prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Tabell 4 Andelen arbetsställen inom respektive sektor som använder IT, 1997 Sektor Procent Tillverkning 65 Kunskapsintensiv industri 80 Kapitalintensiv industri 71 Arbetsintensiv industri 57 Kapitalintensiv övrig industri 20 Bygg 42 Handel 62 Kommunikation 67 Landtransport 61 Post- och telekommunikation 88 Företagstjänster 90 Finansförmedling etc 83 Databehandlingsverksamhetsamhet etc 95 Fastighetsverksamhet etc 61 FoU 100 Andra service företag 65 Totalt 66 Källa: Flex-2 databasen, IT-användningen ökar med ökad storlek på arbetsstället (tabell 5). Så gott som samtliga företag med fler än 250 anställda använder datorer och datakommunikation för informationshantering, jämfört med drygt vartannat arbetsställe med mellan 5 9 sysselsatta. Tabell 5 Andelen arbetsställen inom respektive storleksklass som använde IT, 1997 Storleksklass, antal sysselsatta Procent 5 9 57 10 19 63 20 49 76 50 249 90 Över 250 96 Totalt 66 Källa: Flex-2 databasen, . undersökte också förekomsten av internt och externt informations- eller kunskapsutbyte med hjälp av nätverk, databaser, och elektroniska konferenser. Med internt utbyte avses kontakter inom samma arbetsställe. I det externa informations- och kunskapsutbytet ingår kontakter med andra arbetsställen, företag, kunder, leverantörer m.fl. Som framgår av tabell 6 är Internet/e-post det vanligaste verktyget för intern kommunikation. Som förväntat ökar användningen av Internet och e-post för intern kommunikation med storleken på arbetsstället. För användningen av nätverk och gemensamma databaser är storlekssambandet omvänt, ju större arbetsställe desto mindre används dessa verktyg för den interna kommunikationen. Tabell 6 Andelen arbetsställen, av totalt antal IT-användande arbetsställen inom respektive storleksklass, där det förekommer ett internt informations- eller kunskapsutbyte med hjälp av nätverk, gemensamma databaser etc., 1997 Storleksklass Nätverk/ Gemensamma databaser /Internet Elektroniska konferenser 20 49 22 43 6 50 249 21 54 6 250 eller fler 14 68 9 Total 21 48 6 Källa: Flex-2 databasen, . Som framgår av tabell 7 är Internet och e-post det dominerande verktygen även för extern kommunikation. Användandet av elektroniska konferenser ökar med storlek, av arbetsställen med mer än 250 anställda använder detta för extern kommunikation. Varken nyttjandet av Internet/e-post eller nätverk/gemensamma databaser uppvisar någon klar tendens att variera med storlek. Tabell 7 Andelen arbetsställen, av totalt antal IT-användande arbetsställen inom respektive storleksklass, där det förekommer ett externt informations- eller kunskapsutbyte med hjälp av nätverk, gemensamma databaser etc., 1997 Externt med andra arbetsställen, företag, kunder m.fl. Nätverk/ Gemensamma databaser E-post/ Internet Elektroniska konferenser 20 49 7 63 10 50 249 5 70 14 250 eller fler 5 66 25 Total 6 66 12 Källa: Flex-2 databasen, . För de små arbetsställena finns ingen uppdelning av hur informations- eller kunskapsutbytet sker. Frågan avser nätverk, e-post eller Internet sammanslaget. Däremot visar resultatet om utbytet sker internt inom arbetsstället, med andra arbetsställen eller med andra företag, kunder leverantörer etc. Så många som av arbetsställena med 5 19 anställda använder IT för externt informations- eller kunskapsutbyte, och för intern kommunikation inom arbetsstället (tabell 8). Tabell 8 Andelen arbetsställen, av totalt antal arbetsställen inom respektive storleksklass, där det förekommer informations- eller kunskapsutbyte med hjälp av nätverk, e-post eller Internet. Storleksklass Internt inom arbetsstället Med andra arbetsställen Med andra företag, kunder mfl. 5 9 42 32 67 10 19 46 36 60 Total 44 34 64 Källa: Flex-2 databasen, . En färsk undersökning från visar att andelen svenska företag som använder Internet, e-post och har hemsida är klart högre än i övriga EU-genomsnittet. Rapporten är baserad på intervjuer med 7 500 små- och medelstora företag, där det visar sig att av de svenska företagen har e-post, jämfört för övriga EU (se diagram 18). När det gäller andel företag som har försett av slutanvändarna med datorer, är denna siffra i , jämfört i övriga EU. som är uppkopplade mot Internet är i , jämfört med EU-genomsnittet på . Slutligen har av de svenska företagen en hemsida, jämfört för övriga . Företagen i de nordiska länderna är betydligt datortätare än EU- genomsnittet. Enligt IDC var datorpenetrationen bland nordiska företag 1999 0,85 per anställd (diagram 19). Detta utgör en ökning på jämfört med , när antalet var 0,72. Detta är betydligt högre än det europeiska genomsnittet, som var 0,6 datorer per anställd 1999. Källa: IDC IT-sektorn IT-sektorns omfattning är inte given utan varierar med olika definitioner. I denna bilaga används två olika definitioner av IT-sektorn, dels definition och dels och definition som redovisas i publikationen Elektronikindustri och . De båda definitionerna är snarlika och inbegriper elektronikindustri och IT- relaterade tjänsteföretag. Definitionerna skiljer sig åt vad gäller elektronikindustrin enbart i fråga om tillverkning av tråd och kabel som ingår i definition. I och definition av de IT- relaterade tjänsteföretagen ingår parti- och detaljhandel, teletjänstföretag, viss uppdragsverksamhet (t.ex. datakonsulter) samt vissa forsknings- och utvecklingsföretag. Här skiljer sig definitionerna mer åt. I definition ingår t.ex. inte detaljhandel. I antal anställda och förädlingsvärde är dock skillnaden mellan de båda definitionerna liten . IT-sektorns betydelse för svensk ekonomi blir allt större, Förädlingsvärdet som andel av BNP har ökat från till 1997, enligt definition (diagram 20). De IT- relaterade tjänsteföretagens andel av IT-sektorns förädlingsvärde var 1997 . Dess andel har dock minskat som en följd av elektronikindustrins snabbare tillväxttakt. Andelen sysselsatta i IT-sektorn enligt definition var av totalt antal sysselsatta, jämfört (diagram 21). Den genomsnittliga årliga ökningen av antal anställda var . Den största tillväxten i sysselsättning återfinns i elektronikindustrin, med en genomsnittlig årlig ökning på . Det finns tecken på att flaskhalsproblem kan uppstå inom expansiva delar av näringslivet. IT-sektorn, och framförallt datakonsultbranschen, har expanderat kraftigt talet. Det är därför särskilt intressant att studera lönebilden för arbetskraften i denna sektor. En studie av (Lönebilden för IT-specialister 1996) visar att inkomstnivåerna i genomsnitt är högre för samtliga IT-specialister jämfört med referensgrupperna. En IT-specialist har enligt en inkomst som är 12 högre än respektive kontrollgrupp. IT-specialister i har ca. högre inkomst än i övriga landet. IT-specialister, dvs. personer med IT-utbildning eller självlärda inom branschen, får högre lön jämfört med andra yrkesgrupper. Detta är ett uttryck för att det råder brist på kunnigt folk inom IT-branschen. Denna brist på IT-specialister är hämmande för utvecklingen av branschen och kan det vara skadligt för hela näringslivet, enligt rapporten. Källa: SCB Centrala företags- och arbetsställeregister (CFAR) Diagram 22 visar hur export och import av elektronikprodukter som andel av total export respektive import av varor och tjänster har utvecklats 1997. har elektronikindustrins exportandel fördubblats från . Importandelen har relativt sett ökat något mer, från . Ökningstakten i exportandelen har dock varit betydligt högre än ökningstakten i importandelen. Källa: Elektronikindustri och i , och 1997 har handelsnettot avseende elektronik- produkter varierat kraftigt (se diagram 23), men uppvisat ett kraftigt överskott . Överskottet blev år . Handelsöverskottet förklaras av ett kraftigt överskott i handeln med kommunikationsutrustning, 55 miljarder . Källa: Elektronikindustri och i , och Av diagram 24 framgår att 1997 var fjärde största exportör av kommunikationsutrustning, med av totala export. andel av export av kommunikationsutrustning är betydligt större än andelen av den totala exporten av varor och tjänster, vilket illustrerar starka konkurrenskraft inom denna bransch. Av diagram 25 framgår att export av mjukvaror domineras av och , som svarar för av exporten 1997. kommer först på tionde plats som exportör av mjukvaror med en andel på drygt en procent. Detta är betydligt lägre än andel av totala export som var 1997. , tätt följt av , var enligt Outlook världens största producent av hårdvaror 1997 (diagram 26). Om man sätter produktionsvärdet av IT-varor i relation till BNP utmärker sig och som största producenter. hamnar på femte plats, med en produktion som andel av BNP på . Detta är högre än andel, som är . Källa: Outlook och Statistisk årsbok 2000 Elektronisk handel Användningen av Internet i kommersiella syften har tagit rejäl fart . Resultaten från olika undersökningar varierar mycket, men de har alla gemensamt att de visar på en starkt ökande handel över Internet. Enligt IDC svarade handel mellan företag för av den svenska e-handelns omsättning 1998. Enligt samma källa hade , och betydligt högre omsättning per capita än genomsnittet i när det gäller elektronisk handel mellan företag (diagram 27). Källa: Danish IT Pictures Flex 2-studie visar att av arbetsställen i som använder IT var det som handlade elektroniskt 1997 (tabell 9). Det är vanligare att arbetsställena använder elektronisk handel för inköp än att de själva erbjuder elektronisk försäljning eller distribution av produkter. Detta bekräftar att elektronisk handel mellan företag är betydligt vanligare än detaljhandelsförsäljning över Internet Tabell 9 Andelen av IT-användande arbetsställen som använde elektronisk handel Användning av elektronisk handel Procent Ja, för inköp av tjänster eller produkter 24 Ja för försäljning/distribution av tjänster eller produkter 8 Nej 66 Källa: Flex-2 databasen, . Enligt analysföretaget är är det land med högsta tillväxtstakten av investeringar för på elektronisk-handel från företag till företag i . Den årliga tillväxten för perioden 2001 uppskattas till (diagram 28). och fortsätter att vara de ledande länderna på detta marknadssegment. Det finns således mycket som tyder på en explosionsartad ökning av Internethandeln i världen, men är den totala Internethandelns omfattning förhållandevis liten. () gjorde en mätning av detaljhandelns försäljning på Internet . Då stod Internethandeln för av detaljhandelns omsättning vilket på årsbasis motsvarar . Främst är det postorderföretagen som utnyttjar e-handel, hade enligt försäljning på Internet (se diagram 29). Av varuhus och stormarknader var det som även hade försäljning via Internet, medan av detaljhandelns butiker också säljer via Internet. Källa: TELDOK En färsk rapport () från , The race for online riches , bekräftar bilden av som ett föregångsland inom elektronisk handel. Enligt denna rapport omsatte den svenska elektroniska detaljhandeln av den totala detaljhandeln, vilket placerar som tvåa i världen efter , som ligger på . I är genomsnittssiffran . Detta placerar på fjärde plats i när det gäller e-handelns totala omsättning i detaljhandeln, efter stora länder som , och (diagram 30). Den svenska e-handelns tillväxt var enligt samma rapport 1999, lägre än den totala tillväxten i som uppskattas till . Ytterligare en bekräftelse på relativt framstående position inom elektronisk-handel ges av Danish IT-pictures. Av befolkningen i och handlade över Internet . I var andelen lägre, (diagram 31). För som helhet var andelen . Källa: Danish IT-pictures Diagram 32 visar vad svenskarna handlar på Internet. Det är musik, böcker och programvara som i säljs mest över Internet. Detta enligt en undersökning av Intelligence Web Survey. Det är köp som ligger betydligt som dominerar, medan köp knappast förekommer. Källförteckning Diagram 1 5 ()/SCB, kommunikationsundersökningen 1998 (KOM98) 6 Statskontorets undersökning av datorinnehav och Internetanvändning 7 Danish IT-pictures, Technology, 1999 8 11 , KOM98 12 2000, TELDOK rapport 130, red. , G- M, 1999 13 , , /surveys/ how_many_online/index.html 14 , Internet Report, 1999, /techresearch/index.html 15 17 SCB på uppdrag av , statistik över IT- utbildade läsåren 1977/78-1997/98, egen bearbetning 18 2000, TELDOK rapport 130, red. , G- M, 1999 19 IDC Nordic, pressmeddelande , /pages/content/press/news.asp?id=109 20 SCB, Företagsstatistiken 21 SCB, Centrala företags- och arbetställeregistret (CFAR) 22 23 Elektronikindustri och i , 1999:15, och 1999 24 25 , FTS database, 26 , Outlook och SCB, Statistisk 2000 27 Danish IT-pictures, Technology, 1999 28 29 2000, TELDOK rapport 130, red. , G- M, 1999 30 , for Online Riches: E- retailing in Europe, February 2000 31 Danish IT-pictures, Technology, 1999 32 2000, TELDOK rapport 130, red. , G- M, 1999 Tabell 1 2 Statskontorets undersökning av datorinnehav och Internetanvändning 3 LO, Löne- och välfärdsenheten, Datoranvändningen ökar men stora grupper står fortfarande helt utanför, 4-9 , Flex-2 databasen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden,, , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla. 1 Rådets rekommendation av om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten (98/560/EG) (EGT L 270, 7.10.1998, s.48, Celex 31998X0560). 2 och rådets beslut nr 276/1999/EG (EGT L 33, , s.1, Celex 31999D0276) av om antagande av en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät. NUTEKs viktigaste slutsats i en rapport om offentlig upphandling var att några statliga åtgärder inte var nödvändiga på detta område . MPEG, , representerar utvecklingen av en uppsättning av standarder för kodning av audiovisuell information som musik, video och film. Omfattar protokoll bl.a. för tillämpningar, transport av data, nätövervakning och adressering. Kategori 5-kabel är en standardiserad flertrådig kopparkabel (tvinnande par) för fastighetsnät eller liknande. Se Elektronikindustri och i (R 1999:15) för en detaljerad beskrivning av branscher som ingår i de båda definitionerna. 1999/2000:86 Bilaga 1 1999/2000:86 Bilaga 2 1999/2000:86 Bilaga 3 1999/2000:86 Bilaga 4 1999/2000:86 Bilaga 5 1999/2000:86 Bilaga 6 1999/2000:86 Bilaga 7 1999/2000:86 Bilaga 8 1999/2000:86 Bilaga 9 1999/2000:86 Bilaga 10 1999/2000:86 Bilaga 11 1999/2000:86 Bilaga 12 1999/2000:86 Bilaga 13