prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Medel för verksamheten vid bibliotek, som slagits samman med , förs över från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1, anslag m.m. Regeringen avser att inrätta ett särskilt organ bestående av en beredningsgrupp på statssekreterarnivå och ett samordningssekretariat för en förstärkt överordnad styrning och samordning av underrättelseverksamheten i . Medel för detta ändamål förs över från utgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 1, anslag m.m. Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 2 181 419 Resurser för ordförandeskapet i EU (beslut i VÅP ) 102 070 Pris- och löneomräkning 7 506 Justering av 32 160 Överföring UO 5 - 20 000 Överföring UO 5 2 000 Överföring UO 6 7 000 Finansiering kyrka-statreform -5 000 Ökat resursbehov 190 000 Förslag 2000 2 497 155 föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till 2 . beräknas anslaget uppgå till 2 respektive 2 . Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 011 2000 Förslag 1 011 2001 Beräknat 1 011 2002 Beräknat 1 011 Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . har anslagssparande överstigande av anslaget () dragits in. Regeringens överväganden Slutsatser Mot bakgrund av den gjorda upphandlingen av tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen att anvisas 2000. Det nuvarande avtalet gäller till utgången av . Efter detta kommer en ny upphandling att göras. beräknas anslaget uppgå till respektive . C3 Allmänna val Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 105 000 2000 Förslag 5 000 2001 Beräknat 15 000 2002 Beräknat 205 000 Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka val som hålls . Kostnaderna för riksdagsvalet blev lägre än beräknat. Främst var det kostnaderna för poströstning och tryck av valsedlar som blev lägre. Detta bidrog till ett stort anslagssparande på . har av anslagssparandet dragits in. Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten i denna proposition att engångsvis överförs till anslaget B1 Åklagarorganisaionen inom utgiftsområde fyra. Regeringens överväganden hölls valet till . För att klara partiernas informationsinsatser inför valet förstärktes anslaget engångsvis med i tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Valdeltagandet val till uppgick till . För att göra det lättare för väljarna att delta val var det, genom en ändring i vallagen, tillåtet att rösta i vallokal fram till , jämfört med föregående val. Trots extra resurser för partiernas information och ökade möjligheter att rösta i vallokal uppgick valdeltagandet endast till . Mot bakgrund av att valdeltagandet i riksdags- , kommunal- och landstingsval sjunkit gav regeringen Rådet för utvärdering av val (Ju 1997:13) i uppdrag att bl.a. utvärdera om, och i så fall på vilket sätt, reformen av det svenska valsystemet påverkade valdeltagandet val. fick (SB 1997:01) i uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärder för att öka medborgarnas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet. Vidare har genom beslut av regeringen fått i uppdrag att bl.a. göra en jämförande studie av valdeltagandet i valen till . Regeringen har gett Rådet för utvärdering av val tilläggsdirektiv för att analysera orsakerna till det låga valdeltagandet i Europaparlamentsvalet. Bilden av demokratin är motsägelsefull. Deltagandet i den representativa demokratins olika uttryck minskar; valdeltagandet minskar såväl i de allmänna valen som i valet till , politiker åtnjuter ett allt mindre förtroende, antalet förtroendevalda minskar, etc. har medborgarna goda kunskaper, stort samhällsengagemang och höga förväntningar på politiken. analyserar den svenska folkstyrelsens förutsättningar inför 2000-talet. Utredningen skall lämna ett slutbetänkande . Detta betänkande och remissbehandlingen av detsamma kommer att utgöra ett betydelsefullt kunskapsunderlag i regeringens arbete med att förstärka den svenska folkstyrelsen. Inom förbereds ett antal åtgärder som bland annat syftar till att fördjupa det medborgerliga deltagandet i grundläggande demokratiska planerings- och beslutsprocesser. Ytterst handlar det om att värna om och stärka den representativa demokratins funktionssätt. Regeringen ämnar att lämna förslag i denna riktning. Regeringen har för avsikt att återkomma i samband med vårpropositionen angående frågan om genomförandet av dessa förslag. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till . och 2002 beräknas anslaget uppgå till respektive . C4 Stöd till politiska partier Tabell 6.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 139 953 2000 Förslag 145 200 2001 Beräknat 145 200 2002 Beräknat 145 200 Enligt lagen (1972:625, omtryckt 1987:876, ändrad senast 1996:1553) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1996/97:1 utg.omr.1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Anslagssparande överstigande () har dragits in. Regeringens överväganden Slutsatser föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern, och . 7.2 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 46 56 52 58 53 54 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Då inte tagit med kvalitetsaspekten och utvecklingen av väsentliga prestationer i sin redovisning inom respektive verksamhetsgren är det svårt att avgöra i vilken utsträckning målen är uppfyllda. Vid ingången av 1998 hade en negativ ingående balans på . Anslagsförbrukningen var lägre än anvisade medel för året, vilket gjorde att hade ett anslagssparande på . Av Justitiekanslerns resultatredovisning framgår att antalet inkomna ärenden minskat. Jämfört med 1997 minskade antalet inkomna ärenden . Minskningen beror framför allt på ändringar i lagstiftningen om personregister respektive övervakningskameror. Antalet ej avgjorda ärenden minskade 1998 jämfört med motsvarande siffra 1997. Åldersstrukturen på de ej avgjorda ärendena försämrades däremot något. Anslagsförbrukningen uppgick i stort till anvisade medel för året. Den utgående balansen uppgick till . Den nya personuppgiftslagen har inneburit stora förändringar för Datainspektionens verksamhet. Inspektionens verksamhet har koncentrerats till att sprida kunskap om de nya reglerna samt att utöva tillsyn över att reglerna följs. Det utgående anslagssparandet var . Mål inom verksamhetsområdet skall värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens område. Datainspektionen skall verka för att automatisk databehandling av personuppgifter inte skall medföra otillbörligt intrång samt att god sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. skall verka för en levande samisk kultur. 7.3 Revisionens iakttagelser har haft invändningar mot att resultatredovisning i årsredovisningen inte till alla delar är rättvisande och att årsredovisningen inte beslutats av , (se anslaget D3 ). 7.4 Anslag D1 Justitiekanslern 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 908 2000 Förslag 12 651 2001 Beräknat 12 841 1 2002 Beräknat 13 039 2 1 Motsvarar 12 651 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 651 tkr prisnivå. Justitiekanslern () är regeringens högste ombudsman. Verksamheten omfattar stora delar av det juridiska området där JK också har olika funktioner. JK skall utöva tillsyn över offentlig verksamhet. JK skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare. JK har också till uppgift att reglera vissa skadeståndsanspråk som riktas mot staten samt företräda staten inför domstol i sådana, men även andra, mål. JK skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. JK har därtill tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om personregister och övervakningskameror. Kvarstående anslagssparande förväntas bli förbrukade under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning JK:s mål är att värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Antalet fast anställda var /99 13 personer. Personalomsättningen har varit ovanligt hög . Av resultatredovisningen för framgår att antalet inkomna ärenden har minskat jämfört med det föregående året. Antalet inkomna ärenden uppgick till 5 656 och antalet avgjorda ärenden till 6 082. Vid en jämförelse med föregående år har antalet inkomna ärenden minskat och antalet avgjorda ärenden ökat . Minskningen av antalet inkomna ärenden är främst en följd av ändringar i lagstiftningen om personregister respektive övervakningskameror. Antalet ej avgjorda ärenden jämfört med motsvarande siffra vid utgången av har minskat från 1 217 till 791 eller med . Det är främst särskilda insatser inom ärendegruppen skadestånd som har medfört att antalet avgjorda ärenden har ökat som antalet ej avgjorda ärenden har minskat. Den genomsnittliga handläggningstiden för de ärendegrupper som får anses ha en särskild betydelse för enskilda, tillsyn och skadestånd, uppgår till . I detta sammanhang bör också nämnas att JK har prioriterat åtgärder mot tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. Dessa ärenden kräver ofta särskilda och resurskrävande insatser. Med beaktande av att personalomsättningen har varit ovanligt hög får JK:s resultat för anses som mycket gott. och /1999 trädde vissa författningsändringar i kraft som har betydelse för JK:s verksamhet. JK:s instruktion har ändrats i syfte att tillsynsverksamheten skall inriktas på rättsliga systemfrågor, bl.a. på verksamhetsområden där det saknas ordinära tillsynsorgan. Däremot skall JK inte längre vara skyldig att pröva klagomål från enskilda. Ändringar på tryck- och yttrandefrihetens områden kommer att ge JK möjlighet att helt eller delvis delegera åklagaruppgiften beträffande yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring till allmän åklagare. Ändringarna innebär att yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde utökas. Vidare kommer vissa ändringar på skadeståndsrättens område att innebära utökade möjligheter till ersättning för den som varit berövad sin frihet eller utsatt för andra tvångsingripanden från det allmännas sida. Ändringar har även genomförts beträffande personregister och övervakningskameror. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Slutsatser Inledningsvis bör det framhållas att JK:s verksamhet i allt väsentligt är av judiciellt slag. Det ingår vanligtvis i verksamheten att göra bedömningar i olika, inte sällan komplicerade, juridiska frågor inom vitt skilda områden. Det är mot den bakgrunden svårt att göra en rättvis bedömning av JK:s prestationer och effekter i förhållande till erhållna resurser. Vidare styrs verksamheten i stor utsträckning av de anmälningar som enskilda och myndigheter gör. JK rår således inte själv över ärendetillströmningen eller inriktningen på denna. Det är därmed också svårt att förutsäga inom vilket verksamhetsområde tyngdpunkten i verksamheten tid efter annan kommer att ligga. En ytterligare aspekt är att vissa ärendegrupper har förturskaraktär. En tendens är att antalet inkomna ärenden inom ärendegrupperna Skadestånd samt Tryck- och yttrandefrihet har ökat markant. inkom 1 822 respektive 338 ärenden inom dessa grupper. Motsvarande siffror var 880 respektive 170. Ökningen av antalet inkomna ärenden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området är en följd av yttrandefrihetsgrundlagens ikraftträdande men också av den tekniska utvecklingen samt en ökad medvetenhet hos allmänheten och berörda myndigheter på detta område. Ökningen av antalet inkomna skadeståndsärenden är främst att hänföra till skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om överträdelse av EG-regler. Vissa författningsändringar och /99 har redan fått eller kommer att få betydelse för JK:s fortsatta verksamhet. Ändringen i JK:s instruktion kan antas leda till att antalet anmälningar från allmänheten kommer att minska. finns det anledning att anta att de tillsynsärenden som JK tar upp till prövning kommer att vara mer övergripande och resurskrävande. De ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som möjliggör för JK att delegera utförandet av förundersökning beträffande yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring till allmän åklagare bör å ena sidan innebära en lättnad för . Det kan å andra sidan på goda grunder antas att förändringen av yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde kommer att kräva resursinsatser från JK:s sida. Även den fortsatta tekniska utvecklingen, med möjligheter för var och en att snabbt och enkelt framställa, mångfaldiga och distribuera förgripligt material, kommer att förutsätta intensiva och resurskrävande insatser från JK:s sida. Även de ändringar som genomförts på skadeståndsrättens område kommer att medföra en ökad arbetsbörda för JK. Det är emellertid svårt att nu bedöma vilka resurser som kommer att krävas för att även kunna upprätthålla rimliga handläggningstider m.m. på detta område. I detta sammanhang bör också uppmärksammas sådana skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om bristande överensstämmelse mellan nationell rätt och gemenskapsrätten. Dessa ärenden är inte sällan av komplicerad juridisk natur. Sådana ärenden kan också ta stora resurser i anspråk. För att bl.a. möta den väntade påfrestningen på som författningsändringarna kunde antas innebära justerades anslaget upp med 1999 (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:KU1, rskr.1998/99:92). Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen anser att JK bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . och 2002 beräknas förbrukningen uppgå till respektive . Tabell 7.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 11 626 Pris och löneomräkning 76 Justering av 906 Övrigt 43 Förslag 2000 12 651 D2 Datainspektionen Tabell 7.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 27 050 2000 Förslag 30 365 2001 Beräknat 25 989 1 2002 Beräknat 26 390 2 1 Motsvarar 25 605 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 25 605 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Resultatinformation Datainspektionens mål för har varit - att automatisk databehandling av personuppgifter inte skall medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet; målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras - att god sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Någon samlad bedömning av i vilken utsträckning dessa effektmål uppnåtts har inte gjorts i inspektionens årsredovisning. Verksamhetsmålen har återrapporterats enligt kraven i regleringsbrevet för verksamhetsområdena tillsyn, tillstånd och information. När det gäller tillsynsverksamheten skulle inspektioner bedrivas i minst lika stor omfattning som . utfördes 113 inspektioner (11 temainspektioner, 53 andra fältinspektioner och 49 enkätinspektioner) att jämföra med 1997 då 154 fältinspektioner utfördes. Även om antalet inspektioner har minskat så har inspektionsverksamheten varit lika omfattande som tidigare när det gäller innehåll och nedlagda resurser. När det gäller tillståndsverksamheten skulle den genomsnittliga omloppstiden för tillstånds- ärenden inte överstiga . var den genomsnittliga omloppstiden mindre än . Trots att datalagens tillståndskrav för nya register upphörde kom det in 4 030 tillståndsansökningar, vilket är ungefär lika många som . Orsaken var att det kom in 756 ansökningar från kommunala nämnder om protokoll och diarier i databaser och 476 anmälningar avseende register inom socialförsäkringen. Bortsett från dessa speciella ansökningar har antalet tillståndsärenden minskat med drygt en fjärdedel jämfört med . När det gäller informationsverksamheten skulle denna öka de registeransvarigas kunskap om integritetsskyddsreglerna. Inspektionens webbplats hade 70 000 besök och ett s.k. call-center har inrättats med tre jurister som besvarar frågor. Antalet förfrågningar per telefon ökar stadigt och antalet e-postfrågor var 1 000 jämfört med 100 . Antalet externa föreläsningar har ökat från 50 till 89 . Två konferenser om personuppgiftslagen har genomförts med närmare 250 deltagare per gång. Slutsatser Den nya personuppgiftslagen innebär stora förändringar för Datainspektionens verksamhet. Licensavgifterna har avskaffats och licens- och tillståndssystemet i datalagen upphör slutgiltigt . Inspektionens verksamhet i anslutning till personuppgiftslagen koncentreras i stället till att sprida kunskap om de nya reglerna samt att utöva tillsyn över att reglerna följs. Datalagen skall under en treårig övergångsperiod tillämpas på behandlingar som påbörjats före ikraftträdandet av personuppgiftslagen. Det innebär att Datainspektionen t.o.m skall tillämpa både den gamla och nya lagen. I och med att övergångsperioden upphör och datalagen helt ersätts av personuppgiftslagen får inspektionen en väsentligt annorlunda roll. Den nya personuppgiftslagen bygger på tanken på att ansvaret för behandlingen av personuppgifter skall ligga främst hos den som har ansvaret för verksamheten. Integritetsskyddet blir därmed decentraliserat i mycket större omfattning än . Detta påverkar självfallet inriktningen och omfattningen av Datainspektionens verksamhet. Erfarenheterna av personuppgiftslagen bör utvärderas så snart det är möjligt och en fördjupad analys behöver göras av vilka krav som personuppgiftslagen ställer på Datainspektionen. Den tekniska utecklingen innebär nya integritetsrisker och aktualiserar nya dimensioner på integritetsfrågorna. Internetutvecklingen ger i många avseenden radikalt annlorlunda förutsättningar för arbetet med att värna enskildas integritet. Den pågående konvergensen på IT-, tele- och mediaområdena är en annan utvecklingstendens som påverkar möjligheterna till reglering och tillsyn över integritetsfrågor. I utvecklingen ligger också att det blir allt svårare att avgränsa integritetsfrågorna från IT-säkerhetsfrågor i en vidare mening. Behoven av att kunna skydda sin identitet och sin elektroniska kommunikation från obehörig åtkomst, att kunna göra elektroniska betalningar med hög säkerhet etc. kan komma att ställa krav på ny reglering och tillsyn. Regeringen avser mot denna bakgrund att tillkalla en utredare med uppgift att analysera dessa utvecklingstendenser och överväga den framtida inriktningen och finansieringen av Datainspektionens verksamhet. Regeringen föreslår att Datainspektionen för anvisas ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 7.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 30 309 Pris- och löneomräkning +177 Engångsvisa överföringar, nettoförändring -1 240 Lokalkostnadsbesparing enligt tidigare beslut -330 Justering av + 1 449 Förslag 2000 30 365 D3 Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 139 2000 Förslag 15 309 1 2001 Beräknat 14 744 2 2002 Beräknat 14 992 3 1 MÖverföring av 800 tkr från UO 23 D1. 2 Motsvarar 14 509 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 14 509 tkr prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. Same- tinget inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplane- ringen och bevaka att samiska behov beaktas. Regeringens överväganden Resultatinformation Årsredovisningen uppvisar stora brister vilket försvårar bedömningen av resultat. Den information som efterfrågas i regleringsbrevet om kvalitet samt utvecklingen av väsentliga prestationer inom respektive verksamhetsgren saknas. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Enligt RRV:s revisionsrapport finns det så pass många brister i redovisning att detta resulterat i en invändning från RRV:s sida att års- redovisningens resultatredovisningsdel inte till alla delar är rättvisande. Förutom ovan nämnda brister saknas enligt RRV dokumentation som verifierar lämnade uppgifter och omdömen i års- redovisningen. Jämförelse mellan lämnade prog- noser och det faktiska anslagsutfallet har inte heller redovisats. Enligt RRV bör inför kommande år se över sina rutiner för utar- betande av årsredovisningens resultatredovis- ningsdel. Genom ett engångsvist resurstillskott avser regeringen att möjliggöra en förstärkning av ekonomiadministration. Resursförstärkningen avser framför allt kvalitetssäkring och redovisning. Från utgiftsområde 23, D1 Främjande av rennäringen m.m. överförs engångsvis för budgetår 2000. har dessutom i regleringsbrevet ålagts att utarbeta en programplan som skall innehålla mål som kan följas upp och kritier och metoder för resultatmätning. har även ålagts att kvalitetssäkra sin ekonomiadmin- stration och hela sin verksamhet i enlighet med den analys som RRV presenterade i en rapport . Regeringen avser också att klarare definiera ansvars- och befogenhetsfördelning mellan ple- num, styrelse och kansli för att motverka oklara roller och otillräcklig uppföljning av verksamhe- ten. Detta kommer att ske genom ändring i för- ordningen (1993:327) med instruktion för Sa- metinget. Slutsatser beräknas anslaget uppgå till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringar. Anslaget har tillförts . Tabell 7.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 13 661 Pris- och löneområkning 62 Justering av 786 Överföring från UO 23 D1 800 Förslag 2000 15 309 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheterna inom press-, radio- och TV-området samt presstöd och stöd till radio- och kassettidningar. Övriga verksamheter inom medieområdet redo- visas under utgiftsområde 17. 8.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 684,0 678,2 685,4 684,9 688,7 690,1 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En uppföljning av användningen av det tillfälliga driftsstödet, som fördelats , visar att stödet varit ett nödvändigt bidrag för många tidningar med akuta ekonomiska pro- blem. uppgick koncessionsavgiften för TV4 till ca avseende in- . uppgick avgiften till ca för .