverkan och bidrag till förvärv av konst för andra gemen- samma miljöer som bostadsområden, skolor och tätortsområden i utveckling. Ett nytt har invigts och blivit egen myndighet. En utställningsersättning infördes i syfte att förbättra konstnärernas intäkter i samband med utställningar. har ett nationellt uppdrag för samtidskonsten och har Föreningen form ett motsvarande uppdrag inom formgivningsområ- det. har ett nät- verksansvar för konsthantverk, formgivning och design. Ett nytt verksamhetsstöd har införts på att fördela till vissa utställare inom bild- och formområdet. Teater, dans och musik och första hälften av har regeringen fördelat i tillfälligt stöd till framför allt teaterinstitutioner som befinner sig i ett förändringsskede eller i en akut krissituation. Bidragen till fria teater-, dans- och musik- grupper har förstärkts med . har två regionala dansscener inrättats; NorrDans i och i . har också Musik- och Dansteater stöd för att utveckla och sprida musik- och dansteatern i de norra delarna av landet. I samband med om- fördelningen av medel till länsmusiken gjordes särskilda satsningar på Musica Vitae i , Svenska i , Gotlandsmusiken, Musik i och Norr- bottens Kammarorkester. Musiklivets arrangörs- organisationer har fått det statliga stödet för- stärkt med , en i det närmaste fördubblad insats. Ett 25-tal tjänster som länskonstnärer har in- rättats, flera inom dansområdet. En treårig kam- panj för att öka dansintresset i hela landet har inletts. Vidare har fått utökade medel för bidrag till inrättande av en samisk teater. Kulturarvet invigde sina nya lokaler , vilket bl.a. innebar en av största offentligt finansierade satsningar på samtids- konstområdet på mycket . blev egen myndighet. inrättades vidare Statens museer för världskultur som en ny myndighet. /96 avsattes för sysselsättningsinsatser på kulturom- rådet i det s.k. . Syftet var att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka tillgänglig- heten till samlingarna. Arkivinstitutioner har bedrivit olika projekt för att förbättra tillgänglig- heten till arkivmaterialet, bl.a. genom digitalise- ring. 2001 genomförs en bred satsning på industrisamhällets kulturarv, med sammanlagt ca . och länsstyrelserna i , och län genomför 2001 en särskild satsning på storstädernas kulturmiljöer med sammanlagt . I pro- positionen Kulturarv kulturmiljöer och kul- turföremål (prop. 1998/99:114) föreslås bl.a. nya övergripande mål för arbetet för kulturmiljön och ett särskilt skydd för ortnamn. En treårig satsning, Kulturarvs-IT, genomförs för att bereda arbete för personer med arbets- handikapp och öka tillgängligheten till kultur- arvet (utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade). Medier Satsningen på public service fortsätter. Utöver den årliga medelstilldelningen på totalt ca ur rundradiokontot kommer enligt regeringens förslag att satsas på särskilt kvalificerad programpro- duktion och på ny teknik 2001. har tre utredningar lämnat förslag till regeringen om förändringar inom medieområdet. Utredningarnas förslag syftar till att motverka skadlig ägar- och maktkoncentra- tion inom massmedierna, att reformera den kommersiella lokalradion samt att kartlägga behovet av att samordna lagstiftningen inom bl.a. radio, television och televerksamhet. meddelade regeringen tillstånd för digitala sändningar i marknätet. Regeringen har beslutat att sändningsutrymme för digitala TV-sändningar som motsvarar ytter- ligare en frekvenskanal får upplåtas i de områden som omfattas av den första uppbyggnadsetappen. Fördelningen av sändningstillstånd sker . fördelades ett till- fälligt presstöd.