prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — För att uppfylla detta mål genomför , underhåll och drift av stamnätet och utlandsförbindelserna enligt vedertagna driftsäkerhetsprinciper. För kostnadseffektiviteten gäller som mål att Svenska kraftnäts verksamhet bör vara minst lika kostnadseffektiv som för jämförbara företag. anför att arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten pågår ständigt, bl.a. genom utvecklingen av verkets ekonomistyrning. Andra aktiviteter som kan underlätta arbetet med ökad kostnadseffektivitet är referenskontroll med jämförbara företag samt en effektiv upphandling av tjänster. För forsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att de skall inriktas på metoder och teknik som kan öka driftsäkerheten, effektiviteten och miljöanpassningen av det svenska stamnätet. Samarbetsmöjligheterna med andra företag och organisationer bör tas tillvara. Detta sker genom utvecklingsbolagen , i vilka äger . skall medverka i utvecklingen av det nordiska samarbetet inom elförsörjningsområdet. avser att medverka till ytterligare integration av den nordiska elhandeln och verka för harmonisering mellan de nordiska länderna av bl.a. reglerna för systemansvar och balanstjänst, nättariffer och flaskhalshantering. Investerings- och finansieringsplan Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för affärsverkskoncernen bygger på verkets långsiktiga investeringsplanering för stamnätet inklusive utlandsförbindelserna. De planerade investeringarna inom affärsverkskoncernen beräknas beloppsmässigt till ca . Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels åtgärder i befintliga anläggningar (s.k. reinvesteringar) om sammanlagt ca , dels nyinvesteringar om sammanlagt ca . Till detta kommer investeringar i för Polenkabeln om ca . Reinvesteringarna syftar i första hand till att bibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemet och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga anläggningar. Enligt ökar förnyelsebehovet till följd av en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenska stamnätet. Investerings- och finansieringsplanen omfattar bl.a. åtgärder i stamnätet till följd av beslutet om avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . Dessa investeringar beräknas uppgå till sammanlagt . investeringsverksamhet föreslås finansieras med egna medel . föreslår en ram på för affärsverkets upplåning i och utanför . föreslår inga förändringar av det nuvarande soliditetsmålet på lägst . En sammanfattande investerings- och finansieringsplan för budgetåren 2000 - 2002 ges i tabellen 4.1. Tabell 4.1 Investeringsplan och finansieringsplan Miljoner kronor Total kostnad 2000 - 2002 Anskaffat Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Investeringar exkl. Polenlänken 1 450 154 492 600 420 430 Polenlänken 100 899 1491 100 - - Summa investeringar 1 550 1 053 1 983 700 420 430 Amortering av externa lån, Svk -500 -500 - -500 - - Delägarlån till SwePol Link -150 - 500 -150 - - Egen finansiering 1 950 696 449 1 100 420 430 Extern upplåning SwePol Link 250 857 1 034 250 - - Summa finansiering 1 550 1 053 1 983 700 420 430 Avgiftsinkomster för helt avgiftsfinansierade verksamheter Avgiftsinkomster för svenska kraftnäts avgiftsfinansierade verksamhet prog- nosticeras i tabell 4.2. Tabell 8.2 Avgiftsinkomster Miljoner kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2 141 2 022 2 372 2 420 2 459 Beräknade inleveranser från affärsverk Av Svenska kraftnäts verksamhetsplan 2000- 2002 framgår ett beräknat resultat på 468, 480 respektive vid ett avkastningskrav på av justerat eget kapital. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 2000 - 2002 givet prognosen , givet ett avkastningskrav på och givet ett utdelningskrav på redovisas i tabell 4.3. Tabell 8.3 Beräknade inleveranser Miljoner kronor Utfall 1998 Prognos 1999 Beräkna t 2000 Beräkna t 2001 Beräkna t 2002 Årets resultat 605 467 468 480 492 Utdelning och skatte- motsvarig- het1) 303 304 304 312 320 1) Inleverans nästföljande år Övriga bemyndiganden hemställer i verksamhetsplanen att verket även fortsättningsvis skall bemyndigas att bilda aktiebolag samt förvärva och avyttra aktier för ett sammanlagt belopp om . Vidare hemställer att verket bemyndigas att lämna delägarlån eller teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . Därvid skall beaktas skälig ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen har fastställt årsredovisningen och beslutat resultatdisposition med utdelning och skattemotsvarighet. Regeringen bedömer att på ett affärsmässigt sätt förvaltat och drivit stamnätet med de statligt ägda utlandsförbindelserna, samt fullgjort sin uppgift beträffande systemansvar, balansavräkning, FoU-verksamhet och integration av den nordiska elmarknaden. Samarbetet med andra nordiska stamnätsoperatörer bör framhållas som särskilt viktigt för utvecklingen av en konkurrensutsatt och integrerad nordisk elmarknad. Verksamhetsmålen har därmed uppnåtts. Erfarenheterna från referenskontrollstudierna visar att det torde finnas utrymme för ytterligare effektiviseringar av verksamheten, bl.a. på underhållssidan. Det arbete som pågår inom bedöms ge goda förutsättningar för en sådan effektivisering. skall enligt sin instruktion bl.a. förvalta, driva och utveckla ett miljöanpassat kraftöverföringssystem. Regeringen har erfarit att affärsverket utvecklat en miljöstrategi för verksamheten. Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder Regeringens förslag: Den av föreslagna nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för treårsperioden - 2002 samt omfattning och inriktning på verkets beredskapsåtgärder bör godkännas som en inriktning för treårsperioden - 2002. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen har i enlighet med Svenska kraftnäts förslag beslutat att avkastningskravet på Affärsverkskoncernen sänks till på justerat eget kapital efter skatt. beslutades att ett krav på utdelning och skattemotsvarighet på av årets resultatet skall gälla som riktlinje för affärsverkskoncernen. Regeringen anser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden - 2002 samt omfattning och inriktning av verkets beredskapsåtgärder bör godkännas. Investeringsverksamheten inom kan planeras med relativt god framförhållning. Tidsmässiga förskjutningar som påverkar investeringsnivåerna de enskilda åren kan dock förekomma. Beträffande investeringsramen förordar regeringen därför att nu godkänner inriktningen för treårsperioden. Regeringens förslag: Regeringen bör bemyndigas att dels teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, inom ett sammanlagt belopp om , dels inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen bör vidare bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför inom sammanlagd ram om samt dels låta placera likvida medel i och utanför , dels ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en sammanlagd ram av högst . Avslutningsvis bör ges rätt att lämna delägarlån och teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har bemyndigande att teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett sammanlagt belopp om (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Nivån är beräknad utifrån förutsättningen att skall lämna borgen eller kreditgarantier till bolaget för . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen har av bemyndigats att inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen föreslår att får rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om , vilket motsvarar nivån på den nuvarande upplåningen i . Regeringen föreslår att bemyndigas att lämna delägarlån eller teckna borgen för lån till bolag i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . Därvid skall beaktas skälig ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Regeringen har av bemyndigats att ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag in- om en ram av högst . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Vad gäller placering av likvida medel föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att i likhet med låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. 8.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.4 Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 259 113 140 114 116 117 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelsen för vare sig eller , inte heller framfört andra principiellt viktiga synpunkter på verksamhetsområdet. 8.3 Anslag A1 : Förvaltningskostnader Tabell 8.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 140 000 2000 Förslag 113 768 2001 Beräknat 115 528 1 2002 Beräknat 117 383 2 1 Motsvarar 113 768 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 113 768 tkr prisnivå. Myndighetens ansvar och myndighetsuppgifter beskrivs under 4.1. ansvarar helt eller delvis för förvaltningen av följande anslag statsbudget som ingår i programmet för en omställning till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. B1 Bidrag för att minska elanvändningen B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor B3 Åtgärder för effektivare energianvändning B4 Energiforskning B5 Energiteknikstöd B6 Introduktion av ny energiteknik B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser På tilläggsbudget anvisades till ramanslaget A7 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. anvisades till ramanslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. Anslagssparandet års anslag har överförts till anslag A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. Fr.o.m. förs detta anslag inte upp på statsbudgeten. Det ingående anslagssparandet var . har prognostiserat att kommer att förbrukas . är ansvarig myndighet för funktionen Energiförsörjning och delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning inom det civila försvaret. Funktionen redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Regeringens överväganden I budgetpropositionen har redogjorts för finansieringen av anslaget A1 : Förvaltningskostnader. Det som sagts om finansieringen ligger fast. I budgetpropositionen för meddelade regeringen sin avsikt att noga följa upp förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget i största möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för programverksamheten. Vidare konstaterades att för de sakanslag som myndigheten disponerar till investeringar i ny elproduktion och energieffektivisering samt till forsknings- och utvecklingsverksamhet inom det energi-politiska programmet är det naturligt att en mindre del av kvarvarande medel inom ramen kan användas för programanknuten verksamhet, som till exempel uppföljning och utvärdering. I regleringsbrev för angav regeringen högsta belopp för sådana programanknutna kostnader under sakanslagen. I Statens energimyndighets årsredovisning finns uppgifter om utfall och generellt kan konstateras att möjligheten har utnyttjats för samtliga anslag men i flertalet fall en- generellt kan konstateras att möjligheten har utnyttjats för samtliga anslag men i flertalet fall dast med en mindre del av det tillåtna beloppet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet kan utföra viss avgiftsfinansierad analysverksamhet på uppdrag från externa beställare. Myndigheten disponerar avgiftsinkomsterna. En budget för dessa avgiftsinkomster under anslag för budgetåren 1999 2002 redovisas i tabell nedan. Tabell 8.6 Avgiftsinkomster under anslag Tusental kronor 1999 2000 2001 2002 280 300 300 300 Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt 9 Omställning och utveckling av energisystemet 9.1 Omfattning Omfattning och ändamål sammanfaller med vad som redan angetts energipolitiska program i beskrivningen på utgiftsområdesnivå. 9.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 608 1 568 1 106 1 332 1 805 1 621 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 9.3 Anslag B1 Bidrag för att minska elanvändning Tabell 9.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 286 208 2000 Förslag 105 000 2001 Beräknat 495 000 2002 Beräknat 445 000 Anslaget disponeras för stöd till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme och stöd till fjärrvärmenätet. Stöd lämnas i form av bidrag. är ansvarigt för stöd enligt förordningen (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler. Länsstyrelserna har ansvar för att administrera stödet. ansvarar för stöd enligt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Länsstyrelserna har ansvar för att administrera stödet. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. godkände (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Översyn av utformningen av åtgärderna i syfte att minska elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler Uppföljningen av verksamheten tyder på att åtgärderna i syfte att minska elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler inte leder till avsett resultat. Det finns därför behov av att genomföra förändringar i den del av det energipolitiska programmet som syftar till att åstadkomma en minskad elanvändning och ökad produktion från förnybara energikällor. Regeringen informerade därför i den ekonomiska vårpropositionen om sin avsikt att i budgetpropositionen för återkomma med förslag på hur dessa åtgärder bör utformas för att bli mer kostnadseffektiva. För att skapa ekonomiskt utrymme för mer kostnadseffektiva åtgärder längre fram införde regeringen begränsningar i behandlingen av ansökningar om de befintliga bidragen. Genom senareläggningen av utbetalningar av medel skapas ett utrymme för metodutveckling och säkerställs att de nya åtgärderna får tillräckliga ekonomiska resurser. De aktuella åtgärderna utgör en del av det program som syftar till att kompensera för bortfallet av elproduktion till följd av beslutet att stänga den andra reaktorn i . De förändringar som regeringen nu föreslår är avsedda att öka effektiviteten hos åtgärderna. Därmed ökar förutsättningarna att nå de uppsatta målen. Den nya utformningen av åtgärderna syftar när det gäller utbyggnad av fjärrvärme till att kostnaderna för konvertering av enskilda fastigheter skall kunna sänkas, t ex genom användning av nya tekniska lösningar. Även när det gäller bidraget till konvertering från eluppvärmning till individuell bränsleeldning syftar förändringen till lägre kostnader för den enskilda fastigheten. Resultatinformation Fjärrvärme Till länsstyrelserna inkomna ansökningar som ännu inte har behandlats vad gäller fjärrvärmeanslutning omfattar ca (t.o.m. ). har i tre omgångar fördelat totalt till länsstyrelserna, varav avser utbetalningar . I den andra omgången som fördelades tog myndigheten hänsyn till dels skillnad i efterfrågan mellan länen och dels vilken typ av bostäder som ansökningarna avser. Län med många ärenden avseende småhus har prioriterats. Konvertering av direktelvärmda småhus prioriteras av flertalet länsstyrelser. Av beslutat stöd har (av antalet lägenheter) avsett småhus medan (av antalet lägenheter) avsett flerbostadshus. fram till hade länsstyrelserna beslutat om stöd motsvarande ca . har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med ca 50 GWh från och med innevarande år. inkomna ansökningar om bidrag för anslutning till fjärrvärme omfattar ca och har av beräknats kunna leda till en minskning av den årliga elanvändningen med 250 GWh. Av den totala kostnaden för konvertering har i genomsnitt täckts av bidrag. Kostnaden för konvertering per hus har sedan stödet infördes minskat med i storleksordningen 10 . Om målet med bidraget skall kunna nås måste dock kostnaden sänkas ytterligare. Regeringen har genom ändring av regleringsbrev beslutat om beställningsbemyndigande för omfattande för . Konvertering till individuell bränsleeldning Det totalt beviljade beloppet uppgick till per . Av de totalt 4 641 beviljade ärendena var konvertering till ved-, flis- eller pelletspanna 2 514 st och 1 669 st värmepumpar. Det genomsnittliga bidraget per lägenhet är för småhusärenden . För flerbostadshus och lokaler är det genomsnittliga bidraget per ärende . Av de ärenden där bidrag beviljats utgör konvertering från direktverkande el . Den vanligaste boendetypen som beviljats medel är egnahem, . De vanligaste typerna av uppvärmningsform både bland ansökningar och bland beviljade bidrag är ved-, flis- eller pelletspanna samt värmepump. har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 105 GWh. Eleffektminskande åtgärder Det totala antalet beviljade ansökningar uppgår till 16 098 (per ) motsvarande ett belopp på . Av de ärenden där bidrag har beviljats utgörs av direktverkande elvärme. Den vanligaste bostadstypen där bidrag beviljats är egnahem. Den vanligaste åtgärden både vad gäller antal ansökningar och beviljade bidrag är effektvakt i kombination med kompletterande värmekälla. Det genomsnittliga bidraget per ansökan är och per lägenhet ca . har uppskattat att beviljade bidrag motsvarar en minskning av effektbehovet på omkring 50 MW och en minskning av elan- vändningen för uppvärmning med 27 GWh (per ). När det gäller effekten motsvarar den angivna minskningen skillnaden mellan effekten motsvarande huvudsäkringen före bidrag och huvudsäkring efter bidrag. det följer att den beräknade effektminskningen kan skilja sig högst väsentligt från verklig minskning av effekten. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.3. Tabell 9.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början - 189 995 203 787 - - Nya förpliktelser 320 000 300 000 342 000 - - Infriade förpliktelser* -130 005 -286 208 -245 787 -150 000 -150 000 Utestående förpliktelser 189 995 203 787 300 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 355 000 300 000 300 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Anslaget omfattar kortsiktiga åtgärder med syfte att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler. Enligt riktlinjerna energipolitiska beslut innefattar åtgärderna stöd till ökat utnyttjande av fjärrvärme, stöd till konvertering från eluppvärmning med direktverkande el till annan distributionsform samt stöd till eleffektminskande åtgärder. Målet med de två först nämnda åtgärderna är att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler. Målet med den sist nämnda åtgärden är att minska effektuttaget i småhus vid maxlast. Målet för stödet till fjärrvärmeutbyggnad är att elanvändningen skall minska med totalt av . De utvärderingar som genomförts tyder på att med den nuvarande utformningen kan problem uppstå med att nå målen. (Se avsnitt 3.3.3). Utöver detta medför de låga elpriserna att den privatekonomiska lönsamheten för de investeringar som omfattas av anslaget B1 är alltför dålig. Regeringen har därför ekonomiska vårproposition gjort bedömningen att det finns behov av vissa förändringar av de kortsiktiga åtgärderna för att nå en bättre måluppfyllelse. Som redovisats i den ekonomiska vårpropositionen har en omfördelning av anslagsbelopp gjorts över tiden. Omfördelningen innebar att medel flyttades respektive respektive . Beslutet innebär att tillgången på medel är relativt begränsad för att sedan öka väsentligt . påtalade regeringen ett behov av att se över utformningen av åtgärderna för minskad elanvändning i bostäder och lokaler. Enligt den ekonomiska vårpropositionen skall regeringen lämna förslag till framtida utformning av åtgärderna i syfte att minska elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler i budgetpropositionen för . Anslaget uppgår till totalt . Av dessa skall ca reserveras för utbetalningar som följd av redan fattade beslut samt eventuella utbetalningar som följd av prövning av de ärenden som inkommit . Mot bakgrund av de energipolitiska målen och vad som sagts ovan föreslår regeringen att verksamheten främst skall inriktas på utvecklingsprojekt. Detta kan innefatta ny teknik, nya systemlösningar, nya metoder för t.ex. samordnad upphandling. Målet med projekten skall vara att uppnå kostnadsminskningar. Härutöver bör stöd lämnas till utbyggnad av fjärrvärmenät, vilket utvecklas närmare nedan. Insatser för minskat effektuttag vid höglastperiod avskaffas Då det gäller bidrag till kompletterande värmekälla var ett syfte att effektuttaget d.v.s. under höglastperiod skulle minska. Den uppföljning som har genomförts tyder dock på att åtgärden endast har en marginell effekt på eleffektbehovet under maxlast. Orsaken är att det minskade effektbehovet som blir resultatet av installation av exempelvis en kamin inträffar som inte sammanfaller med tidpunkten för det maximala effektbehovet i det nationella elsystemet. Eftersom bidraget endast har en marginell effekt bör stödet till åtgärder för minskat effektuttag tas bort. Främjande av användning av ny teknik samt nya metoder Såsom framgått ovan anser regeringen att verksamheten främst bör inriktas på utveckling. Detta gäller även stödet för konvertering till fjärrvärme. Regeringen föreslår att stödet ges en sådan inriktning att utnyttjande av ny teknik och nya metoder främjas. Sådan ny teknik kan vara s.k. fyrrörsteknik, närvärme, nya systemlösningar etc. Teknik som innebär kostnadssänkningar skall prioriteras. Bidragsberättigad är vad avser bidrag till åtgärder i fastigheten även fortsättningsvis fastighetsägaren. Syftet med att utforma åtgärden på detta sätt är att främja den utveckling av ny och billigare teknik som är nödvändig. Delkonvertering Regeringen gör bedömningen att delkonvertering är ett möjligt sätt att sänka kostnaderna för installation av annat distributionssystem. Det skulle sannolikt också stimulera till konvertering med nya typer av tekniska lösningar.