prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Det långsiktiga målet är att hälften av en årskull skall påbörja högskolestudier senast . skall vara en framstående forskningsnation, där forskningen håller hög kvalitet och där det finns utrymme för både bredd och specialisering. Staten är garant för fri och vital grundforskning med långsiktig och obunden finansiering. Forskarutbildningen har strategisk betydelse. Behoven av personer med forskarutbildning ökar. En successiv satsning sker därför på grundforskning och forskarutbildning. Regeringen avsätter därför för detta ändamål. Regeringen avser att återkomma med en proposition om inriktning och dimensionering av vuxenutbildningen efter . 1.4.5 Ett ekologiskt hållbart De övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Denna utmaning kräver insatser som förenar miljöpolitiken med ekonomi, sysselsättning och social välfärd. Den kräver också att en grön teknisk utveckling stimuleras. Även lokala initiativ måste stimuleras och kretsloppstänkandet befästas. Den nya har visat sig vara ett effektivt verktyg för en ekologisk hållbar utveckling. Jordens klimat och växthuseffekten tillhör de globalt viktigaste miljöfrågorna. Utsläppen av växthusgaser måste enligt FN:s Kyotoprotokoll minska med till 2008 2012, i EU-området med . Genom energiöverenskommelsen förverkligas ett omfattande program för omställning av energisystemet. I programmet genomförs stora satsningar på miljövänliga och ekonomiskt försvarbara alternativ till kärnkraften, som kraftfulla insatser görs för att bättre hushålla med el och energi. Bland annat handlar det om satsningar på information , utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, rådgivning samt provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Dessutom görs stora satsningar på forskning och utveckling. Ett planeringsmål skall utarbetas för en utbyggnad av vindkraften. Svensk fordonsindustri har inbjudits till ett ökat samarbete kring utveckling av mer miljövänliga fordon. Fordonsindustrins uthålliga konkurrenskraft är beroende av att miljöbelastningen såsom utsläpp av växthusgaser i möjligaste mån begränsas. Regeringen har , med början 1998, gett ca i stöd till lokala in- vesteringsprogram för hållbar utveckling i 130 kommuner. Programmen, som minskar energiförbrukningen, oljeanvändningen och utsläpp i mark och vatten, förlängs till att gälla också 2003. Riktlinjer skall utarbetas för en vidareutveckling av de lokala investeringsprogrammen. Utöver tidigare kraftiga ökningar föreslår regeringen även ytterligare förstärkningar av anslagen för markinköp, biotopskydd, marksanering, kalkning samt miljöforskning och miljöövervakning. Naturvården är ett central område i politiken för miljö och hållbar utveckling. Artbevarande på vetenskaplig grund är och förblir en central uppgift. Naturvårdens sociala och estetiska dimensioner behöver emellertid utvecklas liksom friluftsliv, ekoturism och möjligheterna till lokal förvaltning av skyddade områden. Regeringen anser att det därför bör beredas möjligheter för pilotprojekt för lokal förvaltning av naturreservat m.m. Jordbrukssektorn spelar en stor roll i det ekologiska kretsloppet, upprätthåller natur- och kulturmiljö, och har en stor betydelse för en levande landsbygd. Regeringens förslag till miljö- och landsbygdsprogram har en starkt markerad miljöprofil. Totalt sett omfattar de miljörelaterade åtgärderna ca . Regeringen initierar nu tillsammans med bl.a. folkrörelserna en bred, vardagsnära studieverksamhet, Det gröna . Syftet är att förstärka och förnya det lokala arbetet med den ekologiska omställningen. Gröna nyckeltal Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas s.k. gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Nyckeltalen som redovisas nedan speglar energianvändningen samt ett antal miljöproblem. Tabell 1.7 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) 1980 1985 1990 1995 1998 Total anv. 439 443 437 469 480 Energi- effektivitet 1 264 Utsläpp till luft (tusentals ton) 2 1980 1985 1990 1995 1998 Klimatpåverkan Koldioxid 82 438 67 587 59 650 63 475 64 330 Försurning Svaveldioxid 508 266 136 94 66* Kväveoxider 448 426 388 354 297* Belastning på haven (tusentals ton) 1987 1990 1992 1995 1998 Övergödning Fosfor 5,8 4,6 4,2 4,8 4,9 Kväve 148,2 122,9 132,5 134,5 152,6 Påverkan på luftkvalitet (µg/m3) 1992/93 1994/95 1996/97 1997/98 1998/99 Bensen 3 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,7-4,3 1,9-4,9 1 Energieffektiviteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 2Inkluderar bunkring för internationell flyg- och sjöfart (skiljer sig därför något i förhållande till rapportering till den internationella klimatkonventionen som ingår i åtaganden gentemot konventionen). 3Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 25, 33, 29 resp. 36 orter). *Uppgifterna är inte exakt jämförbara p.g.a. att beräkningsmetodiken för industriutsläpp har förändrats. Detta påverkar dock ej resultatet att båda utsläppen har minskat. Källor: , och Den totala energianvändningen har ökat . har det dock skett en successiv effektivisering 2001 räknar med en ökning av den inhemska energianvändningen med , vilket motsvarar en ökning med . Energianvändningen är känslig för konjunktursvängningar och väderlek. Nyckeltal för utsläppsnivåer och tillståndet i miljön, visar en till största delen positiv utveckling ur ett långsiktigt perspektiv. har koldioxidutsläppen minskat , även om en ökning skett . 2001 beräknas koldioxidutsläppen öka med enligt bedömning. Försurande svaveldioxidutsläpp har minskat avsevärt och mål om en 80-procentig minskning har uppnåtts. Försurande kväveoxidutsläpp har dock inte minskat i lika stor omfattning. Nya mål för de försurande utsläppen har satts upp för perioden . Belastningen på haven av fosfor och kväve har minskat . Trots att utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska, har den totala belastningen ökat något på grund av mer nederbörd. Luftkvaliteten i tätorter har förbättrats markant och den genomsnittliga bensenhalten 1998/99 var mindre än hälften av 1992/nivå. Nivån ligger dock fortfarande över fastställd lågrisknivå. Miljövårdsberedningen har lagt fram ett nytt förslag rörande gröna nyckeltal. Det omfattar 12 olika områden. Ovan redovisade nyckeltal utgör ett urval av Miljövårdsberedningens gröna nyckeltal och är de bäst tillämpbara. Ett viktigt kriterium är att de skall vara mätbara och gå att följa över tiden. En del av de föreslagna nyckeltalen är ofullständiga i detta avseende. Miljövårdsberedningens förslag remissbehandlas och bereds därefter inom . Som en följd av regeringen förslag om femton svenska miljömål (prop. 1997/98:145) tillsattes två utredningar: - , som fick till uppgift att lägga fram ett förslag till en svensk strategi och ett åtgärdsprogram för att begränsa klimatpåverkan. betänkande presenteras och remissbehandlas sedan. - , som har till uppgift att föreslå delmål och åtgärdsstrategier för att uppfylla de övriga fjorton nationella miljö- kvalitetsmålen. skall presentera sitt betänkande . 1.5 Rättvisa skatter för god välfärd Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och att styra konsumtion bort från varor som har negativa effekter på miljö och hälsa. Ytterst bestäms nivån på skatterna av de välfärdspolitiska ambitionerna för bl.a. skola, vård och omsorg. Välfärden måste finansieras. 1.5.1 Skola, vård och omsorg Regeringen har konsekvent prioriterat vård, skola och omsorg, först genom saneringsprogrammets inriktning och sedan genom att resurser tillförts i kommuner och landsting i takt med att ekonomin förbättrats. Den goda tillväxten medför dessutom att den kommunala sektorn får betydande ökningar av skatteintäkterna . Jämfört har statsbidragen till kommuner och landsting ökat med totalt . Därutöver får kommuner och landsting ytterligare ca genom att de i statlig inkomstskatt som alla löntagare betalar omförs till den kommunala sektorn. Vård, skola och omsorg tillförs mer från staten än 1996. har regeringen aviserat att ytterligare skall tillföras kommuner och landsting, varav skall gå till vård- och omsorgssektorn och till särskilda insatser till kommuner och landsting som har problem med att nå balans. Omföringen av den statliga inkomstskatten om har förlängts så att ca även 2001 tillförs den kommunala sektorn. Den särskilda satsningen på vård- och omsorgssektorn utökas. Försvarsuppgörelsen innebär att totalt ca bedöms kunna frigöras för sådana insatser 2004. Av dessa resurser skall utgå , 2003 och 2004. En bred familjepolitisk reform genomförs stegvis. De kommuner som inför maxtaxa får statsbidrag för detta. Dessutom tillförs dessa kommuner för kvalitetssäkring av barnomsorgen. Totalt innebär de av regeringen aviserade satsningarna att ca kom- mer att tillföras den kommunala verksamheten från staten 2003 jämfört med . Därutöver tillkommer de ökade resurserna för den familjepolitiska reformen. I det kommunala momssystemet har det uppkommit ett underskott till följd av att kommunernas och landstingens avgifter har varit för låga i förhållande till den ersättning som har betalats ut från systemet. Sammantaget beräknas underskottet uppgå till ca under innevarande år. Regeringen anser det vara av stor vikt att kommunsektorn prioriterar skola, vård och omsorg som balanskravet uppfylls. Regeringen aviserar därför att staten tar över detta underskott som annars skulle ha fått återbetalas via en högre momsavgift. Tabell 1.8 Ökade resurser till skola, vård och omsorg i förhållande till nivå Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 ekonomiska vårproposition 4 8 8 8 8 8 8 Budgetpropositionen 4 8 8 8 8 ekonomiska vårproposition 4 4 4 4 4 4 Budgetpropositionen 0,3 0,7 0,9 ekonomiska vårproposition 1,3 2 3 5 Budgetpropositionen 0,52 0,52 Summa 4 12 17,3 21,3 25,3 24,3 26,4 Utbetalda kommunalskatter 1 5 14 42 64 69 81 1 Detta belopp avser som tillförts för vård och omsorg, för särskilda insatser samt för den s.k. 200-kronan. 2 Detta belopp avser kvalitetssäkring av barnomsorgen för de kommuner som inför en maxtaxa De ökade resurserna till vården, skolan och omsorgen innebär att den kommunala sysselsättningen värnas. Därmed ges goda förutsättningar för en god kvalitet i dessa verksamheter. Åtgärder skall vidtas för att åstadkomma en väsentlig ambitionshöjning i uppföljningen av hur den kommunala verksamheten utvecklas. Regeringen startade ett särskilt utvecklingsarbete vad gäller uppföljningen av kommuner och landsting. Bland annat skall ett förslag till en databas presenteras . Syftet med databasen är att stimulera till jämförande mellan de olika kommunerna för att de skall kunna lära av varandra, men också för att bättre kunna samverka med den nationella uppföljningen. På grund av den goda tillväxten och den ökade sysselsättningen har de kommunala skatteintäkterna ökat och beräknas att öka ytterligare , se tabell 1.8. Den ekonomiska utvecklingen för sektorn som helhet bedöms som god och sektorn beräknas klara kravet på balans i ekonomin. En grundläggande förutsättning för att ge kommuner och landsting likvärdiga förutsättningar att bedriva sin verksamhet är det kommunala utjämningssystemet. Det finns dock enskilda kommuner och landsting som har svårt att klara balanskravet. En del kommuner har ekonomiska problem trots omstruktureringar och effektiviseringar i verksamheten bl.a. på grund av utflyttning. För de kommuner som har ekonomiska problem till följd av stora åtaganden för boendet finns möjligheter att få stöd i form av medel för särskilda insatser genom Bostadsdelegationen. För att stödja kommuner och landsting som har särskilda problem har regeringen tillsatt Kommundelegationen som har till uppgift att bereda ärenden om stöd för åtgärder så att de kan nå ekonomisk balans. finns ca avsatta för sådana insatser. 1.5.2 Trygghet mot brott Rättsväsendet befinner sig mitt i en period av intensivt reformarbete för att bli effektivare och bättre när det gäller att tillförsäkra medborgarna trygghet, rättvisa och rättssäkerhet. Det gäller bl.a. att förebygga och bekämpa vardagsbrottsligheten, grov och gränsöverskridande brottslighet, ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrottslighet och IT- relaterad brottslighet, narkotikabrottslighet och brottslighet med rasistiska eller politiska förtecken. Andra viktiga inslag är att fortsätta att utveckla myndigheternas kompetens och att utveckla medborgarperspektivet i myndigheternas arbetssätt. Rättsväsendet tillförs medel för fortsatt modernisering. För polisens del handlar det bl.a. om att öka antalet poliser, säkerställa närpolisreformen, öka antalet uppklarade brott, förstärka gränskontrollen och utveckla teknikstödet. Det redan genomförda, omfattande reformarbetet inom åklagarväsendet konsolideras och fullföljs. Domstolarna skall också kunna fungera på det självständiga och rättssäkra sätt som krävs i ett modernt samhälle. Kriminalvården ges möjligheter att möta det ökande platsbehovet och att fortsätta att utveckla verksamheten. 1.5.3 Rättvisa skatter har ett nytt skede i skattepolitiken inletts. De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi har möjliggjort skattesänkningar som både stimulerar tillväxten och ökar rättvisan. Som ett första steg i en inkomstskattereform har en skattereduktion införts som kompenserar för en fjärdedel av egenavgiften. Förutom att öka köpkraften för främst låg- och medelinkomsttagare bidrar denna åtgärd också till att minska marginaleffekterna och stimulera till ett ökat arbetsutbud. Dessutom höjdes brytpunkten för statlig skatt som den temporära skattereduktionen riktad mot låginkomsttagare förlängdes. Sammantaget innebär dessa förändringar att inkomstskatterna 2001 blir lägre än 1999. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för att bl.a. gå vidare med kompensationen för egenavgifterna. Skattepolitik för företagsamhet Ett viktigt mål för skattepolitiken är att medverka till ett gott företagsklimat. Företagsskatterna har därför sänkts och många av åtgärderna har varit särskilt inriktade till små och medelstora företag. Villkoren för avsättningar till periodiseringsfond har bättrats. De allra flesta s.k. stoppregler för fåmansföretag har avskaffats och de s.k. 3:12-reglerna som reglerar beskattningen av utdelningen och reavinst på aktier i fåmansföretag ses över. Ny lagstiftning som under vissa förutsättningar tillåter återköp av egna aktier har trätt i kraft. En sänkning av jordbrukets energibeskattning genomförs. Regeringen föreslår också ytterligare förenklingar inom kapital- och företagsbeskattningsområdet som särskilt bör gynna små och medelstora företag. Det gäller förändringar av reglerna om avdrag för ökade levnadsomkostnader för egenföretagare, reglerna för kvittning av vinster och förluster på aktier samt avdragsreglerna vid ombyggnad av lokaler. Regeringen avser att fortsätta att förenkla regler, medverka till sund konkurrens och på andra sätt förbättra villkoren för företagande och sysselsättning. Fastighetsbeskattningen Fastighetsskatten är en viktig del av kapitalbeskattningen. tillsatte regeringen med uppdrag att åstadkomma en större träffsäkerhet i fastighetstaxeringen. I avvaktan på utredningens förslag stoppades den årliga omräkningen av taxeringsvärdena. tillsattes Fastighetsbeskattningskom- mittén med uppdrag att bland annat åstadkomma en rättvisare utformning av fastighetsbeskattningen och en mer likformig behandling av olika upplåtelseformer. Utredningen lägger fram sitt slutbetänkande . Uttaget av fastighetsskatt har genom en rad beslut begränsats. Taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . Dessutom sänktes skattesatsen 1998 från . För bostadshyreshusen har skattesatsen sänkts ytterligare till . Såväl frysningen av taxeringsvärdena som den tillfälligt sänkta skatten för hyreshus upphör 2001. Detta innebär att om inga beslut fattas av kommer fastighetsskatteuttaget att öka såväl för boende i småhus som i hyreshus. Detta skulle innebära kraftiga skattehöjningar, framför allt för många enskilda villaägare i attraktiva områden i storstäderna där fastighetspriserna stigit kraftigt . Enligt nuvarande bedömningar skulle detta innebära ett ökat uttag av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt med i storleksordningen . I vissa fall motsvaras inte skattehöjningen av en lika stor ökning av köpkraften för det enskilda hushållet. Regeringen avser därför att återkomma i budgetpropositionen med förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget. Grön skatteväxling I budgetpropositionen togs ytterligare ett steg i miljörelateringen av skattesystemet genom att skatten på dieselolja höjdes med , produktionsskatten på kärnkraft höjdes med och konsumtionsskatten på el med . utlovades den redovisade lättnaden i energibeskattningen för jordbruket och en satsning på kompetensutveckling i arbetslivet. En ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling är nödvändig för att möjliggöra ett förverkligande av de mål regeringen och riksdag fastställt på miljöområdet. angav i sitt betänkande (SOU 1997:11) att ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva för att hejda och minska miljöhot, och förutsatte att utrymmet för skatteväxling i ett femtonårsperspektiv var minst lika stort som det som utnyttjats . Omräknat i dagens penningvärde och med hänsyn till dagens BNP-nivå torde detta utrymme vara ca 2010. Regeringen avser att i höstens budgetproposition presentera en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling. Denna strategi skall grundas på de slutsatser om storleksordning som angivits ovan. En särskild arbetsgrupp med företrädare för regeringen, och har tillsatts för att bereda frågan. Arbetsgruppen skall beakta såväl miljö- och sysselsättningsaspekter som fördelnings- och regionalpolitiska aspekter på skatteväxlingen. Det pågår också ett arbete inom för att ta fram ett förslag till ett nytt energiskattesystem baserat på modell. Utformningen av energiskattesystemet kommer att diskuteras med övriga riksdagspartier innan ett förslag föreläggs . Internationalisering Ytterst styrs det svenska skatteuttaget av medborgarnas vilja att betala för välfärden. Det svenska skattesystemet ställs dock inför betydande utmaningar som ett resultat av den fortgående internationaliseringen där marknaderna för varor, tjänster liksom arbets- och kapitalmarknaderna alltmer integreras med omvärlden. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild utredning med uppgift att förbättra kunskapsunderlaget om internationaliseringens betydelse för olika skattebaser och den framtida skattestrukturen. Den ökade rörligheten över gränserna innebär att förutsättningarna för skattesystemet förändras . Avtrappningen av införselreglerna för alkohol och tobak som inleds innebär att punktskatterna kommer att behöva ses över. Även kapitalbeskattningen sätts under allt hårdare press i takt med att det blir lättare att utnyttja utländska bankers och försäkringsbolags tjänster från . bedriver tillsammans med många andra medlemsstater ett arbete inom bland annat EU och för att åstadkomma ett gemensamt handlingsprogram för beskattning på de områden som är särskilt känsliga för internationell rörlighet. Motståndet hos vissa andra länder gör dock att detta arbete kan komma att gå alltför långsamt. Regeringen anser därför att det är angeläget att upprätthålla en beredskap att vidta åtgärder inom de områden som är särskilt känsliga för rörlighet över gränserna. 1.6 Lika möjligheter för alla Den ekonomiska utvecklingen i visar tydligt de starka sambanden mellan tillväxt och välfärd. Den ekonomiska krisen med hög arbetslöshet undergrävde de offentliga finanserna. Underskotten steg till ohållbara nivåer. Räntorna drevs upp. Den offentliga skulden blev en börda som tvingade fram försämringar i de sociala transfereringarna och välfärdstjänsterna. Kommittén Välfärdsbokslut beskriver i sin delrapport, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3), effekterna av krisen. Välfärden är på många områden sämre än i början. Det gäller särskilt boendesegregationen och invandrarnas villkor, barns och ungdomars ekonomiska standard, beroendet av socialbidrag, resurserna i skolan, sjukvården och barnomsorgen, ökad sjukfrånvaro och stress i arbetslivet osv. Barnafödandet har minskat kraftigt. Men bilden är inte enbart negativ. På vissa områden är välfärdsnivån trots den djupa krisen oförändrad. Det gäller exempelvis beträffande hälsa, boendevillkor, tunga och slitsamma arbeten, alkoholmissbruk. På några områden visas t.o.m. förbättringar, som t.ex. minskad dödlighet, utbyggd barnomsorg, IT-satsningar i skolan, expanderande högskola, förbättringar för svårt funktionshindrade. I den fördelningspolitiska redogörelsen i bilaga 3 visas också att en ökad spridning av marknadsinkomster har motverkats av en ökad utjämning genom skatte- och bidragssystemet. Inkomstspridningen minskade något men har ökat något därefter. En viss förbättring för barnfamiljernas kan iakttas . har trots krisen lyckats bevara en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland . Den ekonomiska krisen har gjort fler människor marginaliserade. De är långtidsarbetslösa, långtidssjuka eller beroende av socialbidrag . Invandrare och andra grupper möter stora svårigheter att få jobb, även om de har en god utbildning. försörjde fem helårsarbetande en person på sociala transfereringar (diagram 1.4). var det mindre än tre förvärvsarbetande per transfereringsmottagare. var en av tio personer i åldern 20 till mer än hälften beroende av sociala transfereringar för sin försörjning. Trots den ökade efterfrågan på arbetskraft har de marginaliserade små chanser att få ett varaktigt jobb. Denna utveckling måste vändas. Diagram 1.4 Försörjningsbörda. Antal försörjda med sociala ersättningar och bidrag i procent av antalet förvärvsarbetande 1977 1998 Den långsiktiga trenden ger anledning till oro. En ökad andel marginaliserade är ett fördelningsproblem i sig. Ökningen får också återverkningar på fördelningen av ekonomiska resurser. Marginaliserade får inte del av den ökade standarden som följer av en högre ekonomisk tillväxt. En omfattande marginalisering minskar inkomströrligheten. Lärdomen för välfärdspolitiken är klar och tydlig. skall aldrig mer hamna i en ekonomisk och finansiell kris. väntar en fortsatt snabb ökning av efterfrågan på arbetskraft. måste mobilisera alla lediga resurser för att undvika flaskhalsar och överhettning. Om fler förvärvsarbetar kan hetsen i arbetslivet minska. En rättvisare fördelning av arbete är avgörande för en jämn fördelning av landets ekonomiska resurser. En hög sysselsättning är dessutom nödvändig för ett långsiktigt uthålligt välfärdssystem. De analyser som presenterats i och i andra rapporter visar att välfärdssystemen utsätts för stora påfrestningar när befolkningen åldras. En hög statsskuld innebär att de yngre generationerna får bära en oproportionellt stor del av krisens bördor. Det långsiktiga arbetet för sänkta marginal- effekter fortsätter. Det bör löna sig bättre att studera, arbeta och starta egna företag. I den fördelningspolitiska redogörelsen visas att det för många hushåll fortfarande lönar sig dåligt att gå från arbetslöshet till arbete eller att öka sin arbetstid. De beror på de kombinerade effekterna av skatter, inkomstprövade bidrag och avgifter. Marginaleffekterna har dessutom ökat . Skattesänkningen för låg- och medelinkomsttagare bidrar till både en jämnare fördelning och sänkta marginaleffekter. ges barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. införs en maxtaxa i barnomsorgen. ges rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon. En allmän förskola för 4- och 5-åringar införs från . Reformen innebär sänkta marginaleffekter för många barnfamiljer, särskilt för ensamstående föräldrar.