prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. Regeringen kommer att följa utgiftsutvecklingen mycket noga och kommer att besluta eller föreslå åtgärder om dessa marginaler inte visar sig vara tillräckliga. Budgeteringsmarginalen för beräknas uppgå till , vilket är en minskning med jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. är budgeteringsmarginalen betryggande stor för att möta makroekonomisk osäkerhet och den osäkerhet som följer av systemet med möjlighet till anslagssparande och utnyttjande av anslagskredit. Regeringen framhöll i den ekonomiska vårpropositionen att den särskilda utredare som skall bedöma den nya budgetprocessens mål och intentioner även skall föreslå riktlinjer för budgeteringsmarginalens minsta nivå för det pågående budgetåret och de kommande tre åren för att nämnda osäkerheter skall kunna hanteras. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknas ungefär motsvara det målsatta överskottet i de offentliga finanserna på av BNP. Beräkningen av överskottet i de offentliga finanserna för är betingad av en kalkylmässig tillväxt på av BNP detta år. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknas öka från av BNP år av BNP . Den del av överskottet i de offentliga finanserna som överstiger målsatta överskott - det s.k. saldoutrymmet - beräknas uppgå till . Saldoutrymmet antas i denna proposition beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn. 7.3 Beräkning av utgifterna för den offentliga sektorn Regeringens förslag: De offentliga utgifterna beräknas till , och . Utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De interna transaktionerna består huvudsakligen av olika former av statsbidrag till kommunsektorn och av de statliga ålderspensionsavgifter som förs från staten till ålderspensionssystemet . Utgiftstaket för den offentliga sektorn påverkas därför inte av den föreslagna tekniska justering av utgiftstaket för staten som sker till följd av höjningen av den statliga ålderspensionsavgiften och regleringen av statens bidrag till kommunsektorn till följd av förändrade skatteregler. Att skall godkänna ett tak för hela den offentliga sektorn kan motiveras med att det är de offentliga utgifterna som är avgörande för skatteuttagets nivå. fastställde beräkningen av den offentliga sektorns utgifter till för , för och för . Utgiftstaket för den offentliga sektorn revideras nu i förhållande till de beräkningar som gjordes ekonomiska vårproposition till följd av en reviderad beräkning av konsumtion, reviderade beräkningar av interna transaktioner inom den offentliga sektorn och till följd av den tekniska justeringen av utgiftstaket för staten. Minskningen av de beräknade kommunala utgifterna jämfört med beräkningen i vårpropositionen beror på att förändringar i och med omläggningen av nationalräkenskaperna till det nya europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95 har orsakat en väsentlig minskning av den beräknade nivån på kommunsektorns utgifter. Utgiftstaket för den offentliga sektorn åren 2000 2002 beräknas till 1 066, 1 101 respektive . Som andel av BNP minskar utgiftstaket för den offentliga sektorn från år . Tabell 7.4 Utgiftstak för den offentliga sektorn Miljarder kronor 2000 2001 2002 Staten inkl. ålders- pensionssystemet 765 790 814 Kommunerna 479 497 511 Interna transaktioner 178 185 183 Summa 1 066 1 101 1 142 Procent av BNP 52,2 51,7 51,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 7.4 Beskrivning av utgiftsområden I följande avsnitt redovisas regeringens sammanfattande bedömning av utgiftsområdena. I tabellform redovisas utfallet , anvisade medel för (inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition), beräknat utfall för , förslag till ram för samt preliminära utgiftsramar i löpande priser. Utgiftsprognoserna för avviker i vissa fall från anvisade medel på statsbudgeten. Detta beror bl.a. på att anslagssparanden och reservationer förbrukas samt på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. För varje utgiftsområde redovisas de viktigaste målen liksom prioriterade verksamheter och eventuella omprioriteringar av medel. Utgiftsområde 1 Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 4 328 4 182 4 791 4 461 4 750 4 778 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna stats- chefen, och dess myndigheter, rege- ringen m.m., centrala myndigheter samt medie- frågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav avser regeringen m.m., avser och dess myndigheter samt avser mediefrågor. Några övergripande mål för utgiftsområdet har inte beslutats på grund av att verksamheterna är så olikartade. Målet för är att det skall vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen att styra riket och förverkliga sin politik. innehar ordförandeskapet i . Utgångspunkten för såväl planerings- som genomförandefasen av ordförandeskapet är att arbetet ges hög prioritet inom . Viktiga mål inom verksam-hetsområdet mediefrågor är att staten skall stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, garan-tera massmediernas oberoende samt säkerställa tillgängligheten till massmedierna. I syfte att stärka regeringens ledning och styr- ning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i Rege- ringskansliets beredning av regeringsärenden samt för att förbereda och genomföra det svens- ka ordförandeskapet i m.m. föreslås utgiftsområdet tillföras ytterligare för och för , utöver det som tidigare tillförts utgiftsområdet för detta ändamål. Övriga ökningar av ramen för utgiftsområdet åren 1999 2001 hänförs huvudsakligen till en teknisk justering av finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 1 981 1 707 1 608 1 578 1 623 1 678 Utgiftsområdet omfattar ett antal centrala myndigheter, bl.a. , , , , , , , , , , , och . Vidare ingår vissa kostnader för statens upplåning och låneförvaltning, vissa särskilda finansierings- och garantiåtaganden samt revisorer. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till effektivisering och utveckling av statlig förvaltning, till det finansiella systemet, till särskilda finansierings- och garanti-åtaganden samt till revisorer. Viktiga mål för utgiftsområdet är att statsför- valtningen skall bedrivas effektivt och i det all- männas intresse. Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Officiell statistik och annan statlig statistik skall bidra till att öka kunskapen om tillstånd, utveckling och samband i samhället i stort. Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som riskerna i förvaltningen beaktas. Administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för premiepensionsspararna. Regeringen bedriver omfattande utredningsarbete bl.a. med inriktning på den ekonomiska styrningen i staten. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av ny pris- och löneomräkning samt teknisk justering av förvaltningskostnadsanslagen för korrigering av kompensation för för avtalsförsäkringar. Ökningen av ramen för utgiftsområdet mellan förklaras av att anslaget A7 Folk- och bostadsräkning beräknas tillföras ökade resurser , i enlighet med den ekonomiska vårpropositionen för . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 3 och Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 5 864 5 811 5 979 5 922 6 021 6 112 Utgiftsområdet omfattar () och skattemyndigheterna (skatte- förvaltningen) samt . uppgår de anvisade medlen enligt statsbudgeten till ca varav ca till skatteförvaltningen. Ett gemensamt mål för myndigheterna inom utgiftsområdet är att inom ramen för gällande regelverk säkerställa avsedda skatte-, tull- och avgiftsintäkter. har vidare till uppgift bl.a. att kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. ansvarar för folkbokföring och fastighetstaxering. En prioriterad uppgift för skatteförvaltningen är att fortsätta effektiviseringen av verksamheten med hjälp av förbättrat IT-stöd. Det gäller bl.a. arbetet med att slutföra utvecklingen av skattekontosystemet. Även i övrigt skall insatser som underlättar för de skattskyldiga och som syftar till att förebygga fusk och oavsiktliga fel ges hög prioritet. Styrning, uppföljning och utvärdering av kontrollverksamheten skall förbättras med utgångspunkt från den kontrollpolicy som RSV har slagit fast. skall systematiskt verka för att förbättra förutsättningarna för samarbete med andra länder i kontrollarbetet. Uppbyggnaden av skattebrottsenheterna skall fortsätta. Vad gäller skall narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet. Vidare skall kontrollinsatserna mot illegal införsel av sprit och tobak ges hög prioritet. Regeringen lägger stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet inom tullverksamheten vilket bl.a. omfattar utveckling av nya arbetsmetoder, IT-utveckling, förenklingsarbete samt information. Detta kräver investeringar i såväl ny teknik som kompetensutveckling. De olika delarna stöder varandra i utvecklandet av en modern, effektiv och ändamålsenlig tullverksamhet. I enlighet med vad som redovisades ekonomiska vårproposition görs en besparing på med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 413 21 929 22 168 22 667 23 019 23 382 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav polisväsendet svarar för ca , domstolsväsendet för ca och kriminalvården för ca . Det överordnade målet för rättsväsendet är att garantera den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Förändringsarbetet inom rättsväsendet skall intensifieras. Viktiga utgångspunkter är därvid medborgarperspektiv och samverkan mellan myndigheterna. Centrala beståndsdelar i utvecklingsarbetet skall vara frågor om styrning, kompetensutveckling och personalförsörjning. Kriminalpolitiken skall utvecklas. Arbetet skall bygga på kunskap om brottsligheten och präglas av helhetssyn och humanism. Följande områden skall prioriteras. Moderniseringen av rättsväsendet skall fortsätta i syfte att öka rättstryggheten och rättssäkerheten och för att rationaliteten och effektiviteten i rättsväsendets arbete skall öka. Detta ger bättre förutsättningar för att förebygga och bekämpa brottsligheten och för att öka tryggheten. Satsningen på det brottsförebyggande arbetet och verksamheten i närpolisområden fortsätter med oförminskad styrka för att, utifrån ett solidariskt förhållningssätt, ge bättre förutsättningar att bekämpa den brottslighet som drabbar människor i deras vardag och påverkar deras välfärd och livskvalitet. Stödet till brottsoffer skall stärkas. Rättsväsendets förmåga att bemöta brottsoffer utvecklas. Skyddet för målsägande och vittnen skall stärkas. För att minska återfallen i brott förstärks kriminalvårdens insatser för att utveckla de intagnas personliga ansvar och för att förbättra förberedelserna för frigivning från kriminalvårdsanstalt. Kampen mot ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet fortsätter och ges bättre förutsättningar. Bekämpningen av bedrägerier och annat fusk med EU-medel förstärks genom att EU-bedrägeridelegationens uppgifter överförs till och att ett organ bör inrättas i anslutning till myndigheten för frågor rörande skyddet av gemenskapernas finansiella intressen. Insatserna för kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten förstärks. Förberedelserna inför ordförandeskap i ger möjligheter att driva på det internationella samarbetet. Liksom inriktas en stor del av rättsväsendets resurser inom det kriminal- politiska området på att förebygga och bekämpa den allvarligaste brottsligheten våldsbrott, särskilt våld mot kvinnor, brott mot barn, brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, ekonomisk brottslighet och narkotikabrott. I enlighet med vad som redovisades ekonomiska vårproposition tillförs utgiftsområdet . Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma till när det gäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att myndigheterna skall kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 2 638 2 871 3 011 2 983 3 027 3 066 Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader för och de 106 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor som bland annat omfattar strategisk exportkontroll och europainformation. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till utrikesförvaltningen, till bidrag till internationella organisationer och till övrig verksamhet. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelse med andra länder. Utvidgningen av det regionala samarbetet kring , EU-samarbetet och FN kommer att vara prioriterade verksamheter även . Ramen för utgiftsområdet har justerats för för statens avtalsförsäkringar samt med hänsyn till kompensation för vissa valutakursförändringar. Ramen för utgiftsområdet har därför ökat med jämfört med bedömningen i regeringens ekonomiska vårproposition. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 6 Totalförsvar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 42 399 44 108 44 654 46 649 46 061 45 129 Utgiftsområdet omfattar militärförsvar, civilförsvar, , nämnder samt totalförsvarsgemensamma verksamheter (tidigare benämnt stödverksamhet till det militära och civila försvaret). Vidare ingår även internationell fredsfrämjande verksamhet med svensk trupp utomlands, verksamhet som bedrivs av , avseende fredsräddningstjänst, vissa nämnder och . uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till det militära försvaret, till det civila försvaret och till övrig verksamhet. gällande försvarsbeslutsperiod omfattar åren 1997 - 2001. En säkerhetspolitisk kontrollstation genomfördes (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222). biföll regeringens förslag som innebär en ändrad inriktning av totalförsvaret. Den ekonomiska ramen under nästa försvarsbeslutsperiod åren 2002 - 2004 skall vara mindre än ramen . Utöver detta anslås ett omställningsbidrag med och med . Vidare utgår den särskilda uppräkningen av anslaget för anskaffning av materiel, den s.k. teknikfaktorn, . Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska kontrollstationen har ett förändringsarbete påbörjats för anpassa verksamheten till de minskade ekonomiska ramarna. Regeringen avser att återkomma till med en proposition som skall omfatta förslag till omstrukturering av totalförsvaret. har godkänt regeringens förslag att ställa en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en internationell fredsstyrka i Kosovo. Som en del av den totala finansieringen kommer utgiftsområdet att tillföras för . förs ett nytt anslag upp under utgiftsområde 6, anslaget C6 . Ramen för utgiftsområdet har också justerats för för statens avtalsförsäkringar. Ramen för utgiftsområdet har därför ökat med jämfört med bedömningen i regeringens ekonomiska vårproposition. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 11 479 11 900 12 095 13 237 14 358 14 326 Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och samarbete med länder i . uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och till samarbete med länder i . Målet för internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. har lagt fast sex biståndspolitiska mål: resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnor och män. En bred parlamentarisk översyn och fortsatt modernisering av utvecklingssamarbetet planeras. Målen för samarbetet med är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill har regeringen beslutat att allt samarbete skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition är biståndsramen av BNI. ökas den till att motsvara av BNI och år av BNI. På grund av det förändrade beräkningssättet för nationalräkenskaperna, den uppreviderade tillväxtprognosen samt en teknisk justering ökar biståndsanslaget med jämfört med ekonomiska vårproposition. Avräkningarna från biståndsramen förändras med i förhållande till ekonomiska vårproposition. Detta innebär att biståndsanslaget ökat med sedan 1999 års ekonomiska vårproposition. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 4 186 4 324 4 651 4 901 4 917 4 471 Utgiftsområdet omfattar migrations- och integrationspolitik. omfattar området också insatser för nationella minoriteter. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. Målen för migrationspolitiken är att verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, att värna asylrätten och att upprätthålla den reglerade invandringen. Vidare skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kultu- rell bakgrund, en samhällsgemenskap med sam- hällets mångfald som grund samt en samhällsut- veckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Ytterligare mål är att bryta den sociala och etniska segrega- tionen i storstadsregionerna och verka för jämli- ka levnadsvillkor för storstädernas invånare. En- ligt regeringens bedömning i den minoritetspolitiska propositionen (prop. 1998/99:143) skall minoritetspolitiken inriktas på att ge skydd och stöd för nationella minoriteter. Inom området prioriteras en ökning av be- slutskapaciteten i asylärenden och arbetet med att bryta segregationen. I överensstämmelse med vad som redovisades i budgetpropositionen är asylsökande från och fortfarande de största grupperna. Krisen i pro- vinsen Kosovo förvärrades . De krigshandlingar som då bröt ut ledde till en av de största flyktingkatastroferna . Regeringen utfärdade förordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Den trädde i kraft . Med tillämpning av förordningen tog emot 3 865 person från närområde, inom den humanitära evakueringen som genomfördes i UNHCR:s regi. I förhållande till tidigare antaganden i budgetpropositionen har ett större antal asylsökande från stannat kvar i då de beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av nämnda förordning. Antalet registrerade i Statens invandrarverks mottagandesystem kommer därför att bli högre än vad som tidigare beräknats . Orsaken är framförallt de långa vistelsetiderna i mottagandesystemet för asylsökande från . De största utgiftsposterna inom utgiftsområdet avser mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för att ta emot flyktingar och vissa anhöriga. Dessa beräknas öka mer än vad som antogs i beräkningarna i budgetpropositionen . Det innebär även att anslagen för offentligt biträde och utresor för utvisade och avvisade ökar. För att få en effektivare handläggning av den ökade mängden ärenden föreslås Statens invand- rarverk och få utökade ra- mar för med sammanlagt . Anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder föreslås ökas med för återvändandeinsatser. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 23 124 24 088 24 819 25 363 25 900 26 209 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso- och sjukvård, social omsorg samt stöd till sektorsforskning. Landstingen och kommunerna står för den största delen av de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Statens utgifter utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvården och social omsorg. De största utgiftsposterna inom utgiftsområdet utgörs av bidrag för läkemedelsförmånen, kostnader för statlig assistansersättning samt tandvårdsstödet. Vidare ingår utgifter för flertalet myndigheter under , bidrag till organisationer samt olika slag av stimulans- och utvecklingsbidrag inom det sociala området. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser hälso- och sjukvård, avser social omsorg, avser och avser stöd till forskning. Målen för utgiftsområdet är att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor, att se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning och tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service. Regeringen föreslår för att flyttas från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Av dessa medel skall användas för att förstärka verksamhet. Vidare skall i enlighet med förslagen i alkoholpropositionen (prop. 1998/99:134) av dessa medel användas för att utöka polisens insatser mot olovlig sprit. Medlen finansieras via neddragningar på anslagen för , Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder samt . Vidare minskas Alkoholinspektionens anslag till i enlighet med förslagen i alkoholpropositionen. Genom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen 2004. Regeringen gör emellertid bedömningen att det finns behov av ytterligare resurser till vård och omsorg. Mot den bakgrunden avser regeringen att föreslå att ytterligare medel - - skall tillföras vården och omsorgen redan för . Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning skall få behålla denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunna presentera en proposition så att lagändringen skall kunna träda ikraft vid årskiftet 2000/2001. Innan en proposition kan läggas måste dock förslaget utredas i en arbetsgrupp eller utredning. Vidare måste förhandlingar ha genomförts och överenskommelse ha träffats med . Detta kan komma att påverka tidsschemat. Preliminärt har för ändamålet uppförts 2001 och . I förhållande till ekonomiska vårproposition ökar utgiftsområdet med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till .