prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Gynnsamma makroekonomiska förutsättningar i form av fortsatt låg inflation och låga räntor har förbättrat förutsättningarna för ökad tillväxt i stora delar av världen. Sammantaget bedöms den globala tillväxten under innevarande år uppgå till och till . Tillväxten i förutses öka från 1999 till både och . Detta är en följd av en starkare efterfrågan i både EU- området och i omvärlden. Utvecklingen understödjs bl.a. av gynnsamma monetära förhållanden, en positiv arbetsmarknadsutveckling och stigande framtidsoptimism hos företag och hushåll. Den amerikanska ekonomin har fortsatt att utvecklas starkt. En åtstramning av penningpolitiken förutses dock, att tillsammans med högre marknadsräntor och en mer dämpad aktieprisutveckling, bidra till en gradvis avmattning av konjunkturen. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten avta från 1999 till och . Ännu syns inga tydliga tecken på en varaktig återhämtning i den japanska ekonomin. Den ökade tillväxten kan till stor del tillskrivas tidigare finanspolitiska stimulanspaket. Den privata inhemska efterfrågan är dock fortsatt svag. Utsikterna är således fortsatt osäkra och BNP-tillväxten förutses uppgå till måttliga och till . Diagram 2.1 BNP-tillväxt i EU, och Procentuell förändring Som en följd av en starkare efterfrågan i EU- området och en fortsatt stark utveckling i förutses världsmarknadstillväxten för svensk export sammantaget utvecklas gynnsamt . Sammantaget väntas världsmarknadstillväxten för svensk export öka från , för att uppgå till . Utvecklingen i utgör den största enskilda riskfaktorn i prognosen. Den fortsatt höga tillväxten kan leda till en högre inflation och en kraftigare åtstramning av penningpolitiken än vad som antas. Den största osäkerheten utgörs av den ansträngda situationen på arbetsmarknaden. kan andra faktorer, till exempel en fortsatt stark produktivitetsutveckling, bidra till en högre icke inflationsdrivande tillväxt än väntat. Till riskerna i den japanska ekonomin hör den snabbt växande statsskulden som kan komma att pressa upp långräntorna. Avgörande för återhämtningen i den japanska ekonomin är emellertid att förtroendet bland hushåll och företag återställs. I EU kan en bättre utveckling än vad som förutses inte uteslutas, t.ex. som en följd av en starkare utveckling av den inhemska efterfrågan. 2.1 Utvecklingen i Euroområdet Efter konjunkturavmattningen och i inledningen av har en påtaglig förstärkning av konjunkturen skett i euroområdet. Återhämtningen har framförallt drivits av en stark export till omvärlden som den inhemska efterfrågan fortsatt att utvecklas gynnsamt. Även i och , som konjunkturmässigt släpat efter, har tydliga tecken på en återhämtning kunnat skönjas. Den ekonomiska aktiviteten har fortsatt att tillta i inledningen av detta år. Industriproduktion och orderingång samt förtroendebarometrar har stärkts påtagligt. Förtroendet inom företagssektorn i euroområdet uppvisar nu liknande nivåer som under högkonjunkturåren 1994 och 1998. ligger konsumentförtroendet på högre nivåer än under högkonjunkturen respektive i samband med den tyska återföreningen . Diagram 2.2 Företagens och hushållens förtroende i euroområdet Nettobalans Inflationen i euroområdet har ökat , efter att under större delen av 1999 legat på . Inflationstakten uppgick till . Framför allt två faktorer förklarar denna utveckling: de stigande oljepriserna samt eurons försvagning. Långräntan i euroområdet som helhet steg kontinuerligt , men har fallit något till . Efter räntesänkningen till har ECB i flera omgångar höjt styrräntan med sammanlagt till . Euron försvagades , en utveckling som fortsatt under inledningen av detta år. Försvagningen har inte bara skett mot den amerikanska dollarn, utan är också kraftig i effektiva termer. Som en följd av den stigande inflationen och de stigande inflationsförväntningarna samt eurons utveckling har de reala monetära förhållandena sannolikt lättat något jämfört med inledningen av 1999. Detta bedöms, i kombination med en neutral, eller möjligen något expansiv finanspolitik, verka stimulerande på den ekonomiska aktiviteten framför allt . Som en följd av gynnsammare konjunkturutsikter och tilltagande inflation antas styrräntan i euroområdet uppgå till i slutet av detta år och till . Detta får anses vara en relativt måttlig anpassning av penningpolitiken. torde det fortfarande finnas ledig kapacitet i euroområdet som helhet och inflationsförväntningarna är också fortfarande relativt låga. BNP-tillväxten i euroområdet förutses uppgå till både och . Både den inhemska efterfrågan och nettoexporten, om än i avtagande grad, förutses bidra till BNP-tillväxten . Hushållens konsumtion bedöms utvecklas fortsatt starkt som en följd av bl.a. stigande realinkomster och en mer gynnsam arbetsmarknadsutveckling arbetslösheten väntas minska till i genomsnitt . Den positiva utvecklingen av nettoexporten kan bl.a. hänföras till effekterna av den svaga euron, men också till en allmänt stigande efterfrågan i omvärlden, en utveckling som förutses vara särskilt tydlig . Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Årlig procentuell förändring 1999 2000 2001 2002 2003 Bruttonationalprodukt Världen 3,2 3,9 3,8 3,6 3,6 4,2 3,8 2,7 2,1 2,1 0,3 0,7 1,2 1,4 1,5 EU 2,3 3,1 2,9 2,6 2,5 Euroområdet 2,3 3,1 3,0 2,7 2,6 1,5 2,7 2,7 2,4 2,1 2,7 3,3 3,0 2,6 2,4 1,4 2,6 2,7 2,8 2,9 2,0 3,0 2,5 2,0 2,0 2,6 3,3 2,9 2,5 2,6 1,6 1,9 2,1 2,3 2,5 3,5 4,5 4,1 3,9 3,9 0,8 2,9 2,9 2,5 2,5 Konsumentpriser1 EU 1,2 1,8 1,9 1,8 1,8 Euroområdet 1,2 1,8 1,9 1,7 1,7 2,2 2,6 2,5 2,4 2,3 Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 EU 9,3 8,5 8,2 8,1 7,9 Euroområdet 10,1 9,3 8,9 8,8 8,6 4,2 4,2 4,7 5,1 5,2 Marknadstillväxt, bearbetade varor 6,4 1 HIKP för EU och KPI för . 2 ILO-definition för EU och nationell definition för . Skillnaden i tillväxttakt mellan enskilda euroländer var påtaglig . Dessa skillnader förutses minska något . BNP-tillväxten i och förutses uppgå till , medan tillväxttakten i flertalet övriga euroländer bedöms uppgå till . BNP-tillväxten i och bedöms dock vara betydligt högre under hela prognosperioden. Riskerna i prognosen är relativt små och balanserade. En starkare exportutveckling, delvis som en följd av den fortsatt svaga euron, kan inte uteslutas. En fortsatt gynnsam arbetsmarknadsutveckling kan bidra till en starkare utveckling av den inhemska efterfrågan än vad som förutses. kan fortsatt stigande oljepriser samt en ytterligare försvagning av euron medföra en stramare penningpolitik än vad som antas. I några, främst mindre, euroländer syns tecken på överhettning som, framförallt , kan utgöra en risk. , och Den förväntade återhämtningen i några av de viktigaste svenska exportmarknaderna utanför euroområdet , och har bekräftats. I mattades konjunkturen tydligt /99 då bidraget från nettoexporten sjönk kraftigt. Exporten har därefter gradvis återhämtat sig delvis till följd av en ökad efterfrågan i omvärlden. Hushållens konsumtion utgör emellertid fortfarande den viktigaste drivkraften bakom tillväxten. Ett stigande inflationstryck, bl.a. till följd av ökande lönekostnader orsakade av den strama arbetsmarknadssituationen, i kombination med en något expansiv finanspolitik, antas dock leda till en fortsatt åtstramning av penningpolitiken. Detta bedöms dämpa den inhemska efterfrågan. BNP-tillväxten förutses uppgå till för att därefter dämpas till 2001. av mycket stark ekonomisk utveckling mattades tillväxten i påtagligt . Avmattningen kan främst förklaras av att det kraftigt fallande oljepriset bidrog till en kraftigt försämrad lönsamhet i oljesektorn. Detta påverkade sektorns investeringsplaner och framför allt innevarande år negativt. I syfte att medverka till ett högre oljepris skärptes också begränsningarna i oljeproduktionen. Detta resulterade i en kraftig dämpning av investerings- och exportutvecklingen i . Till följd av att produktionsbegränsningarna upphör väntas dock ett betydande tillväxtbidrag komma från en ökad oljeexport. Sammantaget väntas BNP-tillväxten uppgå till både och . I dämpades konjunkturen till följd av en kraftig avmattning i den inhemska efterfrågan, som i sin tur var en följd av en stramare finanspolitik. Den inhemska efterfrågan väntas åter tillta . Exportutvecklingen förutses dock, trots en starkare internationell konjunktur, utvecklas svagt till följd av att lönekostnaderna ökat snabbare än i omvärlden. BNP-tillväxten väntas uppgå till både och . 2.2 Den amerikanska ekonomins styrka har fortsatt att överraska och ännu syns få tecken på en konjunkturavmattning. BNP ökade och de flesta indikatorer pekar på en fortsatt stark tillväxt under inledningen av innevarande år. Liksom har hushållens konsumtion, understödd av en gynnsam sysselsättningsutveckling och stigande aktiepriser, utgjort den främsta drivkraften bakom den starka utvecklingen. Den gynsamma utvecklingen i hushållens konsumtion har tillsammans med återhämtningen inom tillverkningsindustrin också bidragit till en fortsatt hög investeringstakt, inte minst inom IT-sektorn. Arbetslösheten uppgick till . Trots den höga aktiviteten i ekonomin har prisutvecklingen varit relativt dämpad. Inflationstakten ökade till , vilket till stor del kan förklaras av stigande energipriser. har vissa tecken på ett allmänt ökat inflationstryck märkts, bl.a. på arbetsmarknaden och i de tidigare produktions- leden. Hushållens höga konsumtionsbenägenhet återspeglas i ett lågt privat finansiellt sparande och ett historiskt högt bytesbalansunderskott motsvarande av BNP. Det stigande inflationstrycket i kombination med den strama situationen på arbetsmarknaden bidrog till att den amerikanska höjde styrräntan till . Den amerikanska antas genomföra ytterligare styrräntehöjningar under innevarande år. Detta bedöms leda till en avmattning av hushållens konsumtion genom högre marknadsräntor och en mer dämpad aktieprisutveckling. väntas investeringarna utvecklas svagare . Utöver den penningpolitiska åtstramningen förklaras detta av stigande arbetskraftskostnader tillsammans med det förhållandevis låga kapacitetsutnyttjandet i industrin, samt en allmän dämpning av den ekonomiska aktiviteten. Nettoexporten väntas ge ett fortsatt negativt bidrag till BNP-tillväxten under innevarande år, för att därefter ge ett neutralt bidrag under resten av prognosperioden. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten uppgå till och till . De flesta bedömare har konsekvent underskattat styrkan i den amerikanska ekonomin och det är svårt att bedöma omfattningen av, och tidpunkten för, en eventuell konjunkturavmattning. En bestående eller långvarig förändring på ekonomins utbudssida utgör den enskilt viktigaste positiva risken i prognosen. En av de mest centrala frågorna i detta sammanhang är huruvida de senaste årens starka produktivitetstillväxt, vilken bl.a. bidragit till det dämpade inflationstrycket, utgör ett trendbrott eller om cykliska faktorer i första hand kan förklara utvecklingen (se vidare fördjupningsrutan i slutet av detta kapitel). Med en fortsatt stark produktivitetstillväxt och en högre potentiell BNP-tillväxt kan den amerikanska ekonomin växa snabbare än prognostiserat, utan att inflationen tar fart. En utebliven konjunkturavmattning innebär att risken för kraftigare styrräntehöjningar än vad som antas, och därmed ett svagare konjunkturförlopp, har ökat . Detta utgör i kombination med det stora bytesbalansunderskottet, den starka dollarn samt de högt värderade aktiepriserna en betydande osäkerhetsfaktor. Den största enskilda risken i detta sammanhang torde emellertid utgöras av kraftigt stigande arbetskraftskostnader till följd av den ansträngda situationen på arbetsmarknaden. Stigande inflationsförväntningar, t.ex. som ett resultat av det höga oljepriset, ökar också risken för alltför höga löneökningar. Genom att driva upp vinstförväntningar och aktiepriser kan det dessutom inte uteslutas att den gynnsamma produktivitetsutvecklingen på kort sikt bidrar till en fortsatt tillväxt av den inhemska efterfrågan som överstiger ekonomins potential. 2.3 Utvecklingen i och Utsikterna för den japanska ekonomin är fortsatt osäkra. Tillväxten under de två första kvartalen 1999 kan till stor del tillskrivas tidigare finanspolitiska stimulanspaket. När effekterna från dessa avtog mattades den ekonomiska aktiviteten åter. krympte den japanska ekonomin och sammantaget uppvisades endast en svagt positiv tillväxt . Det är framför allt en fortsatt svag utveckling av hushållens konsumtion som dämpar den ekonomiska utvecklingen. Reallönesänkningar och oro för fortsatt hög arbetslöshet till följd av företagsrationaliseringar har bidragit till svagt förtroende bland konsumenterna. Arbetslösheten för uppgick till , vilket är den högsta nivån . som den inhemska efterfrågan fortsatt att utvecklas svagt är bilden något annorlunda inom delar av näringslivet. Industriproduktionen återhämtade sig , om än från mycket låga nivåer. Ökningen i industriproduktionen är delvis ett resultat av att exporten stärktes , framförallt beroende på en ökning av efterfrågan i övriga . Företagens vinster har också ökat, delvis till följd av personalneddragningar. Finanspolitiken väntas vara fortsatt expansiv . presenterade den japanska regeringen ytterligare ett nytt stimulanspaket som väntas ge effekt på tillväxten från innevarande år. Hushållens konsumtion väntas emellertid utvecklas fortsatt svagt till följd av ett fortsatt lågt förtroende. Enligt preliminär statistik föll KPI 1999. Det finns ännu inte några tydliga tecken på att deflationen skall upphöra. Mot bakgrund av den svaga prisutvecklingen förutses fortsätta med sin nollräntepolitik. BNP förutses även framöver växa långsamt och tillväxten uppgå till och till . Bland riskerna märks främst den snabbt växande statsskulden som tillhör de högsta i OECD-området. Sammantaget skulle detta kun- na leda till att långräntorna pressas upp och ett försämrat förtroende hos hushåll och företag. I ljuset av den fortsatt svaga inhemska efterfrågan är exportutvecklingen, och därmed utvecklingen av yenen, av betydelse för återhämtningen. Övriga Tillväxten i övriga har tilltagit betydligt . Återhämtningen, som delvis drivits av en expansiv ekonomisk politik, ökad export och ett ökat kapitalinflöde, förstärks nu av en snabbt växande inhemsk privat efterfrågan. BNP-tillväxten var sedan Asienkrisen positiv i hela regionen . ekonomi som uppvisar den snabbaste återhämtningen växte med . För regionen som helhet väntas en BNP-tillväxt på och 2001. Efter en period med avtagande ekonomisk aktivitet i BNP utvecklades negativt i flertalet länder har utsikterna långsamt ljusnat. Konjunkturutvecklingen skiljer sig emellertid åt mellan länderna och återhämtningen är i flera fall bräcklig. Priser på råvaror, framför allt olja, har stigit och bidrar positivt till återhämtningen i flera länder. Återhämtningen väntas drivas av en ökad inhemsk efterfrågan och av en högre exporttillväxt till följd av starkare global efterfrågan samt försvagade valutor. BNP för regionen som helhet väntas växa med och . 2.4 Utvecklingen i och i övriga Den positiva ekonomiska utvecklingen i har främst sin grund i faktorer som inte är bestående. Den kraftiga deprecieringen av rubeln samt det stigande oljepriset bedöms endast ha givit tillfälliga positiva effekter på den ekonomiska tillväxten, som bedöms ha uppgått till . BNP-tillväxten väntas därför bli svagare . Trots en dämpad konjunktur till följd av den ryska krisen växte ekonomin i . Ett starkt inflöde av utländska direktinvesteringar och en stabil inhemsk efterfrågan var faktorer som bidrog till tillväxten. Med stöd av bl.a. en god europeisk konjunktur bedöms den polska BNP-tillväxten uppnå och . I , och syntes tecken på en återhämtning efter den nedgång som orsakats av den ryska krisen. var dock det enda land som uppvisade en positiv BNP-tillväxt. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten i de tre länderna uppgå till och . 2.5 Den svenska världsmarknadstillväxten Efter den svaga utvecklingen för några av de viktigaste svenska exportmarknaderna har den förväntade återhämtningen bekräftats i importstatistiken i dessa länder. Den starkare konjunkturen i omvärlden innebär att förutsättningarna för svensk export förbättrats. Världsmarknadstillväxten, som utgör ett handelsviktat genomsnitt av importtillväxten av bearbetade varor på avsättningsmarknader, bedöms öka från , för att därefter avta till 2001. Bakom de ljusare utsikterna för ligger i första hand den förbättrade konjunkturen i EU. Är en ny ekonomi ? Den amerikanska ekonomin upplever sin längsta period av jämn och hög ekonomisk tillväxt någonsin, som arbetslösheten är på sin lägsta nivå . Det höga resursutnyttjandet till trots är prisutvecklingen fortsatt dämpad. Denna gynnsamma utveckling har givit upphov till diskussionen huruvida den amerikanska ekonomins funktionssätt har ändrats så att man kan tala om en ny ekonomi. Även om informationsteknologi (IT) förekommer i de flesta diskussioner har ännu ingen vedertagen definition av begreppet ny ekonomi etablerats. De flesta skulle dock säga att den nya ekonomin är informations- och kunskapsbaserad. Huruvida förändringar av den ekonomiska politiken, som en väl avvägd finanspolitik och en framgångsrik inflationspolitik, skall räknas till den nya ekonomin eller inte är en definitionsfråga. Överhuvudtaget är det en definitionsfråga om olika förhållanden är nya eller endast resultatet av förändringar inom ramen för den gamla ekonomin . Förespråkare argumenterar för att den nya ekonomin innebär en ökning i den långsiktiga produktivitetstrenden och därmed den potentiella tillväxten, en lägre jämviktsarbetslöshet och ett mer stabilt konjukturförlopp. Den starka utvecklingen i amerikansk ekonomi har sin grund i en snabb tillväxt i arbetsproduktiviteten, vilken har dämpat kostnadsutvecklingen och stärkt förväntningarna om framtida vinster. ökade arbetsproduktiviteten i genomsnitt , vilket kan jämföras med en ökningstakt på 1995. Den förbättrade arbetsproduktivitetsutvecklingen är nära knuten till den starka tillväxten i kapitalstocken per anställd och då i synnerhet stocken av IT-kapital. En viktig förklaring till detta är att priset på IT- produkter minskat påtagligt. har innovationstakten inom IT- sektorn ökat, vilket bidragit till en snabbare avskrivningstakt för IT-produkter och att befintligt fysiskt kapital i allt snabbare takt ersätts av nytt högteknologiskt produktionskapital. Förespråkare för den nya ekonomin förutser vidare att IT-revolutionen kommer att leda till högre avkastning på kapital än tidigare och där- med en permanent förbättring i den totala faktorproduktiviteten.1 Detta skulle i sin tur öka BNP-nivån och, åtminstone , BNP-tillväxten. har dock ökningstakten i den totala faktorproduktiveten varit begränsad. En förklaring till detta kan vara att det finns stora mätproblem när ekonomin i allt större utsträckning baseras på tjänsteproduktion och informationsutbyte. Ytterligare ett argument för den nya ekonomin är att användningen av internet potentiellt kan innebära lägre kostnader för konsumenter och företag genom att bl.a. effektivare prisjämförelser leder till en förbättrad resursallokering och kostnadsbesparingar. En vanlig kritik mot tankarna på en ny ekonomi är att de senaste årens gynnsamma utveckling till största delen är ett resultat av tillfälliga faktorer. Den starka dollarn, en svag efterfrågan i omvärlden och en svag reallöneutveckling har bidragit till att hålla nere inflationen, som ett stort inflöde av kapital till bidragit till lägre räntor och en högre investeringstakt. Dessa faktorer har i sin tur bidragit till att dämpa inflationen samt höja produktiviteten. Kritiker pekar också ofta på att de senaste årens produktivitetshöjning i sker från en relativt låg nivå. Med undantag har produktiviteten utvecklats betydligt svagare i än i t.ex. euroområdet och i . Det är svårt att på ett entydigt sätt avgöra frågan om den nya ekonomins vara eller inte vara . Å ena sidan har tillfälliga effekter bidragit till att dämpa inflationen och stärka produktivitetstillväxten. Å andra sidan är den amerikanska ekonomins anmärkningsvärda utveckling svår att förklara med enbart tillfälliga effekter och/eller genom traditionella modeller och samband. Sammantaget är det svårt att helt bortse från de ännu få men befintliga bevis på effektivitetsvinster som görs i företagen genom nya teknologiska och organisatoriska innovationer. Även om osäkerheten kring den förbättrade utvecklingen i är stor så talar de senaste årens gynnsamma utveckling för att den långsiktiga produktionstillväxten har ökat något. 1Den produktionstillväxt som inte förklaras av en ökad insats av kapital och arbetskraft. 3 Kapitalmarknaderna De reala och finansiella effekterna av Asien- och Rysslandkrisen klingade av , då förutsättningarna för den globala ekonomin successivt omvärderades. I reviderades tillväxtutsikterna upp som inflationsförväntningarna började stiga. Oljepriset har mer än fördubblats . Ekonomin i fortsatte att utvecklas oväntat starkt. De långa marknadsräntorna i såväl som i steg med . Penningpolitiken lades under andra delen av 1999 om i mindre expansiv riktning. Den amerikanska (Fed), den () och Riks- banken har successivt höjt sina styrräntor. ökade värdena kraftigt på flera av världens aktiebörser, speciellt inom vissa branscher. Den historiskt höga värderingen på börserna har lett till ökad oro för ett tydligt kursfall framöver. De amerikanska långräntorna har successivt sjunkit . Investerare tycks ha sett ett ökat värde i obligationer, inte minst mot bakgrund av den höga värderingen av många amerikanska aktier. har även utbudsrelaterade faktorer som hänger samman med landets starka statsfinanser lett till att räntor med längre löptider sjunkit. Svenska långräntor har också sjunkit under innevarande år, delvis av liknande skäl som i . Euron har sedan den introducerades försvagats trendmässigt mot dollarn, och handlas under paritet. Relativa tillväxtutsikter, förväntningar om en relativt stramare penningpolitik i och den starka amerikanska börsutvecklingen är faktorer som har bidragit till detta. Kronan har följt en svagt apprecierande utveckling mot euron det gångna året, som den har försvagats mot dollarn. I handelsvägda termer har kronan varit relativt stabil. Under loppet av 2000 antas centralbankerna i , euroområdet och höja sina styrräntor ytterligare. Den amerikanska 10- årsräntan antas uppgå till i slutet av detta år och sjunka något . Den tyska och den svenska 10-årsräntan bedöms stiga något under loppet av 2000 för att därefter successivt sjunka. Euron antas appreciera mot dollarn . Kronan antas utvecklas förhållandevis stabilt mot euron och TCW under innevarande år. 3.1 Utvecklingen i omvärlden ekonomi har fortsatt att utvecklas oväntat starkt. En hög BNP-tillväxt har kunnat kombineras med måttliga prisökningar. har obalanserna i ekonomin en stram arbetsmarknad, stort bytesbalansunderskott och ett lågt sparande i hushållssektorn blivit ännu tydligare och den starka efterfrågetillväxten hotar att leda till överhettning och stigande inflation. Detta har bidragit till att den amerikanska 10-årsräntan har stigit markant det gångna året. För att skapa förutsättningar för en uthålligt hög tillväxt har Fed stegvis höjt styrräntan med sammantaget . Därmed har banken tagit tillbaka mer än den ackommoderande räntesänkning som ägde rum i samband med Rysslandkrisen. Rådande marknadsräntor visar att marknadsaktörerna förväntar att Fed höjer räntan med . I dessa räntor ligger emellertid också en riskpremie. Diagram 3.1 10-åriga räntor i och Procent Långränteuppgången i har avstannat och har räntorna fallit. 10-årsräntan uppgår till . Avkastningskurvan har blivit flackare dvs. skillnaden mellan långa och korta räntor har minskat och för många löptidssegment fått en negativ lutning. Både utbuds- och efterfrågeförhållanden har bidragit till denna utveckling. De starka statsfinanserna minskar behovet av nyemissioner och det amerikanska köper tillbaka obligationer.