prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Tabell 9.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 232 440 Pris- och löneomräkning + 3 792 Överföring från arkivlevererande myndigheter + 1 083 Överföring från utgiftsområde 3 + 1 081 Reformmedel + 400 Återläggning av tillfällig minskning + 1 000 Justering av + 9 085 Tillfällig minskning - 2 450 Förslag 2000 246 431 beräknas en ökning av anslaget med för förstärkning av bidraget till . Vidare beräknas anslaget öka med , motsvarande den tillfälliga minskningen . F2 Bidrag till regional arkivverksamhet Tabell 9.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 982 2000 Förslag 4 633 2001 Beräknat 4 697 2002 Beräknat 4 762 Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Medel under detta anslag fördelas av . Bidrag lämnas till följande 20 regionala arkiv- institutioner, vilka före erhöll s.k. föreståndarbidrag från . Bohus- läns föreningsarkiv, folkrörelsearkiv, Folkrörelsearkiv för län, Folkrörelse- arkivet i , i Väster- botten, Folkrörelsernas arkiv i , Folkrörelsernas arkiv för , Folkrörel- sernas arkiv för , Folkrörelsernas arkiv i , i , Folkrörelsernas arkiv i län, Före- ningsarkiven i , i , läns folkrörelse- arkiv, , läns folk- rörelsearkiv, , , läns föreningsarkiv och läns föreningsarkiv. Syftet med bidraget är att främja regional arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Regeringens överväganden Resultatinformation De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv- bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de traditionella folkrörelsernas historia har många folkrörelsearkiv utvidgat verksamheten till att omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse. Sam- lingarna innehåller också personarkiv, t.ex. dag- böcker och brevsamlingar, gårdsarkiv och före- tagsarkiv. Flera arkiv bedriver en omfattande dokumentationsverksamhet som tillför samling- arna nytt källmaterial. arbetar på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell sektor och de är en resurs för såväl offentlig som privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a. av veten- skaplig forskning, släkt- och hembygdsforsk- ning, skola och övrigt kulturliv. Slutsatser De regionala arkiven fyller en viktig funktion och de har en viktig kulturpolitisk uppgift, inte minst avseende den släkt- och hembygdsforsk- ning som vuxit till en bred folkrörelse. De regio- nala arkiven förvaltar betydande bestånd och de är en självklar resurs för såväl offentlig som privat sektor. I enlighet med regeringens förslag i budget- propositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 9.5) föreslås en ökning med för folkrörelsearkiven. Bidraget till folkrörelsearkiven ökar därmed med sammanlagt . Finansieringen har skett genom om- prioriteringar inom utgiftsområdet. Tabell 9.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 2 982 Pris- och löneomräkning + 51 Reformmedel + 1 600 Förslag 2000 4 633 F3 Tabell 9.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 469 2000 Förslag 26 153 2001 Beräknat 26 564 2 2002 Beräknat 26 997 3 1 Varav en minskning med 2 200 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 26 153 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 26 153 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med instruktion för Språk- och folkminnes- institutet till uppgift att samla in, bevara, veten- skapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och person- namn. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden om fastställande av ortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor samt yttra sig i fråga om personnamn. () har en verksamhet med stor geografisk spridning. Ledning, kansli och avdelningar finns lokaliserade i . Arkiv finns i , och . SOFI:s avgiftsintäkter uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation flyttade in i ny- och ombyggda lokaler i Arkivcent- rum i . Här finns bl.a. en reception för myndigheten, ett samlat bibliotek samt ett nytt arkivrum. Myndigheten har fortsatt att prioritera bl.a. digitalisering av samlingarna i syfte att öka tillgängligheten. Inriktningen på en ökad nutids- anknytning av det insamlade materialet har fort- satt att prioriteras. Av spontant inkommet mate- rial har nutidsanknytning. har på olika sätt arbetat med att digitalisera sina sam- lingar inom respektive verksamhetsområde. Regeringen uppdrog i regleringsbreven att presentera en handlingsplan för ökad samverkan med t.ex universitet och högskola för att utveckla pro- gram och strategier för forskning och informa- tionspridning baserad på IT. inkom med en sådan handlingsplan, vilken baserades på en undersökning av de förvänt- ningar olika intressenter har på samverkan och digital tillgång till myndighetens material. Hand- lingsplanen innebär att fortsätter samverka med , att man utvecklar och anpassar sin hemsida till användarnas önskemål samt att man genom ett samverkans- projekt med olika forskningsinstitutioner ökar tillgängligheten till samlingarna och bygger upp forskningsdatabaser. I enlighet med beslut överfördes Svenskt visarkiv organisatoriskt till Statens musiksamlingar . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i en rapport på- pekat att bör arbeta ytterligare med att utveckla resultatredovisningen. Dessutom upp- manar RRV att, på grund av myndighetens svåra ekonomiska läge, löpande följa upp budgeten och eventuellt vidta åtgärder så att de ekonomiska ramarna inte överskrids. Myndigheten har lämnat en redogö- relse för vidtagna och planerade åtgärder med anledning av RRV:s rapport. Regeringen bedö- mer att dessa åtgärder är tillräckliga. Slutsatser har genom insamling, digitalisering och förmedling av arkivmaterial samt forskning inom sitt verksam- hetsområde bidragit till att bevara vårt kulturarv. Myndighetens inriktning bör ligga fast. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 9.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 28 346 Pris- och löneomräkning + 541 Överföring av Svenskt visarkiv till Statens musiksamlingar - 4 500 Justering av + 1 766 Förslag 2000 26 153 F4 Svenskt biografiskt lexikon Tabell 9.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 619 2000 Förslag 3 815 2001 Beräknat 3 876 1 2002 Beräknat 3 941 2 1 Motsvarar 3 815 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 3 815 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. Svenskt biografiskt lexikons avgiftsintäkter uppgick till vilket är en minskning med jämfört med . Detta beror på att försäljningen av CD- romskivan har minskat i jämfö- relse med föregående år då många av köpare utnyttjade introduktionserbjudandet vilket bl.a. innebär att de erhåller den uppdate- rade versionen utan kostnad. Regeringens överväganden Resultatinformation Myndigheten Svenskt biografiskt lexikons mål är att genomföra utgivningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon. Lexikonet utgör ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskarsamhället och det är ett viktigt bidrag till det ständigt pågå- ende vetenskapliga kunskapsuppbyggandet. Ytterligare en stor användarkategori är de intres- serade person- och släktforskarna i allmänhet. Med gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett band ges ut , dvs. Under gavs ett band ut. Utgiv- ningen av lexikonet är försenad . Förseningarna beror bl.a. på att person- artiklarna blivit fler än beräknat. Enligt regering- ens bedömning är eftersläpningarna inte sådana att de bör påverka slutmålet att lexikonet skall vara färdigt . Tillgängligheten till lexikonet har ökat genom att delar av materialet givits ut på CD-romskiva. CD-romproduktionen har gett lexikonet en väsentligt större spridning än antalet sålda exemplar genom att universitet, högskolor och större bibliotek lagt ut den på interna nät- verk. Slutsatser Svenskt biografiskt lexikons verksamhet har på ett effektivt sätt fortsatt att genomföra utgiv- ningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon. Myndighetens inriktning bör ligga fast. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 9.11 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 3 497 Pris- och löneomräkning + 52 Justering av + 266 Förslag 2000 3 815 F5 Arkivet för ljud och bild Tabell 9.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 893 2000 Förslag 27 732 2001 Beräknat 28 184 1 2002 Beräknat 28 662 2 1 Motsvarar 27 732 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 27 732 tkr prisnivå. Arkivet för ljud och bild () skall möjliggöra forskning i svensk kultur och samhälle genom att samla in, bevara och tillhandahålla den del av mediautbudet i som offentliggörs i form av ljudupptagningar och rörliga bilder. Myn- dighetens verksamhet vilar på lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på ca . Huvuddelen av anslagssparandet avses förbrukas på utveckling av automatiserade arkivrutiner samt kompetens- utveckling inför vidgad IT-användning. Regeringens överväganden har från och Tele- vision samlat in allt det utbud som faller under lagen om pliktexemplar av dokument. Vad gäller framför allt film och fonogram är insamlandet en mer tidskrävande process och av utbudet för kunde inte samlas in under budget- året. Det totala antalet registrerade objekt mins- kade något jämfört med verksam- . ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk normalt endast tillgängliga för forskningsända- mål. Merparten av användarna är studerande vid universitet och högskolor. För forskare utanför finns avtal om lån av studie- kopior som omfattar ett trettiotal bibliotek. Antalet besökare vid fortsatte att öka medan däremot antalet utlånade studie- kopior minskade. Vissa databaser med förteck- ning över ALB:s material finns sökbara på Internet. har anlitat en internatio- nell expert som utvärderat myndighetens hante- ring av det insamlade materialet. Utvärderingen ger en positiv bild av verksamheten och av per- sonalens kompetens. Enligt utvärderingen har också tagit till vara möjligheter till kost- nadsbesparingar. Regeringen kan instämma i utvärderingens resultat. ALB:s katalogisering av utbudet från andra producenter än den statliga radion och televisionen kan dock förbättras, vilket är av stor betydelse för att underlätta användningen av det insamlade materialet. Myndigheten arbetar med denna fråga och arbetet bör prio- riteras även under följande budgetår. ALB:s verksamhet påverkas fr.o.m. av att regeringen gett elva TV-bolag rätt att starta digitala sändningar. Dessa sändningar faller under lagen om pliktexemplar av dokument och materialet skall därför levereras till . Myn- digheten har i sitt budgetunderlag för åren 2000 2002 uppskattat de årliga kostnaderna för tio nya digitala kanaler till . Rege- ringen gör bedömningen att inte kan klara dessa kostnader inom ramen för det nuvarande anslaget. har dock inte alla kanaler ut- nyttjat sina tillstånd att starta digitala sändningar och ALB:s verksamhet påverkas ännu i liten ut- sträckning. Regeringen föreslår därför ingen för- ändring av anslaget. Delar av det anslagssparande som står till regeringens förfogande på anslags- posten 9 under anslaget D16 Särskilda utgifter för forskningsändamål, under utgiftsområde 16, har avsatts för att vid behov kunna täcka de kostnadsökningar som uppstår om de digitala sändningarna ökar i omfattning under kom- mande budgetår. ALB:s framtida verksamhet berörs i hög grad av den ökade användningen av elektronisk in- formation. Frågor som rör insamlande och beva- rande av elektronisk online-information har ut- retts av den s.k. och utredningens betänkande (SOU 1998:111) har remissbehandlats. Regeringen avser att åter- komma med förslag angående villkoren för att säkra ett tillräckligt bevarande av elektronisk in- formation. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 9.13 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 26 933 Pris- och löneomräkning +492 Justering av +307 Förslag 2000 27 732 10.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslagen Riks- antikvarieämbetet, Bidrag till kulturmiljövård samt Avgiftsfinansierad verksamhet: Riksantik- varieämbetets uppdragsverksamhet. I verksam- hetsområdet ingår också viss arkiv- och biblio- teksverksamhet. () är central för- valtningsmyndighet för kulturmiljön. Länsstyrel- serna och de regionala museerna utgör tillsam- mans kulturmiljösektorns regionala organisation. Länsstyrelserna ansvarar för kulturmiljöns myn- dighetsarbete och de regionala museerna har ett självständigt ansvar för kunskapsuppbyggnaden, dvs. för att bygga upp kunskap om miljöns kul- turvärden i länet. När det gäller vård samt infor- mation och publikverksamhet har länsstyrelserna ett övergripande ansvar för att insatser kommer till stånd, medan det ankommer på de regionala museerna att upprätthålla kompetens och att utföra en betydande del av de konkreta uppgif- terna. På den lokala nivån verkar kommunerna inom kulturmiljöns ansvarsområde. För sina insatser i det statliga kulturmiljö- arbetet får de regionala museerna bidrag genom statsbidraget till regionala museer (se avsnitt H3 Bidrag till regionala museer). utfördes ca 750 årsverken inom den statliga kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes ca 125 vid länsstyrelserna, vilket är en ökning i för- hållande (ca 110). Vid de regionala museer som fick statsbidrag var antalet årsverken i princip oförändrat jämfört med föregående år. Vid 18 av museerna uppgick andelen anställda med lönebidrag till . 10.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 10.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 392,9 441,3 486,3 416,4 416,2 417,7 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Kulturvärden uppmärksammas i ökad omfatt- ning som en resurs i samhället. Konsekvenser för kulturvärdena uppmärksammas och beaktas i högre grad än tidigare inom olika politik- och samhällsområden. Kulturarvets betydelse som resurs för regional utveckling uppmärksammas också i ökad omfattning (se avsnitt 3). Det all- männa intresset för kulturarvet är fortsatt stort. Förändringar Stödet för uppgifter inom kulturmiljöarbetet till de regionala museerna i , och Got- lands län fördelas fr.o.m. av RAÄ (se avsnitt H3 Bidrag till regionala museer). Prioriteringar Insatser för att öka intresset för samt tillgänglig- heten och hänsynstagandet till kulturmiljön skall ha fortsatt hög prioritet. Det är angeläget att arbetet med att utveckla det tvärsektoriella an- svaret för kulturmiljön fortsätter. Detsamma gäller arbetet bland olika aktörer för att kunna identifiera och möta hot mot kultur- miljön. Kulturmiljöorganisationernas arbete med att öka medvetenheten om kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling skall drivas vidare. Frågor som rör främlingsfientlig- het och rasism skall beaktas. Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling prioriteras även i fortsättningen. En viktig del är härvid arbetet med att utveckla och förtydliga de miljökvalitetsmål för en samlad miljösyn som anges i propositionen Svenska miljömål miljö- politik för ett hållbart (1997/98:145). Särskild vikt bör ges andra samhällssektorers bidrag till utvecklingen av en god kulturmiljö. Arbetet med att utveckla former för och genomföra en ändamålsenlig kulturmiljööver- vakning skall fortsätta. Sektorn skall arbeta aktivt för att ta till vara de möjligheter att skydda och vårda kulturmiljön som innebär. Detta gäller bl.a. arbe- tet med kulturreservat. Försöksverksamheten med Kulturarvs-IT skall fullföljas i enlighet med vad som framgår i prop. 1998/99:1 utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Arbetet med att genomföra satsningen på industrisamhällets kulturarv skall fortsätta. Det- samma gäller det arbete som RAÄ och länssty- relserna i , och län har påbörjat med anledning av sats- ningen för att uppmärksamma och säkerställa storstädernas kulturmiljövärden, särskilt efter- krigstidens bebyggelse (prop. 1997/98:165). Arbetet med att tydliggöra och utveckla kulturarvets betydelse som resurs för regional utveckling skall prioriteras. Relationerna mellan staten och ändras . Arbetet med att bredda och utveckla samverkan mellan de antikvariska myndigheterna och skall fortsätta. aviserades i prop. 1997/98:165 och genomförs som ett led i förank- ringen av regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). och läns- styrelserna har viktiga roller under arkitektur- året, som skall förberedas . Det internationella arbetet som bedrivs inom ramen för bl.a. EU och Östersjösamarbetet skall ges fortsatt hög prioritet. 10.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Sammantaget har förutsättningarna för att kulturvärdena i miljön skall bevaras förbättrats. De investeringar som görs i vägar, järnvägar och andra anläggningar innebär visserligen ofta stora påfrestningar på kulturvärdena. Emellertid upp- märksammas och beaktas kulturmiljöaspekter numera i högre grad än tidigare vid infrastruk- turplanering liksom vid byggande och samhälls- planering i övrigt. Detta gäller även inom skogs- bruket, där skogens kulturvärden hotas eller förstörs vid avverkningar och markbe- redningar. När det gäller kulturlandskapet har brukarnas kunskap och medvetenhet om kultur- värdena ökat, bl.a. till följd av de informations- och utbildningsinsatser som genomförts av kulturmiljöorganisationerna. Vidare har de stöd- former som finns inom EU gett goda resultat för kulturlandskapet. Ett av hoten mot kultur- värdena i odlingslandskapet är dock den avflytt- ning och nedläggning av jordbruk som sker i framför allt skogslänen. Kulturarvets betydelse som resurs för regional utveckling blir alltmer uppmärksammat (se avsnitt 3). Inom EU:s strukturfondsprogram uppmärksammas kulturen och kulturarvet som en faktor som kan bidra till utveckling i eftersatta områden. Sammanställningar visar att av EU-medel avsattes mellan och för åtgärder och verksamhet med anknyt- ning till kulturen och kulturarvet. Den nationella medfinansieringen har beräk- nats till . Verksamheten hos myndigheterna inom kulturmiljöområdet präglas i fortsatt hög grad av samverkan och samarbete med andra myndig- heter, kommuner, organisationer och andra aktörer inom vitt skilda samhällsområden. Det rör sig om såväl samråd i enskilda frågor och projekt, som fortlöpande kontakter i frågor av övergripande karaktär. De regionala museerna spelar en viktig roll i kulturmiljöarbetet i regio- nerna. Det allmänna intresset och engagemanget för kulturarvet och kulturmiljön är fortsatt stort. Det bedrivs ett aktivt arbete för att bygga upp och öka tillgängligheten till kunskap om kultur- arvet och kulturmiljön. Arbetet genomförs i samarbete med andra myndig- heter, universitet och högskolor samt olika orga- nisationer. De viktigaste statliga insatserna inom området Regeringen beslutade propositionen Kulturarv kulturmiljöer och kulturföremål (prop. 1998/99:114). I propositionen föreslås bl.a. nya övergripande mål för arbetet för kul- turmiljön. De föreslagna målen är: Ett försvarat och bevarat kulturarv. Ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kultur- miljöarbetet som en drivande kraft i omställ- ningen. Allas förståelse, delaktighet och an- svarstagande för den egna kulturmiljön. Nationell och internationell solidaritet och respekt inför olika gruppers kulturarv. Genom de mål som föreslås förtydligas bl.a. vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön. Kultur- arvets betydelse för den demokratiska utveck- lingen liksom vikten av samarbete över nations- gränserna framhålls. I propositionen föreslås även bl.a. att det införs ett särskilt skydd för ort- namn, som innebär att god ortnamnssed skall iakttas vid statlig och verksamhet. I propositionen anförs vidare att det bör tillkallas en särskild utredare för att bl.a. utreda och lämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhisto- riskt värdefull bebyggelse och om möjligheten att låta byggnadsminnesförklaringar omfatta även lösöre. 2001 genomför regeringen en bred satsning på industrisamhällets kulturarv. En särskild delegation (Ku 1999:06) har till- kallats med uppgift att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvs- området svara för den närmare utformningen och genomförandet av satsningen (dir. 1999:60). Särskilda medel, sammanlagt ca , anslås för ändamålet. Ett flertal myndig- heter och institutioner inom kulturarvsområdet deltar i arbetet med att uppmärksamma, ta till vara och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv. RAÄ och länsstyrelserna i , och län genomför under perio- den 2001 en satsning på storstädernas kulturmiljöer. Särskilda medel, sammanlagt , anslås för ändamålet. En treårig satsning, Kulturarvs-IT, genomförs för att bereda arbete till personer med arbets- handikapp och öka tillgängligheten till kultur- arvet (se prop. 1998/99:1 utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade). RAÄ meddelade verkställig- hetsföreskrifter och allmänna råd för tillämpning av bestämmelserna om arkeologiska utredning- ar/undersökningar samt genomförde i anslutning till detta utbildnings-, informations- och rådgivningsinsatser riktade mot länsstyrelserna. På länsstyrelserna pågår arbete för att utveckla uppdragsarkeologins berednings- och besluts- former. Det internationella arbetet bedrivs inom bl.a. EU, , , Östersjösamarbetet och det nordiska samarbetet. Arbetet syftar bl.a. till att uppmärksamma kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling. Östersjö- samarbetet är särskilt prioriterat. Ett program- kontor för EU:s kulturarvsprogram har inrättats vid RAÄ. Ett omfattande arbete bedrivs för att lyfta fram kulturarvet som en resurs för regional ut- veckling. Bland annat görs insatser inom kultur- turism. Vidare genomförs projekt som gäller exempelvis byggnadsvård. Arbetet bedrivs i samarbete med arbetsmarknads- myndigheter, kommuner, regionala museer och olika organisationer. I de regionala tillväxtavtalen lyfts kulturen och kulturarvets betydelse för regional utveckling fram som en viktig del. Effekterna av de statliga insatserna RAÄ:s och länsstyrelsernas tvärsektoriella arbete har medfört att förståelsen för kulturvärdena har ökat och att kulturmiljön i högre grad än tidigare uppmärksammas och beaktas inom olika politik- och samhällsområden, exempelvis när det gäller miljö, jordbruk, trafik, turism och sysselsättning. Kulturmiljöaspekter har fått allt större betydelse i samhällsplaneringen. Arbetet med utvecklingsfrågor får effekter för den regionala tillväxten och bidrar till att stärka det lokala engagemanget. Detta gäller exempelvis insatser inom kulturturismen, där olika regio- ners/orters särskilda prägel och identitet lyfts fram och utvecklas. Sektorns arbete bidrar till att öka allmänhetens intresse och engagemang för kulturarvet och kulturmiljön. Detta kommer till uttryck i bl.a. stor efterfrågan på det material som produceras och ett ökat antal besökare vid RAÄ:s besöks- mål. Det finns också ett stort intresse för de projekt som genomförs av kulturmiljösektorns myndigheter och museer och som drivs i samarbete med bl.a. olika organisationer.