prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Ålder 30 vid återbetalningsstart. s.163 Tabell 9 Återbetalning högskolestudier enligt plan. Ålder 30 vid återbetalningsstart. s.164 Tabell 10 Återbetalning högskolestudier enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 45 vid återbetalningsstart. s.165 Tabell 11 Återbetalning högskolestudier enligt plan. Ålder 25 vid återbetalningsstart Tabell 12 Återbetalning högskolestudier enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 25 vid återbetalningsstart. s.167 Tabell 13 Återbetalning högskolestudier enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 30 vid återbetalningsstart. Studiestöd - Månadsbelopp 1999 efter skatt Avgränsning: studerat på samma utbildningsnivå båda terminerna och haft studiestöd. Notera att deltidsstuderande ingår som förutsätts ha högre inkomst vid sidan av studier. Fribelopp och kalenderhalvår Heltid Kommentar: I tabellen redovisas fribeloppet efter antalet veckor studier bedrivs per kalenderhalvår. Vid 20 veckors studier är fribeloppet priser. För 40 veckors studier under kalenderåret blir fribeloppet 2 gånger , d.v.s. . Vid studier och blir fribeloppet och , d.v.s. totalt under hela kalenderåret. Heltidsstudiestöd vid varierande sidoinkomster med föreslagna regler för fribelopp och reducering Basbelopp: (). Reducering: Stödet reduceras av inkomst överstigande fribeloppet. Reduceringen fördelas proportionellt på bidrag och lån. Sammanlagd skuld vid studieras slut beroende på antal terminer och utbildningsnivå Beräkningarna bygger på att studierna påbörjas och att prisbasbeloppet räknas upp . Låneräntan har antagits vara . * Lån tagna för grundskole- och gymnasiala studier har skrivits av med 1/6 per högskolestudieår (max ). Återbetalning av studielån studier på grundskole- och gymnasial nivå. bidrag och tilläggslån. Trygghetsregler kommer aldrig ifråga då årsbeloppet inte överstiger respektive av inkomst någongång. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . Ingångslön 15 000 . Återbetalning av studielån studier på grundskole- och gymnasial nivå och därefter högskola. Avskrivning av gymnasielån sker . Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . --------- * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt . Återbetalning av studielån studier på grundskole- och gymnasial nivå och därefter högskola. Med och bidrag. Avskrivning av gymnasiala lån sker Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . Ingångslön 18 000 . ---------- * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt . Återbetalning av studielån studier på grundskole- och gymnasial nivå och därefter högskola. bidrag varav också med tilläggslån. Avskrivning av gymnasiala lån sker . Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . ---------- * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är inte återbetalt . Återstående lån på skrivs då av. Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs respektive där trygghetsregler utnyttjas. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . ------------ * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt vid ålder. Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs. Trygghetsregler kommer aldrig ifråga då årsbeloppet inte överstiger respektive av inkomst någongång. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . Ingångslön 18 000 . Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs respektive där trygghetsregler utnyttjas. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . --------- *Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt . Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs. Trygghetsregler kommer aldrig ifråga då årsbeloppet inte överstiger respektive av inkomst någongång. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs respektive där trygghetsregler utnyttjas. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . Ingångslön 18 000 . ---------- * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt . Exempel på återbetalning av studielån högskolestudier i ett nytt system, där återbetalningsplanen följs respektive där trygghetsregler utnyttjas. Antaganden: Återbetalningen startar det år låntagaren fyller . --------- * Trygghetsregler utnyttjas. ** P.g.a. att trygghetsreglerna utnyttjas förlängs återbetalningstiden med jämfört med plan. Studielånet är återbetalt . Nuvarande studiestöd - kort sammanfattning Studiehjälp Studiehjälp lämnas för studier i gymnasieskolan eller annan gymnasial utbildning till och med vårterminen det år då den studerande fyller . Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget är lika stort som det allmänna barnbidraget, dvs. Bidraget betalas ut oberoende av föräldrarnas ekonomiska situation. Det extra tillägget (285, 570 resp. ) är ett bidrag som lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll. Till studerande i folkhögskolor, fristående skolor och riksinternatskolor lämnas inackorderingstillägg. Tillägget varierar mellan och . beroende på avståndet mellan skolan föräldrahemmet. För studerande i gymnasieskolan och komvux ansvarar kommunen för ekonomiskt stöd vid inackordering. Studiemedel Studiemedel lämnas till * studerande vid universitet och högskolor och annan eftergymnasial utbildning och * studerande som är i utbildning på grundskolenivå och gymnasial nivå. Hit räknas komvux, folkhögskolor och en del andra skolor. Studiemedel kan också beviljas för studier utomlands. Främst gäller det utbildning på högskolenivå. Villkoret är att utbildningen skall ha en godtagbar standard (prövas av ) och vara lång. För studier i övriga nordiska länder gäller i stort sett samma villkor som i . Studiemedlen är rättighetsstyrda på så sätt att alla som antas till utbildning har en ovillkorlig rätt till stöd när vissa grundförutsättningar är uppfyllda. Någon begränsning p.g.a. bristande resurser finns inte. Den längsta tid som studiemedel kan beviljas är när det gäller grundskole- och gymnasieskolenivån och när det gäller eftergymnasial nivå. Om det finns särskilda skäl kan tiden förlängas. Till den som är kan stöd beviljas om det finns särskilda skäl för det. Tillämpningen av tids- och åldersgränser är liberal. För rätt till fortsatta studiemedel ställs krav på studieresultat. Kraven varierar beroende på utbildning. Vid prövning av studieresultaten tas hänsyn till förhållanden av personlig natur som kan ha hindrat studierna, t.ex. sjukdom. Studiemedlens storlek är i lagstiftningen uttryckt som en andel av av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Basbeloppet, som fastställs av regeringen, följer förändringarna i det allmänna prisläget (uppräkning har inte skett fullt ut ). Totalt under ett normalt läsår (9 månader) utgör studiemedlen av basbeloppet. Beloppp i studiemedel - heltidsstuderande Per månad 1 973 5 125 7 098 Studieår (9 månader) 17 757 46 125 63 882 Extra lån kan ges till den som har utgifter för terminsavgifter, studieresor m.m. Den studerande får ha inkomst upp till en viss nivå, det s.k. fribeloppet, utan att studiemedlen reduceras. Fribeloppet för en hösttermin (andra kalenderhalvåret) är högre än för en vårtermin (första kalenderhalvåret), eftersom större delen av sommarinkomsten antas falla . Fribeloppet är också högre för den som studerar under terminen. Fribeloppet följer basbeloppet. Studiemedlen reduceras av den över fribeloppet överskjutande inkomsten. Reduceringen sker proportionellt mot bidrags- och lånedel. För en heltidsstuderande upphör rätten till studiemedel när inkomsten uppgår till ca . Med inkomst avses sammanräknad inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för året. Lånesystemet Utbetalningen av lån finansieras genom att CSN i sin tur lånar erforderligt belopp hos (). Räntan är statens genomsnittliga upplåningsränta före avgiftsåret. l999 är räntan . Hela räntan som CSN betalar till RGK belastar anslaget för studiemedel. Den ränta som låntagaren betalar utgör av statens upplåningsränta (för år l999 ). Den är därför inte avdragsgill. Alla räntor som låntagaren betalar in, inkl. s.k. kapitaliserade räntor, redovisas mot inkomsttitel. Återbetalning av studielån börjar tidigast efter det halvår då stöd senast betalades ut. Återbetalning sker av låntagarens sammanlagda inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Avskrivning av resterande skuld sker vid dödsfall och när låntagaren fyller . Även i vissa andra fall, när synnerliga skäl finns, kan avskrivning ske. Den som tagit lån för studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå och därefter har fått lån för eftergymnasiala studier under minst tre terminer kan få hälften av lånebeloppet för studierna på skolnivån avskrivet. Särskilt vuxenstudiestöd (svux) Svux infördes år l975 och är i princip avsett att ersätta inkomstbortfall för den som behöver ta ledigt från arbetet för att studera. Svux beviljas i huvudsak för utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå. Inom högskoleområdet är det enbart yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) och specialpedagogutbildning som ger rätt till svux (se också avsnitt NT- svux nedan). Resurserna för svux är begränsade. Det innebär att eftersom antalet sökande är större än antalet stöd, så måste ett urvalsförfarande ske. Den som har störst behov av utbildning och stöd får stödet (undantag från urvalsprövningen görs för YTH och specialpedagogutbildning). Någon nedre åldersgräns för rätt till stöd finns inte. Däremot finns ett formellt krav förvärvsarbete. Det innebär i praktiken att sökande som är knappast kommer ifråga för stöd. Den övre åldersgränsen är . Även personer som är kan beviljas stöd om det finns särskilda skäl. Svux består av vuxenstudiebidrag och studielån. För den som fyller villkoren för arbetslöshetskasseersättning är vuxenstudiebidraget av utbildningsbidraget i arbetsmarknadsutbildning. Lånedelen utgör skillnaden mellan utbildningsbidraget efter skatt och vuxenstudiebidraget efter skatt. Vuxenstudiebidraget efter skatt och lånedelen blir alltså tillsammans lika stort som utbildningsbidraget efter skatt. Bidraget är pensionsgrundande inkomst. För den som inte fyller villkoren för a-kasseersättning är bidraget av utbildningsbidragets miniminivå. Men då kan istället ett högre lån beviljas så att stödet totalt motsvarar utbildningsbidraget efter skatt. Belopp 1999 - heltidsstuderande Bidrag/mån Lån Totalt (före skatt) (efter skatt) Högsta a-kassa 8 294 2 803 8 716 Lägsta a-kassa 3 432 1 221 3 745 För den som ansöker om lån gäller samma villkor för återbetalningen som för studiemedelstagarna. Reducering av stödet för inkomst vid sidan av studierna görs inte. Däremot reduceras stödet om den studerande har pension, arbetsskadeersättning, livränta eller annan liknande förmån. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) Det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa) infördes år l984 mot bakgrund av den arbetslöshet som då rådde. Motivet var att arbetslösa skulle ges möjlighet att få vuxenstudiestöd utan hänsyn till reglerna om urval i svux-systemet. De resurser som anvisades var dock av liten omfattning. Fr.o.m. /93 har resurserna ökats successivt via överföring av medel från arbetsmarknadsområdet. har för svuxa anvisats 3,5 mdkr. Svuxa kan beviljas för studier på grundskolenivå och för högst fyra terminer när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Som villkor för rätt till stöd gäller att sökanden skall vara arbetslös, vara anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen, ha förvärvsarbetat (motsvarande) och fylla minst under det kalenderår då utbildningen börjar. Till skillnad från svux är bidraget lika stort (av utbildningsbidraget) oavsett om den studerande fyller villkoren för arbetslöshetsersättning eller ej. I övrigt är reglerna desamma som för särskilt vuxenstudiestöd. Särskilt utbildningsbidrag (ubs) Som ett led i satsningen på kompetenslyftet infördes det särskilda utbildningsbidraget (ubs). Stödet, som kan lämnas till arbetslösa för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå, motsvarar ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen och är i sin helhet bidrag. Även anställda (högst av resurserna) kan få bidraget. Villkoret är då att en långtidsarbetslös anställs i stället för den som är ledig för studier. Ubs kan lämnas för 12 månaders heltidsstudier. Resurserna för ubs är ramade, vilket innebär att en del sökande inte kan få stödet. Svux för NT-utbildning Som en särskild rekryteringsfrämjande åtgärd infördes rätt till svux för vissa utbildningar inom det naturvetenskapliga och tekniska området (s.k. ). Den sista antagningen till platserna (totalt 9 000) gjordes . NT-svux har lämnats till studerande i åldern 27 som före studierna förvärvsarbetat (motsvarande) under . En del studerande har behövt basårsutbildning före de egentliga studierna. Under basåret har studiemedel beviljats. Lånedelen kan skrivas av när utbildningen är slutförd. Korttidsstudiestöd och internatbidrag Korttidsstudiestöd kan beviljas till deltagare i statsbidragsberättigade studiecirklar, kurser i komvux, folkhögskolor, statens skolor för vuxna (SSV) och Samernas folkhögskola. Endast studier i svenska, engelska, matematik och samhällskunskap samt s.k. handikappkurser ger rätt till stöd. Bidraget, , är skattepliktigt och pensionsgrundande. Korttidsstudiestödet kan kombineras med internatbidrag om det rör sig om en kort kurs () som anordnas av folkhögskola eller SSV. Bidraget är och skall bidra till att täcka kostnader för resor och uppehälle i samband med kursen. Internatbidrag kan beviljas både till arbetstagare och icke arbetstagare. Det går också att söka enbart internatbidrag. Stöden kan sökas av enskilda personer eller kollektivt av fackliga organisationer och handikapporganisationer. De anvisade resurserna är begränsade. Det innebär att ett urvalsförfarande måste ske. Timersättning kunde timersättning betalas ut till dem som deltog i svenskundervisning för invandrare (sfi) och på grund av det förlorade arbetsinkomst. Numer lämnas timersättning endast till deltagare i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux). Beloppet, , är skattepliktig inkomst och pensionsgrundande. CSN administrerar studiestödet CSN prövar ansökningar om studiestöd och betalar ut pengarna. Beslut fattas av CSN:s lokalkontor. Besluten kan inte överklagas. Däremot kan den studerande begära omprövning hos huvudkontoret i . För de skilda studiestöden finns olika ansökningstider och rutiner för utbetalning. Studiehjälp betalas ut i efterskott så länge inte skolan meddelar att eleven har avbrutit studierna. Utbetalning av studiemedel sker i förskott. För vuxenstudiestöden görs utbetalningen i efterskott. Olika rutiner för studiekontroll tillämpas. Alla utbetalningar görs som regel genom kontoinsättning i bank. CSN har drygt 1,4 miljoner låntagare i sina register. Dels gäller det personer som tog lån enligt de äldre reglerna som gällde t.o.m. , dels de som lånar i nuvarande system. Anstånd med återbetalningen kan beviljas t.ex. om låntagaren börjar en ny utbildning. Beslut rörande återbetalning kan överklagas hos allmän studiestöd Utbildningsbidrag för doktorander Bidrag till föräldrautbildning i teckenspråk Stipendier till ungdomar som genomgår basår i komvux Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Ett reformerat studiestödssystem Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Studiestödslag (1973:349) Upphävs genom studiestödslagen (1999:000) Lag (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Upphävs genom studiestödslagen (1999:000) Studiestödslag (1999:000) 1 kap. 4 §, 2 kap. 2, 5, 6, 9 11, 13 och 14 §§, 3 kap. 2, 3, 9, 13 16, 19, 20, 23 25, 28, 30 och 31 §§, 4 kap. 1, 2, 6, 14, 15, 17, 19, 20, 22, 23 och 28 §§, 5 kap. 5 och 7 §§, 6 kap. 2 och 6 9 §§, punkt 10 i övergångs- bestämmelserna 368R1612 1999/2000:1, utg.omr. Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1997:1316. Lagen omtryckt 1982:120. Lydelse enligt prop. 1998/99:119. Senaste lydelse 1998:547. Senaste lydelse 1988:881. Senaste lydelse 1997:1228. Senaste lydelse 1996:1162. Senaste lydelse 1998:547. Senaste lydelse 1998:565. Lagen omtryckt 1989:633. Senaste lydelse 1998:679. Senaste lydelse 1998:834. Lagen omtryckt 1997:1212. Senaste lydelse 1993:801. Senaste lydelse 1996:1327. Senaste lydelse 1999:000. 1999/2000:10 Bilaga 1 1999/2000:10 Bilaga 2