prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Rege- ringen gör emellertid bedömningen att det i nu- läget finns skäl för att välja en modell enligt alt. 2 då denna innebär ett enkelt och tydligt avgifts- system som den skapar en önskvärd balans mellan kraven på ett ökat samband mellan LV:s olika prestationer och respektive avgifts storlek och att inga onödiga hinder skapas för introduktion av nya läkemedel. Som ett exempel på detta kan nämnas att ett avgiftssystem enligt alt. 2 innebär att ansökningsavgiften för god- kännande av ett helt nytt läkemedel i den nationella proceduren blir drygt 4 gånger högre än motsvarande avgift i det nuvarande systemet. Detta skall jämföras med en avgiftsmodell enligt alt. 1, där denna avgift skulle bli nära 9 gånger så hög som i det nuvarande systemet. En annan faktor som talar för att nu införa en avgiftsmodell enligt alt. 2 är enligt regeringens uppfattning att det europeiska systemet för god- kännande och uppföljning av läkemedel för när- varande genomgår en utveckling som kommer att påverka vilken typ av ärenden som inkommer till LV. Dessutom kommer det europeiska sys- temet att utvärderas . Beroende av resultatet av utvärderingen kan förändringar i EU-systemet komma att genomföras i fram- tiden. Sådana förändringar i EU-systemet får direkt effekt på finansieringen av den svenska läkemedelskontrollen. Regeringens uppfattning är att en avgiftsmodell enligt alt. 2 kan tjäna som en stegvis övergång till ett system med ännu tydligare koppling mellan avgift och prestation, i det fall en sådan utveckling anses önskvärd och är i linje med den framtida utvecklingen i det europeiska systemet. Regeringen föreslår är att ett nytt avgiftssys- tem bör införas för den statliga läkemedelskon- trollen fr.o.m. . Regeringen föreslår vidare att principerna i det nya systemet skall vara att tre huvudtyper av avgifter ansök- ningsavgifter, tillkommande avgifter och årsav- gifter tas ut, att respektive avgiftstyp tillämpas i enlighet med LV:s förslag samt att nivåerna på de olika avgifterna sätts så att indirekta kostnader av mer övergripande karaktär fördelas ut på enbart årsavgifterna (dvs. enligt LV:s alt. 2). Regeringen föreslår också att LV:s förslag av- seende införandet av vissa nya avgiftsslag samt om en ökad differentiering av avgifterna ge- nomförs och att de föreslagna lagändringarna i avsnitt 2.1 och 2.2 godkänns. Dessutom föreslår regeringen att en ändring görs i läkemedelslagen (1992:859) så att möjligheten för LV att ta ut årsavgifter för läkemedel som godkänts genom den centrala proceduren upphör. Denna ändring har i praktiken redan genomförts då motsvaran- de ändring gjorts i förordningen (1997:961) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel fr.o.m. . Regeringen har för avsikt att genom en ändring av förordningen (1997:961) om avgifter för den statliga kontrol- len av läkemedel mer i detalj lägga fast för vilka ärendetyper avgifter skall tas ut, vilket eller vilka avgiftsslag som skall tas ut för respektive ären- detyp samt de konkreta avgiftsnivåerna. Rege- ringen avser att noga följa utvecklingen av LV:s totala avgiftsintäkter och kostnader. I det fall det visar sig att det nya avgiftssystemet systematiskt ger över- eller underskott har regeringen för avsikt att vidta de åtgärder som erfordras för att justera avgiftsnivåerna, och därigenom också av- giftsintäkterna, så att dessa anpassas till en rimlig total kostnadsnivå för LV:s verksamhet. Regeringens förslag: Pågående försök med kom- munal primärvård förlängs till utgången av . Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med kom- munal primärvård får en kommun erbjuda pri- märvård om kommunen och är över- ens om det och lämnat sitt tillstånd. Lagen begränsades vid sin tillkomst att gälla till utgången av . Regeringen gav i propositionen (prop. 1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldre- politiken uttryck för att de lagliga förutsätt- ningarna för samverkan mellan kommuner och landsting bör stärkas. Regeringens avsikt var där- för att se över frågan om gemensamma nämnder m.m. inom vårdområdet och därefter återkomma med erforderliga förslag till lagändringar. Mot bakgrund av detta ansåg regeringen, i propo- sitionen (prop. 1997/98:189) Patientens ställ- ning, det olämpligt att mer långsiktigt ta ställning till försöksverksamheten med pri- märvård. Försöksverksamheten förlängdes där- för till utgången av i avvaktan på över- synen. Regeringen har genom beslut beslutat att tillkalla en särskild utredare (1999:42) med uppgift att beskriva och analysera de problem som finns vid samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg. Utredaren skall lämna förslag till lösningar som förbättrar möj- ligheterna till samverkan mellan huvudmännen på dessa områden. Utredaren skall bl.a. analysera möjligheterna för kommuner och landsting att bedriva vård och omsorg åt varandra på entrep- renad samt analysera behoven av förbättrade möjligheter att verka i en gemensam nämnd. Uppdraget skall redovisas för regeringen . Regeringen anser att det är olämpligt att ta ställning till försöksverksamheten med kommu- nal primärvård innan utredningen har presenterat sitt förslag. I avvaktan på utredningen bör därför försöksverksamheten med primär- vård förlängas till utgången av . Ny struktur för det nationella stödet till vårdens och omsorgens utvecklingsarbete Ärendet och dess beredning (Spri) är en ideell förening med staten och som medlemmar. Regeringen be- slutade att tillsätta en ar- betsgrupp inom för beredning av frågor rörande verksamheten vid Spri (S 1998:H). I arbetsgruppens uppdrag ingick bl.a. att bereda Spri:s utvärdering av verksam- heten 1996 1997 Utvärdering för utveckling (Spri rapport 471) samt rapporten och sjukvårdens utmaningar inför 2000-talet Om Landstingsförbundets engagemang i Spri m.m. Staten och träffade där- efter en överenskommelse om att avveckla verksamheten vid Spri per och att upplösa föreningen. har bemyndigat regeringen att ge- mensamt med upplösa föreningen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr.1998/99:249 ). Arbetsgruppen överlämnade rapporten inriktning och nya former för na- tionellt stöd till utvecklingsarbete inom hälso- och sjukvården. Yttranden över arbetsgruppens rapport inhämtades i samband med en hearing . Vid hearingen deltog repre- sentanter från , av medicinsk metodik (SBU), Spri, , läkar- förbund samt . Regeringens förslag: Ett nationellt råd för vård- politik inrättas i vilket staten, Landstingsför- bundet och deltar. Rådet skall vara forum för en kontinuerlig dialog mellan staten och huvudmännen i angelägna vård- och omsorgsfrågor. Ansvarsområdet bör omfatta landstingens hälso- och sjukvård samt kommunernas vård och omsorg. Rådet skall ta initiativ till och finansiellt stödja nationella pro- gram för utvecklingsarbete inom vård och om- sorg. Programmen läggs ut på regionala kun- skapscenter. arbete vad gäller ekonomisk analys av vården och omsorgen för- stärks. Spri:s bibliotek överförs till . Det nationella stödet till vårdens IT- arbete samt till ledarskaps- och verksamhetsut- veckling förändras. Arbetsgruppens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Arbetsgruppen för- ordade emellertid att Spri:s bibliotek skulle överföras till SBU. Skälen för regeringen förslag: Spri har varit verksamt under och har därvid aktivt bidragit till utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Emellertid har mycket hänt som gjort det nödvändigt med en ny inriktning och nya former för ett nationellt stöd till vårdens utvecklingsarbete. Vårdpolitiskt råd samt nationella utvecklingsprogram Kommunerna har genom ett antal reformer fått ett allt större ansvar för hälso- och sjukvård. Mot den bakgrunden är det en uppenbar svaghet att kommunerna stått utanför det samarbete bl.a. i form av Spri som funnits mellan staten och landstingen via när det gäller att stimulera utvecklingsarbete i vården. Det finns enligt rege- ringen stora behov av att huvudmännen, kom- muner och landsting, tillsammans finner former för det gemensamma ansvar som finns för vård- ens utveckling. Staten har därtill ett övergripande ansvar för utvecklingen inom området. Rege- ringen anser mot denna bakgrund att det är an- geläget att etablera en ny samverkansform mellan staten och huvudmännen i form av ett nationellt råd för vårdpolitik. Rådet bör bestå av företrädare för regeringen och ledningarna i och . Ansvarsområdet bör omfatta landstingens hälso- och sjukvård samt kommunernas vård och omsorg. Rådet kommer således att ha ett brett ansvarsområde och gripa över hela vårdkedjan hälso- och sjuk- vården inom landstingen samt äldrevård, barn- och ungdomsvård, missbrukarvård och vården av vissa funktionshindrade inom kommunerna. Av- sikten är att rådet skall vara forum för en konti- nuerlig dialog mellan staten och huvudmännen i angelägna vårdpolitiska frågor. Rådet skall vidare analysera vårdens långsiktiga utveckling utifrån förhållanden som redovisas av bl.a. myndigheter och sjukvårdshuvudmännen samt ta initiativ till utvärderingar av hur vårdens och omsorgens mål och syften nås. Hälso- och sjukvården är en utpräglad kun- skapsorganisation med en kunskapsmassa som är både bred och djup. Det har också framstått allt klarare att utvecklingsarbetet inom vården bör föras närmare huvudmännen och be- drivas i former som engagerar dem som skall in- föra och använda resultaten av utvecklingsar- betet. Det är vidare nödvändigt att i ett land av vår storlek tillvarata den kompetens som finns över hela landet. Det finns ett stort värde i att skapa förutsättningar som gör att t.ex. universitet och högskolor involveras och kan bidra till att stärka utvecklingen av vård och omsorg med tvärvetenskaplig kunskap. Mot denna bakgrund bör ytterligare en viktig uppgift för rådet vara att ta initiativ till och finansiellt stödja nationella program för utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. Programmen bör läggas ut på regio- nala kunskapscenter eller till samverkansorgan för olika regioner och bedrivas i samarbete med t.ex. universitet, högskolor och andra FoU-en- heter. Rådet bör efter redovisning av behov och sin egen bedömning ta ställning till angelägna ut- vecklingsområden. Redovisning av behov bör ske genom en systematisk värdering av de förslag och idéer som lämnas av kommuner och lands- ting, olika myndigheter, institutioner samt andra aktörer. Behovsbedömningen skall sammanfattas till ett program som bedrivs under en viss tidspe- riod. Programmets innehåll skall specificeras av rådet. Där skall syfte och mål anges, bl.a. med av- seende på det kunskapsinnehåll som man vill ut- veckla, hur spridningen av kunskap skall ske, vilken finansiering som står till förfogande och vilken kompletterande sådan som behövs. Ett kunskapscenter bör omfatta minst en forsk- ningsinstitution. Verksamheten skall ha ett tvär- vetenskapligt anslag. Vidare bör kommuner och landsting medverka samt involveras i dialogen mellan forskning och utveckling och den prak- tiska tillämpningen. Den organisatoriska formen för ett kunskapscenter är av mindre betydelse. De verksamheter som startas skall löpande ut- värderas. I arbetsgruppens rapport utpekas ett antal om- råden där det finns behov av kunskapsutveckling; t.ex. hälsoekonomi, medicinskt programarbete och prioriteringar samt verksamhetsutveckling. Regeringen är inte beredd att nu redovisa någon uppfattning på denna punkt, utan det bör an- komma på det att göra en samlad bedömning av vilka utvecklingsområden som skall prioriteras. Vid den hearing som anordnades med anled- ning av arbetsgruppens rapport tillstyrkte samt- liga instanser inrättandet av ett nationellt råd för vårdpolitik samt modellen med nationella pro- gram för utvecklingsarbete. peka- de t.ex. på de förnyelsemöjligheter som tanken med regionala kunskapscenter innebär, liksom effektivitetsvinster genom att parallellarbete vid regionala center kan undvikas och erfarenhet tas tillvara i större skala än . SBU menade emellertid att de kunskapscenter som finns regionalt bör utvärderas innan man fastställer en strategi för hur dessa skall bidra till utvecklingen av svensk hälso- och sjukvård. Instanserna fram- höll också att samverkan mellan rådet och andra intressenter privata vårdgivare, vårdens yrkes- grupper samt statliga myndigheter bör etable- ras i någon form. Synpunkter framkom vidare på att rådets sekretariat måste få en fastare struktur än det roterande sekreterarskap som arbetsgrup- pen föreslagit. Särskilt programarbetet bedömdes kräva en fastare organisation som stöd för det nationella rådet och för att rätt ta tillvara värdet av det nationella utvecklingsarbetet. Regeringen avser att inleda överläggningar med och Svenska kom- precisera och ytterligare utveckla det vårdpolitiska rådets funktion, ar- betsformer och finansiering. De synpunkter som har framförts av remissinstanserna kommer att beaktas i de fortsatta överläggningarna. Rege- ringens avsikt är att det nationella rådet skall kunna inrättas i enlighet med vad staten och enades om i den s.k. Dagmaröverenskommelsen för , för att därefter utvidgas och konkretiseras på det sätt som föreslås. Arbetet med de na- programmen för utvecklingsarbete inom vård och omsorg bedöms kunna komma i gång successivt . Fördjupad ekonomisk analys är kunskapen bristfällig, i syn- nerhet på övergripande nivå, om vad samhället får ut av de resurser som satsas på vård och om- sorg. Att på olika vägar förstärka den ekono- miska kompetensen utgör enligt regeringen ett viktigt inslag i en framtida struktur för centralt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. Det finns behov av en samlad analys och bedöm- ning av tillgängliga fakta, grundad på såväl kun- skap om vård och omsorg som ekonomisk kom- petens. Regeringen anser mot denna bakgrund att inom ramen för sin uppfölj- nings- och tillsynsroll skall spela en mer aktiv, pådrivande och utåtriktad roll i dessa frågor bl.a. genom att: - bygga upp kompetens för kvalificerad ana- lys av vårdens och omsorgens produktivitet, effektivitet och kvalitet, - regelbundet göra bedömningar av vårdens och omsorgens tillstånd och utveckling på basis av kostnader, produktivitet och effek- tivitet, - göra för vården och omsorgen gemen- samma analyser, t.ex. rörande effektivise- ringsmöjligheter i samspelet mellan lands- ting och kommun, - utföra uppdrag inom området, t.ex. eko- nomiska uppföljningar av reformer som komplement till verksamhetsuppföljningen, - initiera och driva på utvecklingen av bättre system för uppföljning och analys av vård och omsorg på olika nivåer, - initiera samhällsekonomiska studier t.ex. rörande förebyggande insatser utifrån ett sektorsövergripande perspektiv samt analy- sera förutsättningarna för bättre samverkan mellan huvudmännen, t.ex. vad gäller vård- kedjor inom äldrevård och psykiatri. SBU framförde i samband med den ovan nämnda hearingen att alla statliga myndigheter inom sjukvårdens område borde ha en god sam- lad hälsoekonomisk kompetens, som kan sam- verka i en nätverksliknande organisation. Rege- ringen förutsätter att arbetar i nära samverkan med övriga berörda aktörer som statliga myndigheter och högskolor, men också med och Svenska kom- munförbundet. Bibliotek Spri:s bibliotek och utredningsbank uppfattas av hälso- och sjukvårdens olika aktörer som en mycket värdefull resurs och har spelat en bety- dande roll som kunskaps- och informationscent- rum för hälso- och sjukvård. är också nationellt ansvarsbibliotek för hälso- och sjuk- vård och i denna funktion associerat till Karo- linska institutet. Vidare är Spri nationellt , dvs. man har ålagts upp- giften att hålla WHO:s samlade dokumentation tillgänglig i . Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att den verksamhet som bedrivs vid Spri:s biblio- tek och utredningsbank är ett viktigt inslag i den nya strukturen för ett nationellt stöd till utveck- lingsarbete inom vården och omsorgen. Det är viktigt att denna resurs tas tillvara och utvecklas. Arbetsgruppen föreslog att verksamheten skulle överföras till SBU. Det finns emellertid även andra tänkbara mottagare av verksamheten. har i kontakter med rege- ringen framfört sitt intresse av att överta verk- samheten. Spri:s ledning har också framfört tan- kar om ett centralt informationscenter, där skulle ingå som en komponent. i har i en skrivelse till rege- ringen erbjudit sig att gemensamt med läns landsting och åta sig ansvaret för en nationell databas över patient- information. Detta skulle innebära en samord- ning mellan Spri:s patientinformationsdatabas och databasen , som har utvecklats av de tre landstingen. Slutligen har uni- versitet inkommit med en intressean- mälan om lokalisering av till univer- sitet. Vid en samlad bedömning av dessa förslag har regeringen funnit att är den lämpligaste mottagaren av verksamheten. Rege- ringen föreslår därför att Spri:s bibliotek och ut- redningsbank överförs till . bibliotek är natio- nellt ansvarsbibliotek för medicin, odontologi samt vårdvetenskap. verk- samhet var tidigare i större utsträckning inriktad på medicinsk vetenskap. Genom sammanslag- ningen med hälsovårdshögskolan har verksam- heten kommit att utvidgas till att omfatta även vårdvetenskap. framförde i sam- band med hearingen att det är viktigt att beakta den annorlunda profil som Spribiblioteket eröv- rat. De i vården yrkesverksamma tycks, enligt , ha uppfattat tröskeln till Spri:s bibliotek som lägre än den till medicinskt-veten- skapliga bibliotek, vilket bidragit till stor an- vändning av denna service i FoU-verksamhet. Med den nya inriktningen vid insti- tutet, bl.a. mot de medellånga vårdutbildning- arna, bedömer regeringen att motsva- rar dessa krav. Överförandet skulle ytterligare utveckla biblioteksverksamheten vid till ett mer heltäckande bibliotek på hälso- och sjukvårdsområdet, vilket i sin tur in- nebär att målgrupperna har lättare att finns vägar till . vid in- stitutet har vidare hög kompetens och ett starkt utvecklingsarbete bl.a. när det gäller olika IT- lösningar och erfarenhet av EU-projekt. Detta innebär att den nu höga nivån på Spri:s biblioteks utvecklingsarbete har goda förutsättningar att bibehållas. bör ha en fortsatt roll som ansvarsbibliotek inom hälso- och sjukvård och fortsatt hög servicenivå. Regeringen är inte beredd att ta ställning till skrivelsen från om en samordning mellan de olika patientinforma- tionscentralerna utan anser att det är en fråga som får övervägas av den nya huvudmannen. IT-strategisk samverkan Ett annat viktigt inslag i ett nationellt stöd till utvecklingsarbete inom vården handlar om IT- frågor. har i samverkan med tillsatt en ut- redning för att pröva behov av och en lämplig form för ett organ som kan stödja och samordna ett nationellt samarbete i frågor av strategisk be- tydelse för IT-användningen i vården och om- sorgen. Utredningen avses avslutas . Riktpunkten för arbetet är att den organi- sation som bör finnas för det strategiska IT- stödet skall vara i funktion från och med års- skiftet 1999/2000. I direktiven till utredningen nämns bl.a. utredning och utveckling av för hu- vudmännen strategiska IT-tjänster, det nationella standardiseringsarbetet på IT-området, tillhan- dahållande av nationella informationstjänster samt bevakning och deltagande i EUs verksam- het inom området. I utredningen ingår också som en tung del att gå igenom och pröva i vilken omfattning och i vilka former den verksamhet som Spri för närva- rande bedriver på IT-området kan bedrivas . underströk vid hearingen med anledning av arbetsgruppens förslag vikten av att Spriterm hälso- och sjukvårdens termdatabas får en tydlig hemvist så att den kan vårdas och utvecklas efter behov. Enligt bör ansvaret för termdatabasen läggas på Socialstyrel- sen. , Svensk sjuksköter- skeförening, Förbundet peuter samt Legitimerade sjukgymnasters riks förbund har i skrivelser till regeringen också un- derstrukit vikten av att termdatabasen kan ut- vecklas. När den ovan nämnda presenterar sina förslag kommer frågor om ansvarsfördelning och organisation av det nationella stödet till vårdens IT-arbete att bli fö- remål för ytterligare överväganden. Ledarskaps- och verksamhetsutveckling Stöd till ledarskaps- och verksamhetsutveckling är ytterligare en viktig komponent i ett nationellt stöd till utvecklingsarbete inom vården och om- sorgen. I vårt decentraliserade hälso- och sjuk- vårdssystem är det i huvudsak ett ansvar för sjukvårdshuvudmännen att utveckla dessa insat- ser, även om staten till en del bidragit finansiellt med s.k. Dagmarmedel. har också i samverkan med Svenska kommunför- bundet tagit initiativ till att tillsätta en utred- ningsgrupp vars arbete syftar till att utveckla det nationella stödet på detta område. Genomförande och kostnadsaspekter Den nya inriktningen för det nationella stödet till vårdens och omsorgens utvecklingsarbete som har presenterats ovan innehåller många olika komponenter. Inom flera områden återstår fråg- or att bereda och överlägga med sjukvårdshu- vudmännen om. har beslut fattats om att lägga ner Spri. Föreningens verksamhet skall upphöra . kommer dock bl.a. personalavvecklingskostna- der och lokalkostnader att belasta statsbudgeten. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att de olika delarna i det nya nationella stödet kommer att införas successivt dels i takt med det fortsatta beredningsarbetet, dels i den takt som avveck- lingen av Spri och de kostnader detta medför till- låter. Spri:s bibliotek föreslås överföras till Karo- linska institutet fr.o.m. . Regeringens förslag om medelfördelning framgår av anslaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård. 4.7 Anslag A1 Sjukvårdsförmåner Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen A1 Sjukvårdsförmåner Tusental kronor 2 080 000 2000 Förslag 1 998 000 2001 Beräknat 2 036 000 2002 Beräknat 2 076 000 Anslaget finansierade i huvudsak vuxentandvård (tandvårdsförsäkringen), ersätt- ningar till sjukvårdshuvudmännen avseende sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden samt verksamhet. Finan- sieringen av upphörde i samband med att verksamheten ombildades till en ideell förening med namnet . Det innebär att anslaget i princip omfattar utgifter för vuxentandvård samt ersättningar till sjukvårds- huvudmännen. Sistnämnda ändamål har utökats genom att landstingen då över- tog ansvaret för administrationen av viss vuxen- tandvård och för detta erhåller ett årligt fast er- sättningsbelopp. Även för beräknar regeringen utgifter för två huvudsakliga ändamål under anslaget; tandvårdsersättning samt ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen m.m. De beräknade utgif- terna i för dessa båda ändamål åren 1999 2002 framgår av följande tabell. Tabell 4.6 Utgifternas fördelning på ändamål Miljoner kronor Ändamål 2000 2001 2002 Ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen 530 530 530 530 Tandvårdsersättning 1 550 1 468 1 506 1 540 Totalt 2 080 1 998 2 infördes ett reformerat tand- vårdsstöd, vilket bl.a. innebar att landstingen övertog det administrativa ansvaret för tandvår- den för vissa särskilda patientgrupper. För detta erhåller landstingen 2001 ett årligt fast ersättningsbelopp på 405 miljoner kro- nor. Övrig vuxentandvård administreras som tidigare av () och de allmänna försäkringskassorna. I budgetpropositionen för överfördes till anslaget A11 Statens be- redning för utvärdering av medicinsk metodik för en systematisk granskning av det vetenskap- liga underlaget för verksamheten inom tandvår- den. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Av medlemskapet i EU, och vissa bilaterala avtal (konventioner) följer att har både kostnader och intäkter för sjukvårds- förmåner gentemot annat land. Kostnaderna av- ser å ena sidan de sjukvårdsförmåner som utländ- ska medborgare i enlighet med medlemskapet och andra avtal vid behov har rätt till under vis- telse i . Landstingen erhåller ersättning för sådana utförda vårdinsatser efter framställ- ning hos . RFV tillställer där- efter respektive land krav på dessa kostnader om det inte finns bilaterala avtal som anger annat.