prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — 5.2 Ett nytt studiestödssystem Regeringens förslag: Det skall införas ett nytt, samlat studiestöd som omfattar studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt högskole- och annan eftergymnasial nivå. De nuvarande studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) skall avvecklas. Det nya studiestödet skall benämnas studiemedel. Den nuvarande studiehjälpen skall finnas kvar och lämnas under samma förutsättningar som . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Utredningens förslag om ett sammanhållet studiestödssystem tillstyrks överlag. Skälen för regeringens förslag: Som beskrivits i det föregående är det mycket svårt för en enskild studerande att hålla sig underrättad om vilka regler för rätt till studiestöd som gäller i hennes eller hans fall. I synnerhet gäller det för studerande i vuxenutbildning. För de nuvarande studiestöden svux och svuxa gäller olika behörighetsvillkor. De för dessa stöd begränsade resurserna fördelas, när det gäller svux efter urval bland de sökande, medan svuxa kan lämnas så länge medlen räcker. Studiemedlen är däremot generella i den meningen att alla som antas till utbildning och fyller vissa grundvillkor har en ovillkorlig rätt till stöd. Dessa parallella system för samma typ av utbildning vänder sig till delvis samma målgrupper. Regeringen föreslår att ett mer enhetligt studiestöd införs. Grundtanken är att likartade regler skall gälla för alla utbildningsområden. Reglerna byggs i huvudsak upp kring det nuvarande studiemedelssystemet och det är därför lämpligt att det nya stödet benämns studiemedel. De nuvarande studiestöden svux och svuxa avvecklas. Det innebär vissa systemtekniska förändringar i förhållande till vad som gäller för dessa stöd. Så upphör bl.a. kopplingen till reglerna om dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen, vilket kommer att förenkla administrationen avsevärt. Den nuvarande uppdelningen på beskattade och obeskattade stödformer upphör. Vidare kan utbetalningen av stöd i fortsättningen ske i förskott på samma sätt som i nuvarande studiemedelssystem. De nuvarande detaljerade rutinerna om närvarokontroll som underlag för utbetalning av vuxenstudiestöd i efterskott ersätts med en enklare ordning. Det nya systemet kommer att bli mer lätthanterligt och förutsebart för de studerande. och det särskilda utbildningsbidraget Den femåriga satsningen på kommer att ligga kvar på i stort sett nuvarande nivå fram till och med . Det särskilda utbildningsbidraget (ubs) ingår som en del i . Det innebär att ubs kommer att finnas kvar vid sidan av det samordnade studiestöd som regeringen nu föreslår. Satsningen på beräknas sedan fortsätta på en lägre nivå . Regeringen avser att återkomma till om perioden sedan den parlamentariska kunskapslyftskommittén lämnat sitt slutbetänkande (dir. 1995:67). I det sammanhanget kommer också ett ställningstagande att göras om ubs för perioden efter bl.a. utifrån de ytterligare erfarenheter som då kan dras av om stödets rekryterande effekter. Mot denna bakgrund behandlas inte det särskilda utbildningsbidraget i denna proposition. Studiehjälpen I studiestödsutredningens uppdrag ingick inte att behandla studiehjälpen. Någon ändring av de materiella reglerna om studiehjälp föreslås därför inte i denna proposition utom i de fall det nya systemet föranleder följdändringar. Dessutom bör reglerna om studiehjälp i redaktionellt hänseende anpassas till de förslag som läggs fram. 6 Rätt till studiemedel 6.1 Studiemedlens storlek totalbelopp och bidragsnivåer 6.1.1 Totalbelopp Nuläget Studiemedlens totalbelopp, dvs. summan av bidrag och lån, är ca netto per studiemånad. Beloppet är relaterat till kostnadsutvecklingen i samhället via knytning till prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det motsvarar ca i bruttoinkomst. Vuxenstudiestöden och det särskilda utbildningsbidraget är i princip inkomstrelaterade och beräknas med utgångspunkt i den dagpenning den studerande skulle kunna få vid arbetslöshet. Det högsta beloppet i vuxenstudiestöden (bidrag efter skatt plus lån) och det särskilda utbildningsbidraget (bidrag efter skatt) varierar mellan ca 3 . En enhetlig totalnivå Regeringens förslag: Summan av bidrag och lån totalbeloppet skall vara lika för alla studerande och knytas till prisbasbeloppet. Nivån skall motsvara nuvarande studiemedel och uppgå till av prisbasbeloppet för heltidsstuderande eller sammanlagt av prisbasbeloppet för ett nio månaders studieår, dvs. Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av instanserna tillstyrker principen för nivån på totalbeloppet. Ett fåtal instanser har invändningar mot att man frångår en inkomstrelaterad ersättning för vissa vuxenstuderande. Några instanser, bl.a. och (), framhåller att totalbeloppet är för lågt för vissa grupper. () förordar en sänkt totalnivå i syfte att begränsa skuldsättningen. Skälen för regeringens förslag: Studiestödet skall göra det ekonomiskt möjligt för så breda grupper som möjligt att bedriva studier. Systemet skall kunna rymma studerande i olika åldrar och i skilda utbildningsformer. Studiestödet bör vara så pass stort att det går att leva på och på det sättet stimulera till studier. Beräkningar som bl.a. studiestödsutredningen gjort visar att det nuvarande totalbeloppet i studiemedlen är förhållandevis väl avpassat för de flesta studerandes behov; ca hälften av de studerande på högskolan är under . Vid en internationell jämförelse är totalbeloppet högt. Det står sig relativt bra även jämfört med stödnivån i de övriga nordiska länderna. I följande tabell visas exempel på disponibla resurser och skattade levnadsomkostnader för några olika typhushåll. Exempel på disponibla resurser och levnadsomkostnader per studiemånad för olika hushållstyper , kr Tabellen visar disponibelt nettobelopp per studiemånad (studiemedel, barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag). Detta jämförs med hushållets utgifter. Utgifterna baseras på: - , och delvis norm för levnadsomkostnadsnivå för hushåll med och utan barn. - En hög resp. låg bostadskostnad antas. - Barnomsorgsavgift i . Behovet av ekonomiskt stöd är mycket skiftande bl.a. på grund av att studerandegruppen inte är homogen. Studiemedelssystemet är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem. Studerande med försörjningsbörda har således möjlighet till kompletterande ekonomiskt tillskott, främst barnbidrag och bostadsbidrag. kommer barnbidragen troligen att kunna höjas och ekonomiskt utrymme för en maxtaxa för avgifter i barnomsorgen har reserverats. Detta får stor ekonomisk betydelse för studerande som har barn. Regeringen avser vidare att utse en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av bl.a. de familjeekonomiska stöden, där särskilt marginaleffekter i förhållande till andra stödformer och skatteregler kommer att analyseras. Studerande med särskilda behov bör alltså mötas genom åtgärder inom andra trygghetssystem. Många studerande förvärvsarbetar också vid sidan av studierna. Regeringen föreslår i denna proposition att reglerna för inkomstprövning skall bli mer generösa jämfört med vad som gäller i nuvarande studiemedelssystem (avsnitt 6.6). Därmed ökar den enskildes möjligheter att själv bidra till sin försörjning och arbetslinjen stärks. Sammantaget gör regeringen den bedömningen att den nuvarande studiemedelsnivån är väl avvägd. Totalnivån i det nya systemet föreslås därför vara densamma som i nuvarande studiemedel. Beloppet skall vara generellt och ges med samma belopp till alla studerande. I avsnitt 6.2.1 föreslås att studiemedlen beräknas . Totalbeloppet bör som relateras till kostnadsutvecklingen i samhället genom att kopplas till prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Totalbeloppet skall därför bestämmas till av prisbasbeloppet vid heltidsstudier. Månadsbeloppet kommer alltså på samma sätt som att uppgå till (prisbasbelopp). 6.1.2 Bidragsnivåer Regeringens förslag: Till alla studerande som är berättigade till studiemedel skall det, oavsett utbildningsnivå, lämnas studiebidrag vid heltidsstudier av prisbasbeloppet . Bidragsdelen skall därmed uppgå till av totalbeloppet. En särskild resursram skall avsättas för att ett högre studiebidrag skall kunna lämnas för studier på främst grundskole- och gymnasienivå. Bidraget skall kunna lämnas till studerande som är eller äldre. Bidraget skall vid heltidsstudier utgöra av prisbasbeloppet . För dessa studerande skall därmed bidragsdelen uppgå till av totalbeloppet. En studerande som har fått det högre bidraget för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning skall ha förtur till detta bidrag. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda bestämmelser om vad som i övrigt skall krävas för rätt till bidraget. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att av totalbeloppet skall bidragsdelen utgöra på grundskolenivå, upp till gymnasiekompetens för den som är eller äldre och för övriga studerande. Remissinstanserna: En majoritet av instanserna tillstyrker principen om varierande bidragsandelar för respektive studienivå. () är positiva till principen om ett samordnat stöd med en prioritering av bidragen till lågutbildade, men anser att bidragsdelen för högskolestuderande bör vara . En del instanser anser att grundskolestudier skall ge ett bidrag på av totalbeloppet. Några menar att bidraget bör vara lika stort för grundskole- resp. gymnasienivå eftersom många studerar på båda nivåerna. Skälen för regeringens förslag Bidrag och lån De nya studiemedlen skall i likhet med dagens system bestå av bidrag och lån. Bidragets storlek beskrivs närmare i det följande. Återstående del av de totala studiemedlen består av lån. I följande uppställning anges bidragsdel, lånedel och totalbelopp för en heltidsstuderande. Totalbelopp och bidragsnivåer i det nya systemet per studiemånad Generellt bidrag Högre bidrag Kronor % av total Kronor % av total Bidrag 2 449 34,5 5 820 82,0 Lån 4 649 65,5 1 278 18,0 Totalbelopp 7 098 100,0 7 098 100,0 Det generella bidraget Studiebidragets andel av studiemedlen är av totalbeloppet eller nära . Utredningen anser att det är nödvändigt att förbättra studiebidraget för högskolestuderande. Motiven är att vidmakthålla studiestödets rekryteringsfrämjande effekt samt att minska skuldsättningen. Regeringen delar utredningens uppfattning att ett högre bidrag har en stimulerande effekt på rekryteringen till högre utbildning särskilt bland inkomstsvaga grupper. Regeringen delar också utredningens oro över den skuldsättning som högre studier ofta medför. Det mest effektiva sättet att minska skuldsättningen är att höja bidragsandelen. Det statsfinansiella läget tillåter emellertid inte en så stor höjning som utredningen föreslår. En förbättring är dock möjlig att genomföra så att bidraget höjs till av totalbeloppet. Den höjda bidragsnivån förväntas få en förstärkt rekryterande effekt till högre utbildning. Skuldsättningen minskar och även låneutnyttjandet förväntas bli mindre. Regeringen föreslår att det generella bidraget som alla studiemedelsberättigade studerande kan få oavsett utbildningsnivå skall bestämmas till av prisbasbeloppet vid heltidsstudier. Bidraget kommer därmed att utgöra av totalbeloppet. Det totala studiebidraget uppgår alltså till eller () priser. Jämfört med dagens regler ökar bidraget med per studiemånad vid heltidsstudier. Det högre bidraget Studerande med låg utbildningsbakgrund har störst behov av utbildning. För att rekrytera dem till studier och därmed stärka deras ställning i arbetsliv och samhällsliv är det motiverat med ett förmånligt studiebidrag för studier på grundskole- och gymnasienivå. Av remissvaren framgår att många anser att det vore önskvärt med höjda bidrag för vuxenstuderande. Flera instanser framhåller att man inte skall behöva skuldsätta sig för att uppnå grundskole- eller gymnasiekompetens medan en del tillstyrker utredningens förslag. Av statsfinansiella skäl är det inte möjligt att införa så höga generella bidrag för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå som utredningen föreslår, dvs. respektive av totalbeloppet. Enligt regeringens mening måste resurserna för ändamålet begränsas. Regeringen finner det också mest ändamålsenligt med endast en enda högre bidragsnivå, bl.a. eftersom många studerande på grundskolenivå också läser ämnen på gymnasienivå. Bidragets storlek är av stor betydelse för rekryteringen till utbildning. Regeringen anser att den högre bidragsnivån skall bestämmas till ett belopp som i princip motsvarar nuvarande högsta bidrag i svux och svuxa efter avdrag för skatt. Bidragets andel bör därför bestämmas till av prisbasbeloppet vid heltidsstudier, vilket innebär av totalbeloppet. Det totala bidragsbeloppet uppgår alltså till eller () priser. Denna nivå ligger i linje med utredningens förslag till bidrag för grundskolestuderande och innebär ekonomiska fördelar för de flesta som kan komma i fråga för bidraget. Det förväntas få en klart rekryterande effekt för vuxna med lägre inkomster. Skuldsättningen behöver därmed inte bli nämnvärt stor. Det nya studiemedelssystemet avses fungera , där det högre bidraget ingår som en ramad resurs. Resursramen bör därför kunna avpassas i förhållande till förändrade utbildningsbehov i samhället och tillgången på allmänna medel. Under vissa perioder kan förändringar på arbetsmarknaden göra det särskilt motiverat att stimulera rekryteringen till vuxenstudier av arbetslösa eller anställda som riskerar arbetslöshet. Ställningstagande till den närmare dimensioneringen av resurser för det högre bidraget bör därför fattas i samband med att tar ställning till de ekonomiska ramarna för åren 2001 2003. Dimensioneringen blir då också beroende av regeringens bedömning av behovet av det särskilda utbildningsbidraget (ubs). I denna proposition beräknas det högre bidraget komma att omfatta ca 70 000 studerande, vilket bedöms vara en rimlig långsiktig nivå mot bakgrund av erfarenheterna av utnyttjandet i svux/svuxa-systemen. Det högre bidraget bör vara tillgängligt för både arbetslösa och arbetstagare men vara tydligt avgränsat, t.ex. efter ålder och utbildningsbehov. En lägsta ålder för rätt till stöd måste finnas dels för att undvika avhopp i gymnasieskolan, dels mot bakgrund av att vissa ungdomar kompletteringsläser i komvux. förordar som lägsta ålder för det högre bidraget. I nuvarande svuxa- system är lägsta åldersgräns. I svux finns ingen åldersgräns men krav förvärvsarbete eller motsvarande. För att få ubs är åldersgränsen . I praktiken har kommit att bli en åldersgräns som fått spela en avgörande roll vid val av studiestöd. Regeringen anser att detta är en lämplig gräns i det reguljära systemet. Vidare bör regler införas som innebär att den som en gång beviljats det högre bidraget skall ha förtur till detta bidrag för att slutföra den påbörjade utbildningen. Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare reglerna för rätt till det högre bidraget. Det högre bidraget bör riktas till grupper som är i särskilt behov av kompetensförstärkning och som det är angeläget att rekrytera till utbildning. En lämplig avgränsning efter utbildningbehov kan vara att det högre bidraget i första hand ges till dem som saknar grundskolekompetens och i andra hand till dem som saknar gymnasiekompetens. Inom ramen för ett flexibelt system bör det emellertid finnas möjligheter att styra bidraget till angelägna studerandegrupper oavsett utbildningsnivå. Under vissa perioder kan också den aktuella situationen på arbetsmarknaden spela en roll. I de närmare föreskrifter som regeringen föreslås få utfärda avses det prioriterade bidraget omfatta t.ex. även studerande vid yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) och vid vissa lärarutbildningar (specialpedagogutbildning). All erfarenhet visar att ett urvalssystem är svårt och tungrott att administrera. () har tillämpat olika system med urval inom vuxenstudiestöden. I betänkandet CSN en myndighet i ständig förändring (SOU 1998:131) framhålls att det är angeläget att förenkla regelsystemet bl.a. vad gäller bestämmelser om urval. Riskerna är stora att ett urvalsförfarande inte kommer att leda till en rättvis prövning, träffsäkerheten är trots allt liten. Regeringen gör den bedömningen att ett system med urval bör undvikas. I det fall medlen för det högre bidraget inte räcker till alla sökande bör den ordning som gäller i det nuvarande svuxa-systemet tillämpas, nämligen att stöd beviljas i den ordning ansökningarna kommer in och så länge resurserna räcker. Den som en gång har beviljats det högre bidraget skall som nämnts få förtur till fortsatt stöd för att avsluta den påbörjade utbildningen. Naturvetenskaplig och teknisk utbildning Som ett led i statsmakternas särskilda satsning på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, s.k. NT-utbildningar, har särskilda funnits till vilka ett särskilt förmånligt studiestöd, s.k. NT-svux, knutits. Detta regleras genom förordningen (1995:819) om vissa naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m. Antagningen till dessa utbildningsplatser med det särskilda svux-stödet avslutades i och med antagningen till . Resurser för fortsatt stöd till dessa studerande anvisas under ett särskilt anslag (A7, utgiftsområde 15). De studerande som har NT-svux skall kunna få fortsatt stöd enligt nuvarande regler för slutförande av utbildningen. 6.1.3 Tilläggslån för studerande som är eller äldre Regeringens förslag: Studerande som är eller äldre skall oavsett utbildningsnivå ha möjlighet att under vissa förutsättningar få ett tilläggslån av prisbasbeloppet , dvs. (priser). Tilläggslånet skall kunna lämnas till heltidsstuderande under längst (). Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om vad som i övrigt skall gälla för rätt till tilläggslån. Utredningens förslag: Utredningen föreslår en möjlighet till inkomstrelaterat tilläggslån för studerande på grundskole- och gymnasienivå så att den totala nivån skall kunna bli oförändrad jämfört med vad som följer av nuvarande vuxenstudiestödsregler. Remissinstanserna: () anser att möjligheter till tilläggslån skall finnas också vid högskolestudier. () menar att motivet för tilläggslån måste ha sin utgångspunkt i kostnaderna under studier och inte vilka studier som bedrivs. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att det nya studiestödet får en god rekryteringseffekt och att beloppsnivån gör det möjligt för personer ur olika samhällsgrupper och med varierande livssituation att börja studera. Många vuxna studerande har en annan livssituation och levnadsnivå än ungdomsstuderande. De ekonomiska förhållandena för vuxenstuderande har påtalats i många olika sammanhang, bl.a. i den s.k. ensamföräldragruppens rapport (dnr S 1996:1393F). Totalnivån på ca kan således komma att av vissa studerande uppfattas som otillräcklig. Bland annat därför föreslås i det följande att det s.k. fribeloppet skall höjas för att öka de studerandes möjlighet att påverka den egna ekonomin. Alla studerande får emellertid inte arbete eller har inte möjlighet att arbeta vid sidan av studierna. Regeringen anser att totalbeloppet i vissa fall skall kunna kompletteras med ett tilläggslån. Beloppet bör på samma sätt som grundbeloppet vara lika för alla som kan komma i fråga för lånet. Det bör bestämmas till ett högsta belopp och knytas till prisbasbeloppet. För att undvika att skuldsättningen ökar alltför mycket för dem som utnyttjar lånet bör beloppet bestämmas till av prisbasbeloppet , vilket motsvarar och lämnas under högst . Totalt skall tilläggslånet alltså högst kunna uppgå till . Den totala studiestödsnivån per studiemånad kommer tillsammans med tilläggslån att uppgå till per studiemånad vilket ungefär motsvarar den högsta ersättningsnivån efter skatt i arbetslöshetsförsäkringen. Tilläggslån skall kunna lämnas till studerande oavsett utbildningsnivå. De personer som skall kunna komma i fråga för tilläggslånet bör emellertid ha passerat ungdomsåren. Gemensamt för dem bör vara att de fyllt och att studierna medför en ansträngd ekonomi t.ex. till följd av att den tidigare arbetsinkomsten gett förutsättningar för betydligt större levnadsomkostnader än vad totalbeloppet i studiemedlen medger. En prövning av den enskildes ekonomiska situation kan bli aktuell. Tilläggslån bör endast kunna lämnas för heltidsstudier i . Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att lämna närmare föreskrifter om tilläggslån. I nästa avsnitt behandlas möjligheten till tilläggslån för vissa andra merkostnader. 6.1.4 Tilläggslån för vissa merkostnader Regeringens förslag: Det skall finnas möjlighet till tilläggslån för vissa angelägna merkostnader. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om rätt till sådant lån. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att tilläggslån för merkostnader lämnas i stort sett enligt samma grunder som gäller för dagens extra studiemedel med undantag för lån för inköp av musikinstrument och lån för utbildningsavgifter vid utlandsstudier. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har invänt mot utredningens förslag att begränsa möjligheten till extra studielån för vissa merkostnader. Motivet är att den sociala snedrekryteringen befaras öka om lånemöjligheten för t.ex. avgifter försämras. Skälen för regeringens förslag: I dagens system kan extra studiemedel i form av lån beviljas om det finns särskilda skäl. Närmare bestämmelser om det har efter bemyndigande av regeringen utformats av (). Extra studiemedel kan lämnas för utbildningsavgifter, kostnader för dubbel bosättning, obligatoriska studieresor, vissa andra reskostnader, inköp av dyrare studiematerial, såsom musikinstrument etc. Möjligheter till extra lån bör finnas kvar också i det nya systemet. I stället för det nuvarande begreppet extra studiemedel, som inte tydliggör att det är fråga om lån, bör begreppet tilläggslån användas. Det bör även i fortsättningen ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda de föreskrifter som behövs om rätt till tilläggslån. Tilläggslån för vissa utbildningsavgifter Studier utomlands är som regel förenade med högre kostnader än studier i . Enligt dagens tillämpning kan utlandsstuderande få extra studielån med högst per studiemånad för undervisningsavgifter utöver vissa andra merkostnader förknippade med utlandsstudierna, t.ex. reskostnader. Även studerande i som går i en utbildning som inte är statlig eller statsunderstödd har möjlighet att få extra studielån för eventuella utbildningsavgifter. De nuvarande reglerna är till största delen fastställda av CSN i föreskrifter som myndigheten har bemyndigande att utfärda. Lånemöjligheterna är mycket generösa. visar att utbildningsavgifterna förorsakar en kraftigt ökad skuldbörda för utlandsstuderande. Även CSN har i olika sammanhang pekat på dessa problem. har publicerat en utvärdering av effekterna av studier utomlands Utlandsstudier till vilken nytta? (1999:10R). Av utvärderingen framgår bl.a. att intresset för utlandsstudier ökat kraftigt och att möjligheten att få studiemedel vid utlandsstudier har bidragit till denna utveckling. Erfarenheterna visar att utlandsstudierna ofta är en god investering både för enskilda och för staten samt för utvecklingen i samhället. Många studenter söker arbete i efter utlandsvistelsen. Regeringen anser att det är av stor vikt att främja internationaliseringen av utbildning och studerandeutbytet länder emellan. Detta bidrar till att öka förståelsen för andra kulturer och samhällen. Förutsättningarna för att få studiestöd vid utlandsstudier bör därför inte förändras så att utlandsstudier motverkas. Möjligheter till tilläggslån för bl.a. utbildningsavgifter bör finnas kvar även i fortsättningen för att underlätta studier både utomlands och i . Tilläggslån för inköp av musikinstrument m.m.