prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Avgiften utgör av ersättning i form av 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 2 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1 3 nämnda lag, 2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, 6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ lagen om allmän försäkring, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen näringsverksamhet, 10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid generationsväxling, 11. utbildningsbidrag för doktorander, 12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, 14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 13. särskilt utbildningsbidrag, 14. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16. bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om studiestöd som beviljats enligt den upphävda studiestödslagen (1973:349) eller enligt övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:000). 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Rätt till handikappersättning har den som har fyllt och som innan han eller hon har fyllt för avsevärd tid har fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han eller hon 1. i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, 2. för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan, eller 3. i annat fall har betydande merutgifter. Om den funktionshindrade behöver hjälp antingen i den dagliga livsföringen och för att kunna förvärvsarbeta, eller i något av dessa båda avseenden, och dessutom har merutgifter i anledning av funktionshindret, grundas bedömningen av rätten till handikappersättning på det sammanlagda behovet av stöd. Vid tillämpning av denna paragraf skall med en person som förvärvsarbetar likställas en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1973:349) eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning är utesluten från sådan förmån. Vid tillämpning av denna paragraf skall med en person som förvärvsarbetar likställas en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:000) eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning är utesluten från sådan förmån. Handikappersättning utges alltid till den som är blind, döv eller gravt hörselskadad om blindheten, dövheten eller hörselskadan inträtt . Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om studiestöd som beviljats enligt den upphävda studiestödslagen (1973:349) eller enligt övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:000). 2.20 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 14 § socialförsäkringslagen (1999:000) skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1998/99:119 Föreslagen lydelse 3 kap. 14 § Den som är bosatt i är försäkrad för pensionsgrundande belopp för barnår enligt 3 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Den som har genomgått grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt är försäkrad för pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring enligt 3 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. Den som är bosatt i är försäkrad för pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. 2.21 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 § socialförsäkringslagen (1999:000) skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1998/99:119 Föreslagen lydelse 3 kap. 13 § Den som uppbär någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1. vårdbidrag, som inte enbart avser merkostnader, enligt 8 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 2. dagpenning från arbetslöshetskassa, 3. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid generationsväxling, 4. utbildningsbidrag för doktorander, 5. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 6. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, 6. särskilt utbildningsbidrag, 7. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 7. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 8. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, eller 9. stipendium som enligt punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall tas upp som intäkt av tjänst. Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om studiestöd som beviljats enligt den upphävda studiestödslagen (1973:349) eller enligt övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:000). 2.22 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:000) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 7 § och 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:000) skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1999/2000:2 Föreslagen lydelse 9 kap. 7 § Följande räntor och avgifter får inte dras av: räntor enligt 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349), avgifter enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag, och räntor enligt 36 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Följande räntor och avgifter får inte dras av: räntor enligt 4 kap. 1 § studiestödslagen (1999:000), avgifter enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag, och räntor enligt 36 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. 11 kap. 34 § Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp: 1. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 2. sådant utbildningsbidrag för doktorander som avses i 4 kap. 3 § studiestödslagen, 3. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 4. särskilt utbildningsbidrag och timersättning vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) enligt 1 kap. 3 a § vuxenutbildningslagen (1984:1118), och 5. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt 3, 4 och 6 kap. studiestödslagen samt studielån enligt 7 kap. samma lag skall inte tas upp. 1. utbildningsbidrag för doktorander, 2. särskilt utbildningsbidrag, och 3. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:000) skall inte tas upp. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Den äldre lydelsen av 9 kap. 7 § gäller fortfarande för räntor enligt den upphävda studiestödslagen (1973:349). Den äldre lydelsen av 11 kap. 34 § gäller fortfarande i fråga om studiestöd som beviljats enligt den upphävda studiestödslagen (1973:349) eller enligt övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:000). 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ikraftträdande av inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1999:000) om ikraftträdande av inkomstskattelagen skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1999/2000:2 Föreslagen lydelse 4 kap. 6 § Avgifter enligt 8 kap. studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse före får inte dras av. Avgifter enligt 8 kap. den upphävda studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse före får inte dras av. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3 Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1994:148) tillkallade chefen för en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utreda riktlinjer för en reformering av studiestödssystemet. Kommittén fick i uppdrag att göra en övergripande översyn och att särskilt uppmärksamma följande frågor, nämligen - hur studiestödet kan motverka social snedrekrytering, - förutsättningarna för ett mer sammanhållet system, - totalbelopp och bidragsnivåer i ett sammanhållet system, - lånesystem och återbetalningsvillkor samt - en uppräkning av bidragsdelen i studiemedlen med hänsyn till att studier som finansieras med detta stöd avsågs bli pensionsgrundande i ett reformerat pensionssystem. Kommittén fick genom tilläggsdirektiv (dir. 1995:157) i uppdrag att redovisa på vilket sätt en förändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning fordrar anpassningar i studiefinansieringen. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1996:19) fick kommittén i uppdrag att beakta rapporten om de ensamstående föräldrarna och bostadsbidragsutredningen i sina överväganden av hur studier skall kunna underlättas för dem med stor försörjningsbörda och hög boendekostnad. Kommittén, som antog namnet , överlämnade sina förslag i betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Vidare har kommittén överlämnat följande skrivelser till , nämligen - skrivelse angående bostadsstöd till studerande med anledning av förslag - skrivelse angående beskattning av bidraget i studiemedlen - redogörelse i anledning av regeringens tilläggsdirektiv . Kommitténs betänkande har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr U96/2076/ST). De förslag av som inte berörs i det följande har regeringen inte funnit skäl att föreslå . Information om förslagen i denna proposition om pensionsrätt för studier har lämnats till Genomförandegruppen (arbetsgrupp för genomförandet av reformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet med företrädare för de partier - m, c, fp, kd och s - som ställt sig bakom pensionsöverenskommelsen). Lagrådet Förslaget till ny studiestödslag innehåller, med undantag av den föreslagna 6 kap. 10 §, inte någon sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. Den nämnda bestämmelsen i 6 kap 10 § överensstämmer med nu gällande 8 kap. 25 § studiestödslagen (1973:349). Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse. Förslaget till ny studiestödslag medför att följdändringar föreslås i andra lagar, bl.a. inom skattelagstiftningen. Merparten av de föreslagna ändringarna kräver inte Lagrådets hörande. I övrigt innebär förslagen endast redaktionella ändringar. Ändringarna föranleds dels av att förslag lämnas om att vissa former av studiestöd skall avvecklas, dels att en ny studiestödslag föreslås. Ändringarna är således av enklare beskaffenhet och Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse. 4 Studiestödet en viktig del av utbildningspolitiken Utbildning utvecklar Det övergripande utbildningspolitiska målet är att varje medborgare skall ha möjlighet till god utbildning oavsett kön, social eller ekonomisk bakgrund, bostadsort m.m. Utbildning frigör och utvecklar människors inneboende resurser. Utbildning ger kvinnor och män ökade förutsättningar att leva ett rikare och friare liv. Genom utbildning får den enskilde bättre beredskap att möta förändringar i arbetsliv och samhälle. Det blir naturligare att självständigt ta ställning i olika frågor och ta aktiv del i kultur- och föreningsliv. I ett samhälle som hävdar människors lika värde är möjligheter till utbildning för alla en grundförutsättning. Målet att medborgarna skall bli delaktiga i och få inflytande över samhällsutvecklingen ligger till grund för allt samhällsarbete. Den starka efterfrågan på utbildning är utmärkande för dagens samhälle där kunskaper och kompetens blir allt viktigare för en väl fungerande arbetsmarknad. Utbildningens stora betydelse för den ekonomiska framstegstakten, för den sociala och kulturella utvecklingen och för skapandet av ett ekologiskt uthålligt samhälle är självklar. Den snabba samhällsomvandlingen är en pågående process, där strukturella förändringar i arbetslivet, teknikutvecklingen, integrationen i , internationaliseringen i stort, inflytande från andra kulturer etc. föder behov av kontinuerligt vidgade kunskaper. Det gäller inom alla områden och har inneburit omstrukturering och expansion inom de flesta utbildningsområden. Ekonomisk tillväxt ger möjligheter att trygga välfärden. Det är därför ett samhälleligt intresse att kunskapsbasen hos befolkningen upprätthålls och stärks på alla nivåer och att inga grupper lämnas utanför. Situationen med arbetslöshet har ytterligare accentuerat detta faktum. Men ekonomisk tillväxt och landets konkurrenskraft är också beroende av medborgarnas beredskap att möta förändringar. Kostnaderna för utbildning och studiestöd kan ses som en samhällelig investering som ger avkastning i ett senare skede i form av ökad ekonomisk tillväxt och social och kulturell utveckling. Stora resurser tas i anspråk dels i form av direkta kostnader i samband med undervisningen, dels i form av utebliven produktion . Effektiviteten och kvaliteten inom samtliga delar av utbildningssystemet är således av stor vikt. Offentligt finansierad utbildning kompletteras med kompetensutveckling inom arbetslivet genom de resurser som avsätts för personalutbildning hos statliga myndigheter, kommuner, landsting och privata företag. Informellt lärande i hemmen, inte minst genom den ökade tillgängligheten till IT, blir alltmer betydelsefullt. För många företag utgör internutbildningen en naturlig del av investeringarna, men är av företagsekonomiska skäl funktionsinriktad. En stor del av arbetskraften ställs också utanför sådana insatser. Behovet av en ökad allmänteoretisk grundkompetens kan dessutom tillgodoses i mycket ringa utsträckning på det sättet. Ungdomsskolan har byggts ut , vilket har lett till att skillnaderna i utbildningsbakgrund har ökat mellan ungdoms- och vuxengenerationerna. Dessutom har förändringstakten ökat mycket starkt i arbetsliv och samhälle. Det är därför viktigt att fortsatta möjligheter ges även för äldre att kompensera brister i grundutbildningen och också få reella möjligheter att uppgradera sina kunskaper. Detta är vuxenutbildningens främsta mål. Övertygelsen att utbildning är en viktig omskapande kraft ligger till grund för samhällets samlade insatser. Utbildning på alla nivåer bör utformas så att den stimulerar till fortsatt kunskapsinhämtning. Genom ett livslångt lärande som breddar och fördjupar tidigare kunskaper kan en god kompetens upprätthållas hos breda grupper av befolkningen. Fortsatt utbyggnad av utbildningskapaciteten Internationellt sett har en mycket välutbildad befolkning. Gymnasieskolan är närmast en allmän medborgarskola. På vuxenutbildningens område är vi världsledande både när det gäller utformning och omfattning. Allt fler unga och äldre genomgår högskole- utbildning. Den andel av en årskull i gymnasieskolan som går vidare till höskoleutbildning är emellertid lägre i än i en del andra industriländer. Denna andel bör öka. Även rekryteringen från traditionell vuxenutbildning bör öka, särskilt med tanke på att ungdomskullarna i gymnasieskolan har minskat och börjar öka igen först kring . De extraordinära satsningar på vuxenutbildningens område som görs genom ger nya möjligheter till studier för stora grupper arbetslösa och anställda som behöver överbryggande eller kompletterande gymnasial utbildning. Studierna kan vara en väg in i arbetslivet eller utgöra grund för vidareutbildning. För många leder studierna till behörighet till högskolestudier. Genom denna breddade rekryteringsbas kan den sociala sammansättningen av studerande vid högskolorna bli jämnare som den andel av befolkningen som genomgår högre utbildning ökar. Efterfrågan på utbildning har länge varit större än tillgången på platser. Högskolan har expanderat starkt . Antalet studerande vid universitet och högskolor är nu drygt 300 000. 2002 tillförs området resurser motsvarande sammanlagt 89 000 nya permanenta utbildningsplatser med tyngdpunkt på naturvetenskap och teknik. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har bedrivits och omfattar nu sammanlagt 12 000 årsplatser. Tillgängligheten till utbildning är en nyckelfråga. Goda möjligheter för unga och äldre att antas till utbildning måste dock kombineras med ett väl fungerande studiestöd om de utbildningspolitiska målen skall nås. Studiestödets utveckling Genom studiemedelssystemets tillkomst fick ett för världen unikt system för enskildas finansiering av högre studier. Regelverket var enkelt och klart utformat. Den mest signifikativa förändringen i förhållande till tidigare system och i förhållande till systemen i andra länder var att alla som blev antagna till eftergymnasial utbildning i princip också hade rätt till studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomiska situation. Stöd lämnades i form av bidrag och lån till ett belopp som möjliggjorde heltidsstudier. Den totala nivån gjordes följsam mot den allmänna prisutvecklingen. Återbetalningen av studielån skulle ske i fast penningvärde. Lånen skulle normalt vara slutbetalda . Den fortsatta utvecklingen på utbildningsområdet, främst utbyggnaden av vuxenutbildningen och det vidgade tillträdet till högskoleutbildning, ledde till en kraftig ökning av äldre studerande och krav på ökade studiefinansieringsmöjligheter. En första större förändring genomfördes när äldre studerande i studiehjälpssystemet fördes över till studiemedelssystemet. Denna grupp fick därmed samma ekonomiska förutsättningar som studerande i eftergymnasial utbildning. Beslutet sågs som ett första steg mot ett mer enhetligt studiestöd. En omfattande förändring skedde genom vuxenutbildningsreformen. Insatserna innefattade bl.a. särskilda rekryteringsåtgärder på arbetsplatserna, rätt till ledighet från arbetet för studier samt förmånlig studiefinansiering genom det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och korttidsstudiestödet. Svux och korttidsstudiestöd riktades i första hand till dem som tog ledigt från arbetet för att studera på grund- eller gymnasienivå. Av den anledningen beslutade om införande av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) . Avsikten var att arbetslösa skulle kunna få vuxenstudiestöd för reguljär utbildning på grund- och gymnasienivå utan att utsättas för den urvalsprövning som gällde i svux-systemet. Resurserna för svuxa var från början blygsamma. Fr.o.m. har emellertid betydande resurser avsatts för detta stöd. De omfattande förändringar som genomfördes 1989 gäller i allt väsentligt fortfarande. Den huvudsakliga innebörden av omläggningen var att de stora subventioner som låg inbyggda i lånesystemet omvandlades till ökade bidrag . De nya reglerna innefattade bl.a. en höjd totalnivå, ett höjt studiebidrag som värdesäkrades och vidgade möjligheter till studiemedel vid utlandsstudier. En inkomstrelaterad återbetalning av studielån infördes. I de olika åtgärder som vidtagits för att öka sysselsättningen och motverka arbetslösheten ingår den nu pågående kraftiga utbyggnaden av antalet utbildningsplatser både inom högskolan och vuxenutbildningen. Inom ramen för infördes fr.o.m. ett nytt vuxenstudiestöd, särskilt utbildningsbidrag (ubs) som motsvarar ersättningen vid arbetslöshet. Av följande sammanställning framgår antalet studerande som fått studiestöd samt totalt utbetalda belopp under . Studiehjälp för studier på gymnasienivå samt de timbaserade studiestöden är inte medtagna. Antal personer och utbetalda belopp i studiestöd Stödform Antal personer med Totalt utbetalt, mkr Bidrag Lån Bidrag Lån Studiemedel gymnasial nivå 114 000 84 700 1 086 2 171 eftergymnasial nivå 297 800 241 600 3 828 8 336 (inkl. utlandsstudier) Svux 21 700 13 800 740 * 165 Svux för NT och 10 200 7 300 529 * 128 speciallärarutbildning Svuxa 28 800 14 200 681 * 124 Ubs Sammanlagt 595 800 361 200 14 511 10 924 -------------------------------- * Beskattade bidrag I bilaga 1 finns en kort sammanfattning av reglerna för nuvarande studiestöd. Studiestödets roll Studiestödet i är utformat så att det skall bidra till att förverkliga de utbildningspolitiska målen genom att bl.a. minska betydelsen av social, ekonomisk och geografisk bakgrund liksom att underlätta för äldre personer att studera. All utbildning i det offentliga skolväsendet och vid universitet och högskolor i är avgiftsfri för de studerande. Denna möjlighet att studera utan att åsamkas kostnader för själva undervisningen är en form av välfärd som inte är vanlig i många andra länder. Inför beslutet att studera är det alltså i princip finansieringen av det egna uppehället samt återbetalningen av tagna studielån som den enskilde själv måste ta ansvar för. Uppgifter från visar att ungefär hälften av alla registrerade studerande i grundläggande högskoleutbildning är eller äldre. Andelen unga studenter stiger troligen först kring , då årskullarna som slutar gymnasieskolan börjar öka. Andelen kvinnor vid universitet och högskolor utgör drygt hälften av alla registrerade studerande. Könsfördelningen varierar emellertid mellan olika ämnesområden. I vård och omsorg utgör andelen kvinnor , medan de inom teknikområdet utgör . Rekryteringen till högskolan från hem med arbetarbakgrund är fortfarande låg, även om en viss utjämning skett mellan olika grupper sett i ett längre perspektiv. Följande tabell visar hur stor andel av en årskull som börjat i högskolan , fördelat efter hemmets utbildningsbakgrund. Födda år Antal personer Föräldrarnas utbildningsnivå utbildning Uppgift saknas 1968 Hela årskullen 114 195 Börjat i högskolan 17 129 Hela årskullen 99 594 Börjat i högskolan 29 878 Tabellen visar att andelen av en årskull som börjar högskolestudier har ökat markant mellan ungdomar födda och födda , från . Övergångsfrekvensen för ungdomar som kommer från hem där föräldrarna inte har gymnasial utbildning har ökat från av födda år av födda . Detta är relativt sett en större ökning än vad som skett för ungdomar vars föräldrar har minst gymnasial utbildning. Orsakerna till den sneda sociala rekryteringen till främst högre utbildning har studerats och diskuterats och i olika sammanhang. Undersökningar av tillströmningen till högre utbildning tyder på att tillgången på studiemedel har en positiv effekt på rekryteringen, likaså att stödet är en viktig faktor bakom minskad social snedrekrytering även om denna effekt avtagit.