prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Förvaltningsansvaret innebär bl.a. enligt verks- förordningen 6 och 7 §§ att myndighetens chef ansvarar för att myndighetens verksamhet bedrivs på ett betryggande sätt och i enlighet med gällande författningar. Med detta avses bl.a. att informations- hanteringen skall ske på ett betryggande sätt och med god intern kontroll enligt bokföringsförordningens 20 §. Utöver detta uppmärksammas informationssäkerhetsfrågorna alltmer både i totalförsvarsplanering och när det gäller beredskapen för svåra påfrestningar på samhället i fred. Staten ställer krav på myndigheter som skall kunna bedriva verksamhet under höjd beredskap genom beredskapsförordningen. Detta innebär att myndigheterna måste ha fungerande system även i fred. Informationssäkerhetsarbetet i det nationella handlingsprogrammet Utvecklingen inom informationssäkerhetsområdet går mycket fort. Det är mycket viktigt att det existerar ett förtroende i samhället för informationsteknikens användning. Det är viktigt att skapa bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. För den närmaste framtiden har regeringen valt att i det nationella handlingsprogrammet (se avsnitt 5.2) prioritera tre områden: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen inom området och vid behov prioritera nya eller andra områden i informationssäkerhetsarbetet. Nedan motiveras valet av de tre områdena. Skydd mot informationsoperationer Regeringens arbete med informationssäkerhet bör bl.a. syfta till att öka skyddet mot informationsoperationer. Det är nödvändigt med ett fortsatt och fördjupat arbete kring frågor som rör skyddet mot informationsoperationer, informationssäkerhet och IT-säkerhet. Gränsdragningen mellan vad som är att betrakta som åtgärder för att motstå informationskrigföring (eller andra informations- operationer) och åtgärder för att öka IT-säkerheten är enligt regeringen diffus. Utvecklingen inom området informationskrigföring ställer ökade krav på den grundläggande IT-säkerheten i samhället. Det är viktigt för att aktivt stödja internationella avtal och regler inom detta område som snabbt internationaliseras. Informations- operationer och informationskrigföring har bl.a. behandlats i , en och i . Regeringen vill betona att arbetet som sker i för att öka grundsäkerheten i samhällsviktiga IT-system, för att minska riskerna och effekterna av såväl IT-incidenter som mer allvarliga informations- attacker, har hög prioritet. Den internationella utvecklingen inom detta område och arbetet med IT-omställningen har tydligt visat att frågan berör hela samhället. Ett säkrare Internet Regeringens arbete skall bidra till ett säkrare Internet. Regeringen anser att ett säkrare Internet skulle innebära en snabb och effektiv höjning av säkerheten för många aktörer i samhället. Detta behandlas mera i ett följande avsnitt. har användningen av Internet ökat mycket kraftigt. Stora grupper av användare har blivit beroende av Internet som kommunikations- och informationsväg. Informationsutbytet mellan myndigheter, företag och medborgare ökar dramatiskt. Myndigheter och företag använder i allt större utsträckning elektroniska tjänster och Internet för tjänster och förmedling av information. Alltfler hushåll använder Internet för att kommunicera med varandra, med myndigheter, med sina arbetsplatser och med företag. Regeringen menar att en säker infrastruktur för Internet utgör en viktig del i arbetet med samhällets informationssäkerhet. I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) uttalade regeringen att den tekniska infrastrukturen för statsförvaltningens kommunikation med medborgare och företag bör bygga på Internet. Inom ramen för Internet bör myndigheterna utveckla tjänster som förenklar kontakterna med och samspelet mellan medborgare, företag och offentlig förvaltning. Myndigheter bör använda kommunikation baserad på Internetstandarder mot medborgare och företag, därför att tekniken uppfyller de krav som kan ställas på en öppen kommunikationsarkitektur. Genom att använda system som bygger på Internet åstadkoms en enhetlig miljö för samverkan, utveckling, drift och säkerhet. Elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik Med den ökande kommunikationen ökar exponeringen av den information som hanteras. Hoten mot informationssystemen och kraven på säkerheten i dessa ökar och ändrar karaktär. Brister i säkerheten kan medföra allvarliga störningar. Sårbarheten i samhället ökar och konsekvenserna av störningar tenderar att bli allt allvarligare, om inte säkerhetsarbetet tas på allvar och håller jämn takt med den ökande användningen av IT. Säkerhetstänkande måste blir en självklarhet för var och en. Den ökade användningen av elektronisk kommunikation innebär krav på system som medger säker identifiering, att ett meddelande inte har förändrats under överföringen, samt att man skall kunna skydda information från insyn. För att uppnå detta kan olika former av krypteringsteknik användas. Området brukar delas upp i kryptering som används för att hålla information skyddad från insyn och kryptering som görs för att skapa en elektronisk signatur eller för säker identifiering av parterna i en kommunikationssituation, t.ex. en användare av ett datasystem, en webbplats eller avsändare av ett e-postmeddelande. Bägge dessa funktioner medför ökad säkerhet och bidrar till att tillit skapas till kommunikationssystemen. Elektronisk kommunikation, t.ex. över Internet, innebär nya affärs- möjligheter och nya arbetssätt. Handel, myndighetsinformation, bank- och försäkringskontakter, ansökningar till myndigheter m.m. måste fungera på ett tillförlitligt sätt. Regeringen uttalade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) att offentlig förvaltning bör vara ett föredöme som IT-användare och att den skall bidra till en öppen och säker elektronisk infrastruktur. Arbetet för att skapa säker kommunikation i statsförvaltningen bör ha som mål att även skapa lösningar för samhället som helhet. Staten kan främja denna utveckling genom att i ökad utsträckning acceptera elektroniska signaturer. Det handlar härvid dels om att visa exempel på användningsområden och tillämpningar, dels om att visa att man litar på tekniken. Staten kan också skapa förutsättningar för en ökad användning av säkerhetsteknik genom att undanröja eventuella legala hinder. Det är viktigt att den offentliga förvaltningen med gemensamma ansträngningar börjar använda system för säker elektronisk kommunikation och driver på denna utveckling i samhället. Regeringen anser att användning av krypteringsteknik för att åstadkomma säkra elektroniska kommunika- tioner utgör en viktig del av arbetet för att förbättra samhällets informationssäkerhet. Regeringen återkommer till åtgärder inom detta område nedan i avsnittet Åtgärder för att främja elektronisk kommunikation (under 5.3.3). 5.3.3 Åtgärder inom prioriterade informationssäkerhetsområden Åtgärder för ett säkrare Internet Regeringens bedömning: Utvecklingen inom Internet har stor betydelse för utvecklingen av kommunikation och nya tjänster, för allmänheten och inom privat och offentlig sektor. I det fortsatta arbetet med informationssäkerhet bör staten bl.a. vidta åtgärder som leder till ett säkrare och stabilare Internet t.ex. genom att - verka för att den svenska delen av Internet bör kunna drivas oberoende av funktioner utomlands, - tillhandahålla en säker och korrekt nationell tidsangivelse för Internet via riksmätplatser för tid och frekvens, - stärka roll i det internationella Internetsamarbetet och förbättra förutsättningarna för den svenska delen av Internet. Statskontorets rapport: Statskontoret föreslår att följande områden bör vara prioriterade för att höja säkerheten på Internet: införande av vägvalsregister (routingregister), införande av säker domänuppslagning (Secure DNS) och tillgång till enhetlig nationell tid via protokollet Network Time Protocol (NTP). Remissinstanserna: De remissvar som tar upp förslaget om ett säkrare Internet är positiva till Statskontorets åtgärdsförslag. Skälen för regeringens bedömning Oberoende drift av den svenska delen av Internet Regeringen anser att ökad driftsäkerhet ger tilltro i användningen av Internet. Regeringen vill därför verka för att den svenska delen av Internet skall kunna drivas oberoende av funktioner utomlands. Funktioner som underlättar trafikhanteringen t.ex. vägvalsregister och domännamnssystemet är viktiga för att nätet skall fungera på ett effektivt sätt. Det är också angeläget att se över möjligheterna att kunna kontrollera att driften av den svenska delen av Internet verkligen blir oberoende. Som tidigare nämnts skall utreda dessa frågor. Sedan Statskontoret lämnade sin rapport har det skett en positiv utveckling avseende vägvalsregister. Flera svenska Internetoperatörer har skapat vägvalsregister för sin trafik. Dessa register finns och underhålls i . Tillgång till enhetlig nationell tidsangivelse på Internet I många sammanhang där Internet används, t.ex. elektroniska affärer krävs ofta tillgång till korrekt tid. Det kan också vara av stor vikt att alla inblandade system har tillgång till samma tidsangivelse. I annat fall kan ett informationsutbyte gå fel, avbrytas eller inte tas om hand på ett korrekt sätt. Detta gäller t.ex. vid tidsstämpling av olika typer av information, från skrivdatum i filer till elektroniska signaturer, krypteringsnycklar och poster i loggdatabaser för uppföljning. Att på förhand veta tidssignalens kvalitet och noggrannhet har ett stort värde i säkerhetshänseende. Internetoperatörernas tillgång till en säker och internationellt spårbar tidhållning i med mycket hög och väl dokumenterad kvalitet är en viktig gemensam resurs som staten bör tillhandahålla, i likhet med vad som gäller för tillhandahållande av mätnormaler och distribution (kalibrering) av andra fysikaliska mätstorheter, f.n. ett 40 tal inom t.ex. massa (det s.k. rikskilot) längd, volym, tryck, el, temperatur, strålning etc. Den tidhållning som erbjuds i landet för Internet har till stora delar byggts upp av företaget () och drivs med projektmedel från staten via universitetsnätet (). Någon långsiktig finansiering föreligger inte, men den är tillräcklig drift. Regeringen anser att tidhållningen på Internet långsiktigt bör tillhandahållas med spårbarhet från riksmätplatsen för tid och frekvens vid helstatliga AB () i och i deras regi. Tillgång till nationell och internationellt spårbar tid hämtas via tidsservrar som är anslutna till Internet med hjälp av t.ex. Network Time Protocol (NTP). SP har en forsknings- och utvecklingsverksamhet bl.a. inom tid och tidhållning och förfogar över atomklockor som deltar i beräkningen av den koordinerade världstidsskalan (UTC). Av säkerhetsskäl bör det därutöver finnas något enklare atomklockor på minst fyra Internetknutpunkter i . Dess lokalisering har fastställts i samråd med bl.a. PTS. Om nätet, av något skäl, skulle bli segmenterat finns därigenom ändå en tillgänglig nationell tid. SP har drivit ett projekt för att ordna en tidstjänst distribuerad till knutpunkterna av den svenska delen av Internet som leder till flera tidsservrar placerade vid SP och vid Internetknutpunkterna. Vid tidsservrar på dessa platser ska Internetoperatörerna också kunna hämta sin tidhållning. Projektet har givit förutsättningar att bygga upp en kompetens och verksamhet inom området. Möjlighet till forskning och utveckling samt samordning med annan metrologisk (mätteknisk) kompetens hos SP har också visat på nya utvecklingsområden och resultat i det samarbete som pågår med och . Kostnaden för att upprätthålla en nationell tidhållning för Internet beräknas av SP till ca , där omkring hälften avser anskaffning och underhåll av mätteknisk utrustning. Regeringen återkommer till med förslag om finansiering i budget- propositionen för . Teknisk tillsyn bör, i likhet med vad som sker för SP:s övriga metrologiska verksamhet och enligt gällande avtal med staten, utövas av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Internationellt arbete Regeringen menar att det är angeläget att fortsätta ett aktivt svenskt deltagande inom det internationella samarbete kring Internet för att främja och utveckla användningen av nätet. har en fördelaktig position i det internationella arbetet med Internet. Internetanvändningen i är hög. Utvecklingen av nya företag, produkter och tjänster som är kopplade till Internet är stark. Ett exempel på roll i Internetsamarbetet är domännamns- systemet (DNS) som sköter adressering på Internet. En av tretton (och den första utanför ) huvudservrarna för DNS finns i . deltar i uppbyggandet av Internets säkerhet och tillförlitlighet. Arbetet görs av for Assigned Names and Numbers (ICANN). är en organisation som bl.a. skall främja Internets stabilitet. deltar i arbetet genom den rådgivande kommittén to the ICANN (GAC). Kommitténs uppgift är att vara rådgivare till ICANN i frågor som rör statsangelägenheter. Det gäller särskilt där ICANN:s policy kan komma i beröring med nationell lag eller med internationella fördrag och överenskommelser. Kommittén kommer att höras inför varje förslag av vikt som kan påverka driften av Internet. Åtgärder för att främja elektronisk kommunikation Regeringens bedömning: Betryggande säkerhetsfunktioner baserade på krypteringsteknik och elektroniska signaturer måste utvecklas och göra allmänt tillgängliga i samhället så att förutsättningar skapas för ökad elektronisk kommunikation och elektronisk handel. Vidare bör lagstiftningen ses över och onödiga formkrav som förhindrar användning av elektroniska signaturer tas bort. En bred samverkan mellan de viktigaste aktörerna på leverantörs- och användarsidan inleds i syfte att få till stånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla en gemensam infrastruktur för elektroniska signaturer, t.ex. genom en lösning baserad på s.k. smarta kort. Skälen för regeringens bedömning: Ökad elektronisk kommunika- tion över öppna nät kan innebära stora rationaliseringsvinster för företag och myndigheter samt underlätta medborgarnas kontakter med dessa. Regeringen välkomnar en bred användning av kryptografi. Krypteringsteknik för elektroniska signaturer och skydd mot insyn ger ökad säkerhet och bidrar till att tillit skapas till kommunikations- systemen. Sådan tillit väntas också leda till en ökad utbredning av den elektroniska handeln. Regeringen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att sådant förtroende för elektroniska signaturer skapas så att användningen kan få stor utbredning i samhället som helhet. har en unik kompetens på området elektroniska signaturer och krypterings- teknik. Det är viktigt att se till att vi på bästa sätt tar hand om och förvaltar denna kompetens genom att omsätta den i praktiska lösningar. Regeringen ser också vikten av att det finns klara regler på området för att användningen av elektroniska signaturer skall kunna stödja den elektroniska handeln på önskat sätt. Legala hinder mot användning av elektroniska signaturer I finns det inom civilrätten få krav på skriftlighet eller namn- teckning vilket betyder att det i stor utsträckning redan är tillåtet att använda elektroniska signaturer i stället för traditionell underskrift. Inom förvaltningsrättens område förekommer däremot ofta krav på egenhändig namnunderskrift som i vissa fall utesluter användandet av elektroniska signaturer. För att se till att onödiga formkrav tas bort krävs en omfattande inventering av varande regelverk och en bedömning av vilka ändringar som är motiverade med beaktande av de syften som ligger bakom respektive formkrav. Regeringen kommer därför att områdesvis se över formkraven och vidta de förändringar som nödvändiga för att ersätta den traditionella hanteringen av fysiska dokument med elektronisk kommunikation. I syfte att inom den Europeiska unionen underlätta användningen av elektroniska signaturer antogs och rådets direktiv /93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer. I betänkandet Ds 1999:73 Elektroniska signaturer föreslås att man i en ny lag inför begreppet kvalificerade certifikat som skall ges särskilda juridiska verkningar. Den som utfärdar sådana kvalificerade certifikat skall kunna göras ansvarig gentemot den som förlitat sig på certifikatet. Vidare föreslås att det inrättas en tillsynsmyndighet som skall utöva tillsyn över dem som utfärdar kvalificerade certifikat. Regeringen kommer att överlämna en proposition till med förslag till ny lag om elektroniska signaturer. Bidrag till säker kommunikation Som nämns nedan pågår ett stort antal projekt både inom offentlig och privat sektor för att testa införandet av smarta kort och annan teknik för säker identifikation och kommunikation. Regeringen ser det som ett viktigt steg att se till att användningen av ny säkerhetsteknik stimuleras för att få ökad utbredning och därmed även öka tilliten till systemen. Regeringen kommer att ta initiativ till en bredare samverkan mellan olika aktörer på marknaden i syfte att få till stånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla infrastrukturen för elektroniska signaturer. Det är härvid viktigt att sträva mot en teknikneutral utveckling som följer internationella standarder. En utgångspunkt skall vara att medborgarnas och företagarnas behov av säkerhetslösningar tillgodoses till lägsta möjliga kostnader. Staten som föregångare Som beskrivs närmare nedan i avsnitt 5.6.2 skall den statliga förvalt- ningen vara en föregångare på IT-området. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att utforma åtgärder för att möjliggöra användningen av elektroniska signaturer inom olika områden inom den offentliga sektorn och skapa en funktion med samlat ansvar för certifikathantering inom statsförvaltningen. De projekt som pågår för att införa lösningar som möjliggör elektronisk kommunikation med myndigheter och användning av elektroniska signaturer skall ske i samarbete med olika grupper i näringslivet för att säkerställa att man inom den offentliga sektorn väljer lösningar som går att använda och bygga vidare på för näringslivet. 5.3.4 Export av kryptoprodukter I en skrivelse till om kryptografi (skr. 1998/99:116) har regeringen redovisat sin uppfattning när det gäller export av kryptoprodukter. I den svenska tillämpningen av de internationella regler, som regeringen åtagit sig att följa, sker fortlöpande lättnader av teknisk och administrativ natur för att underlätta exporten av svenska kryptoprodukter. verkar aktivt för att påskynda utvecklingen mot fri handel med kryptoprodukter inom i första hand EU. Andra kryptoprodukter kan efter ansökan och prövning få globala licenser, vilka berättigar till utförsel under tillståndets giltighetstid vilket enligt praxis är . ISP överväger dock att börja tillämpa längre giltighetstider i vissa fall. I skrivelsen om kryptografi (skr. 1998/99:116) beskriver regeringen bl.a. sin uppfattning när det gäller vissa aspekter på användningen i av kryptografi vid överföring och lagring av information i elektronisk form samt när det gäller export av kryptoprodukter. Regeringen välkomnar en bred användning av kryptografi. Det ökar tilliten till kommunikationssystemen och stärker informationsfriheten. Det är därför också viktigt att användarna får god tillgång till säkra kryptosystem, svenska eller importerade, så att de själva kan välja teknik. 5.4 Kompetens 5.4.1 Statliga insatser Regeringens bedömning: Skolan bör ge alla en grundläggande kompetens för att använda IT i vardags- och yrkeslivet. IT-kompetensen bör vara tillräcklig för att tillgodose arbetstagarnas behov av att hålla jämna steg med strukturomvandlingen, för att stärka deras ställning på arbetsmarknaden och för att arbetsgivarna skall få tillgång till en kompetent arbetskraft. Vidare behövs specialiserad IT-kompetens för forskning och utveckling. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen genomför en stor satsning på IT i skolan ITiS 2001. Regeringens satsning på vuxenutbildning och har bl.a. inneburit att nya och flexibla arbetsformer börjat användas, däribland distansutbildning. Även den allmänna IT-kompetensen har höjts tack vara och vuxenutbildningen. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har en stark koppling till arbetslivet. Inom KY finns ett antal utbildningar med inriktning mot IT. Regeringen kommer att återkomma till med förslag om hur kvalificerad yrkesutbildning skall bedrivas . Utbildningsväsendet förändrar sin organisation och pedagogik med den nya tekniken. Detta har betydelse även för den nya lärarutbildningen. Högskolan genomgår en kraftig expansion. har resurser till 89 000 nya platser tillförts området. Tyngdpunkten i utbyggnaden ligger inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Examinationen av civilingenjörer har talet ökat . Den fortsatta utbyggnaden av högskolan innebär att regeringen räknar med att antalet examina i civilingenjörsutbildningar bör kunna uppgå till ca 4 300 för treårsperioden 2005. Antalet högskoleingenjörer ökar också mycket kraftigt. Dessutom har antalet personer som deltar i IT-utbildningar vid sidan om de traditionella ingenjörsutbildningarna ökat betydligt. Till det kommer att inslagen av IT och möjligheten att välja inriktningar mot IT blivit mycket vanliga inom många högskoleutbildningar. Flera lärosäten förändrar dessutom kraftigt sitt utbud så att utbildningar med IT-inriktning ges större utrymme. För att skall kunna få en fortsatt tillväxt av nya IT-företag krävs uthålliga satsningar på forskning inom IT-området både på grund- läggande nivå och i nära samverkan med industrin. Forskarutbildningen inom IT måste öka både för att möjliggöra rekrytering av disputerade lärare till de nya IT-utbildningarna inom högskolan men också för att möta den växande efterfrågan inom industrin. Det svenska universitetsdatornätet SUNET har haft en avgörande betydelse för Internets starka ställning i . Genom SUNET har de svenska universiteten och högskolorna fått Internetanslutningar med mycket hög kapacitet både inom och utom landet. Som ett av få nätverk utanför deltar SUNET i forskning kring framtidens Internet, Internet 2. SUNET har således inneburit att IT-användning inom högskoleutbildningarna ökat generellt. har också detta kommit att omfatta områdena humaniora och samhällsvetenskap. En annan effekt är att utbudet av distansutbildning via Internet ökar. För att möjliggöra för olika målgrupper, t.ex. skolor, företag, myndigheter, studenter och forskarsamhälle, att snabbt hitta information kring den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor driver söktjänsten Safari (Spridning av forskningsinformation till allmänheten över Internet). Omfattningen av projektet har redan gjort unikt när det gäller strävan att nå ut med forskning till allmänheten. Regeringen ser det som angeläget att berörda myndigheter fortsätter att utveckla detta sätt att sprida information om pågående forskningsverksamhet i till olika målgrupper så att dessa på ett snabbt och enkelt sätt hittar den information de behöver. Vidare ser regeringen positivt på att allt fler avhandlingar görs tillgängliga i fulltext på Internet. Nya produkter, industrier och marknader uppstår i takt med utvecklingen inom informationstekniken och användningsområden som vi tidigare inte kunnat föreställa oss blir vardag i takt med att nya varor och tjänster introduceras. Kunskap behövs för att alla skall kunna ta del av det ökade utbud av möjligheter som IT-utvecklingen innebär. Det behövs en bred IT-kompetens hos medborgarna när det gäller t.ex. informationssökning, myndighetskontakter och konsumtion. Det behövs vidare en IT-kompetens för yrkeslivet som stärker den enskilde arbetstagarens möjligheter att anpassa sig till den strukturomvandling och det föränderliga arbetsliv som IT-utvecklingen för med sig.