prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — 23.4 Europeiska skoldatanätet Den positiva utvecklingen i det projekt om ett europeiskt skoldatanät som initierat fortsatte . Antalet lärare och elever som utnyttjar skoldatanätets tjänster mer än tiodubblades och kommissionen godkände två nya projekt för fortsatt utveckling av olika delar av nätet. Vidare anslöt sig till kretsen länder som står bakom projektet. Europeiska skoldatanätet hade en viktig funktion i genomförandet av , som kommissionen inledde för att öka användningen av Internet i skolorna. 23.5 Övriga utbildningsfrågor Eftersom de nya initiativ som kommissionen aviserat i sitt arbetsprogram bordlades i och med avgång , blev antalet beslutsärenden i rådet betydligt färre än vad ordförandeländerna hade planerat för. Ett av de förslag som kommissionen skulle ha lagt presenterades dock och innebär att EG skall ansluta sig till kampanj Europeiska året för språk 2001. Avsikten med kampanjen är att öka allmänhetens medvetenhet om värdet av språkliga och kulturella mångfald, om vikten av att kunna flera språk och om olika metoder för språkinlärning. Beslut väntas tidigast . Den debatt som utbildningsministrarna inledde i rådet om den nationella utbildningspolitikens och det europeiska utbildnings- samarbetet roll i unionens arbete för sysselsättning fortsatte . På initiativ av det tyska ordförandeskapet behandlades vid rådsmötet åtgärder för att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv. Vid rådsmötet diskuterades en av det finländska ordförandeskapets prioriterade frågor, insatser för att främja livslångt lärande i informationssamhället. Utbildningens roll i sysselsättningspolitiken blev också, tillsammans med utbildningskvalitet och främjande av rörlighet över gränserna, områden som utbildningsministrarna utpekade som angelägna att ägna särskild uppmärksamhet i den diskussion om prioriteringar för det fortsatta EG-samarbetet på utbildningsområdet som fördes vid det informella rådsmötet i . I en resolution om nya arbetsformer för utbildningssamarbetet som antogs fastställde rådet att frågorna ovan skall stå på en rullande dagordning, som flera ordförandeskap samarbetar om tillsammans med kommissionen. Ett övergripande syfte är att stärka utbildnings- samarbetets roll i EG:s arbete. Kommissionen avser att till den rullande dagordningen föra frågan om långtidsplanering och prognoser på utbildningsområdet, en fråga som det tyska ordförandeskapet tillmätte stor vikt och som därför diskuterades vid rådsmötet . Av betydelse för det fortsatta utbildningssamarbetet blir också den förklaring om visst samarbete inom den högre utbildningen som 29 europeiska utbildningsministrar undertecknade vid en konferens i . Utgångspunkten var en gemensam förklaring som de brittiska, franska, italienska och tyska ministrarna antog vid Sorbonne- . Bologna-förklaringen är en icke bindande, mellanstatlig överenskommelse men några riktlinjer i den avser ökat utnyttjande av verksamheter inom EG-samarbetets ram t.ex. systemet för tillgodoräknande av studieperioder. EG:s utbildnings- ministrar enades därför vid sitt informella rådsmöte om att uppföljningen av förklaringen skall ledas av en styrgrupp bestående av representanter för bl.a. aktuella ordförandeskap och kommissionen. Även ingår, som blivande ordförandeland, i gruppen och får ett särskilt ansvar för förberedelserna av nästa ministermöte om förklaringen som äger rum i . 23.6 Internationellt samarbete och har successivt öppnats för de länder som ansökt om medlemskap i . Genom att beslut kunde fattas om , och deltagande medverkar nu samtliga ansökarländer utom i programmen. Även skall emellertid kunna delta i den andra programetappen, som därmed kommer att omfatta 31 länder. Som en följd av sitt deltagande i gemenskapens utbildningsprogram lämnar de öst- och centraleuropeiska ansökarländerna det alleuropeiska programmet Tempus, när den andra etappen av detta program avslutas . Tempus ingår i EG:s bistånd till i Öst- och , de nya republikerna i f.d. samt och skall utveckla den högre utbildningen i mottagarländerna. Rådet beslöt att Tempus skall förlängas till och särskilt inriktas på regional och administrativ utveckling i återstående deltagarländer. hölls det årliga informella mötet mellan EU-medlemsstaternas och kandidatländernas utbildningsministrar i . Huvudtemat för diskussionerna var insatser för att utveckla samarbetet mellan utbildning och näringsliv. Vid mötet antogs också, på initiativ av det tyska ordförandeskapet, en förklaring om insatser på utbildningsområdet för att stödja den region som drabbats av . Olika slag av utbildningsåtgärder har därefter integrerats i stabilitetspakten för . 24 Forskning 24.1 Fjärde ramprogrammets resultat positivt för EG:s verksamhet inom forskningsområdet hålls samman i fleråriga, breda och ekonomiskt omfattande ramprogram för successiva fyraårs- perioder. Arbetet inom forskningsområdet får därför en cyklisk karaktär, vilket präglar både rådets och kommissionens verksamhet. Det fjärde ramprogrammet avslutades och det samlade resultatet av verksamheten började kunna summeras (även om ett stort antal enskilda projekt kommer att fortsätta under ännu ). Det visar sig att den tidigare positiva tendensen håller i sig för del, i det att svenska forskare och företag sammanlagt får en betydligt större andel av forskningsanslagen än vad som motsvaras av den andel av budgeten () som betalar in till EU. Ändå viktigare för utbytet av den svenska ekonomiska insatsen är förhållandet att varje projektdeltagare enbart svarar för finansieringen av en mindre del av respektive projekt men har tillgång till hela det samlade resultatet. I praktiken medför detta att den begränsade svenska insatsen ger svenska forskare och forskargrupper direkt tillgång till resultaten av närmare en fjärdedel av den totala budgeten för ramprogrammet. Detta gynnsamma resultat är dock trots allt av mindre intresse om inte verksamheten i sig också svarar mot höga kvalitetskrav. publicerades en studie om Kvalitativa aspekter på det svenska delta- gandet i EG:s forskningsprogram som utförts av på uppdrag av regeringen. I utredningen konstateras för den del av det svenska deltagandet som har en inomvetenskaplig prägel att anslagen går till många av landets bästa forskare och att svensk forskning har god konkurrenskraft. Även för de mer tillämpade forskningsprojekten har kvalitetskravet hållits högt. 24.2 Femte ramprogrammet startade Det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998 2002) antogs av ministerrådet (beslut /182/EG och 1999/64/Euratom) och de första ansökningsomgångarna utlystes av kommissionen efter ett mot slutet ganska pressat förberedelsearbete. Detta ramprogram har en delvis annan karaktär än det föregående; det är koncentrerat till färre men bredare delprogram än tidigare, och dessa är till större delen organiserade i s.k. nyckelaktiviteter som var och en svarar mot ett eller flera definierade samhällsproblem. Det är givetvis ännu för tidigt att bedöma utfallet av ramprogrammet ur svensk synpunkt, men de första resultaten är totalt sett positiva. Som tidigare deltar liksom övriga medlemsstater i särskilda rådgivande kommittéer som följer kommissionens arbete inom de olika delprogrammen. Nytt för femte ramprogrammet är att kommissionen vid sidan av denna officiella kommittéstruktur (men i samförstånd med medlemstaterna) inrättat egna externa rådgivande grupper, i huvudsak organiserade i enlighet med indelningen i nyckelområden och med deltagande av företrädare för forskare och forskningsanvändare från näringsliv, organisationer m.fl. Högt kvalificerade svenskar deltar på personligt mandat från kommissionen i samtliga av dessa externa rådgivargrupper. 24.3 Sjätte ramprogrammet förbereds Besluten om ramprogrammen är de största enskilda budgetbesluten som fattas av unionen det femte ramprogrammet har en budget om ca och föregås av ett långvarigt förhandlingsarbete mellan kommissionen, parlamentet och rådet. tog det tyska ordförandeskapet upp en första diskussion om den kommande utvecklingen inom forskningsprogrammet. Ett viktigt resultat under höstens finska ordförandeskap var att principiell enighet nåddes mellan rådet, kommissionen och parlamentet om att lägga upp det fortsatta arbetet så att den tidspress som påverkade starten av det femte ramprogrammet kan undvikas nästa gång. 24.4 Internationellt forskningssamarbete En särskild del av ramprogrammet avser samarbete med länder utanför unionen. Detta samarbete utvecklades ytterligare. Särskilda associationsavtal har ingåtts med samtliga kandidatländer i Öst- och samt , som ger dessa länder full tillgång till ramprogrammet. har fattat beslut gällande avtal om forskningssamarbete med och . Förslag om avtal om forskningssamarbete med har också tagits fram. har en särskild ansökningsomgång inom ramprogrammet öppnats för samarbetsländerna öster och söder om . 24.5 Särskilda frågor Rådet antog , efter förberedande arbete av kommissionen, slutsatser om åtgärder såväl från medlemsstaternas sida som genom kommissionen för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor inom forskning och teknisk utveckling. Arbete med att konkretisera och genomföra dessa åtgärder påbörjades . Rådet har vidare , efter förslag av kommissionen, beslutat att börja avveckla vissa föråldrade kärntekniska anläggningar vid Gemensamma forskningscentret. Arbetet kommer att bedrivas i nära kontakt med medlemsstaterna och skall avrapporteras fortlöpande till ministerrådet. antog rådet vidare slutsatser om närmare samarbete mellan () och kommissionen för att utveckla en gemensam europeisk rymdstrategi. stödde dessa tre förslag som redovisats för utan invändningar. 25 Kultur och medier EG-samarbetet skall bidra till den kulturella utvecklingen i medlems- staterna. Arbetet med att främja kulturen skall ske med respekt för nationella och regionala intressen som det gemensamma kulturarvet framhävs. EG:s insatser skall främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja verksamhet som syftar till att sprida kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda kulturarv och att främja icke-kommersiellt kulturarbete och konstnärligt skapande, även inom den audiovisuella sektorn. 25.1 Kulturprogram 25.1.1 Kalejdoskop Kalejdoskop är ett program för stöd till konstnärliga och kulturella projekt. Programmet var ursprungligen avsett för perioden 1998, men genom rådsbeslut förlängdes perioden för såväl Kalejdoskop som i avvaktan på beslut om kulturramprogrammet Kultur 2000. inkom totalt 759 ansökningar till Kalejdoskop, vilket är en minskning mot . En förklaring till denna kraftiga nedgång kan vara att programmet oväntat förlängdes och att utlysningen kom sent. 119 projekt fick stöd med sammanlagt . Av de stödberättigade projekten tillhörde 18 stycken åtgärd 2, s.k. storskaliga projekt. Den svenska utdelningen återgick till en mer normal nivå efter höjdpunkten under . Fem svenska ansökningar fick totalt , en andel på . Ett av stöden var inom åtgärd 2, där Cirkus Cirkör fick stöd till ett cirkusprojekt med föreställningar, cirkusskolor för barn och workshops för professionella. Dessutom deltog svenska organisationer som medarrangörer i 13 projekt som beviljades sammanlagt ca . Från budgeten för Kalejdoskop fördelades även till Europeiska ungdomsorkestern och till . Kulturhuvudstaden fick och Kulturmånaden i . Sammanlagt har nära fördelats inom Kalejdoskop . 25.1.2 är ett program för stöd till böcker, läsning och översättning, som förlängdes till att verka även . Till inkom totalt 600 bidragsansökningar , vilket innebär en ökning . Efter formell granskning och jurymöte kunde 290 ansökningar () beviljas stöd med sammanlagt . Av de projekt som beviljats stöd är 246 översättningar, medan 30 gäller samarbets- och 14 fortbildningsprojekt. Det svenska deltagandet i har successivt ökat och slog alla rekord. Svenska ansökningar fick ca , vilket motsvarar av summan fördelade medel. Endast och får mer. Den ökade konkurrensen ledde visserligen till ett hårdare urval och en större andel avslag än . Ändå fick 13 svenska förlag dela på för 31 stöd (från 12 olika språk), motsvarande av det totala antalet översättningsstöd. Endast och fick fler. Fem svenskledda samarbets- och fortbildningsprojekt fick dela på , en fördubbling mot . Utöver stöd till gäststipen- dier för fortbildning och kontaktskapande för översättare och författare, gick stöd bl.a. till för Unga skrivare i och till Tidskriften 90tal för . Anmärkningsvärt är att förlag från åtta olika språkområden fick stöd för totalt 16 översättningar från svenska (summa ). Detta placerade svenskan på fjärde plats som originalspråk, visserligen långt efter engelskan, franskan och tyskan, men före italienskan och övriga språk. 25.1.3 är ett kulturarvsprogram för perioden 2000. Ansöknings- omgången för var uppdelad på tre åtgärdsområden: I. vård, skydd och levandegörande av kulturarv, II. kompetensutveckling, erfarenhets- och informationsutbyte och III. kulturarvet och medborgarna. Dessutom gavs möjlighet för medlemsstaterna att nominera ett natio- nellt objekt som europeiskt kulturarvslaboratorium. Till åtgärd I inkom 97 ansökningar, varav 13 beviljades stöd på sammanlagt . ledde ett av projekten och deltog i ytterligare två. Tillsammans fick dessa . Av 168 inkomna ansökningar inom åtgärd II beviljades 26 stöd på sammanlagt . Tre av dessa projekt hade svensk medverkan. Tillsammans fick dessa ett stöd på totalt . Till åtgärd III inkom 173 ansökningar, varav 19 beviljades stöd på sammanlagt . ledde två av projekten och deltog i ytterligare tre. Tillsammans fick dessa totalt . När det gäller de europeiska kulturarvslaboratorierna beviljades åtta nationella objekt stöd på sammanlagt . ledde genom ett projekt kring bevarandeproblemen för hällristningsområdet i i . Detta projekt beviljades ett stöd på för . 25.1.4 Kulturramprogrammet Kultur 2000 Kulturprogrammen Kalejdoskop, och upphörde och ersattes av ett gemensamt kulturramprogram, Kultur 2000, som gäller för perioden 2006. Vid det informella ministerrådsmötet enades kulturministrarna efter en lång process om en budget för ramprogrammet om (i enlighet med kommissionens ursprungliga förslag). Rådet fastställde sedan sin gemensamma ståndpunkt vid det formella ministerrådsmötet . synpunkter i den andra behandlingen lämnades och 14 ändringsförslag förordades. Parlamentet vidhöll sitt krav på en programbudget om och eftersom såväl samtliga medlemsstater som kommissionen tydligt ställde sig avvisande till detta inleddes en förlikningsprocess . enades rådet och parlamentet om en budget om och kom överens i övriga utestående frågor. Programmet trädde i kraft . 25.2 Kulturhuvudstäder Projektet kulturhuvudstad inrättades av kommissionen 1985. har en europeisk stad utsetts att inneha titeln. startar en ny turordning för utnämning av kulturhuvudstad. Med hänsyn till det stora antalet sökande och till symbolvärdet med övergången till det nya årtusendet har nio städer utsetts till "europeisk kulturhuvudstad ": , , , , , , , och . Under det rådsmötet i beslutades om formerna för rådets utnämnande av jurymedlemmar till för perioden 2019. Samråd med ägde rum före rådsmötet. Juryn skall vara sammansatt av sju ledande och oberoende personligheter som skall vara experter på kulturområdet. Rådet, parlamentet och kommissionen utser vardera två ledamöter och en ledamot. Städerna skall nomineras senast före evenemanget, varför rådet utser sina experter före evenemanget. skall de två medlemsstater som innehar ordförandeskapet vardera föreslå en ledande personlighet. Rådet fattar sedan sitt beslut med enkel majoritet. 25.3 Mediefrågor 25.3.1 Media II: stödet till svensk audiovisuell industri ökade Inom Media II-programmet ges stöd inom områdena utbildning, utveckling och distribution. har med varierande utfall deltagit i programmet . uppnåddes den högsta stödsumman . I utvecklingsstöd till enskilda film- och multimediaprojekt samt produktionsbolag har svenska projekt beviljats sammanlagt jämfört med 1998. Vad gäller distributionsstöd för biograffilm, TV och video/multimedia är utvecklingen ännu mer anmärkningsvärd. Här har svenska projekt beviljats 1999 jämfört med 1998. Ytterligare tilldelades i form av biografstöd och automatiskt distributionsstöd. Därmed har den svenska audiovisuella industrin fått sin verksamhet förstärkt med , en ökning jämfört med . Media II-programmet löper ut och ett nytt femårsprogram, planeras för åren 2001 2005. En publicerad rapport visar att av alla europeiska produktions- och distributionsbolag har nyttjat olika stödformer under den första hälften av Media II-programmets femårsperiod. Rapporten visar också att varje investerad euro som utbetalats har genererat i den audiovisuella industrin. 25.3.2 TV-direktivet Det direktiv som brukar kallas "TV utan gränser" (rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestäm- melser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, ändrat genom och rådets direktiv /36/EG) innehåller minimi- regler för TV-sändningar när det gäller europeiskt programinnehåll, reklam och sponsring, skydd av minderåriga och rätten till genmäle. Vid den senaste revideringen av TV-direktivet ålades kommissionen att utföra en studie om eventuella för- och nackdelar med V-chip, dvs. teknisk utrustning i TV-apparater som gör det möjligt för exempelvis föräldrar att spärra vissa program. Kommissionen redogjorde för studiens resultat i ett meddelande . En slutsats var att den analogt baserade V-chip-teknik som används i för att spärra vissa TV-program inte är tekniskt möjlig i där övergången till digitala sändningsmetoder pågår. Studien konstaterade också att de stora kulturella skillnaderna i medlemsstaterna utesluter en harmoniserad klassificering av audiovisuellt innehåll. 25.3.3 Konvergens beslutade kommissionen om en grönbok om konvergens mellan sektorerna för telekommunikationer, medier och informationsteknik, och vilka följder detta får för lagstiftningen. har skickats ut till medlemsstaterna för synpunkter. Rådet antog slutsatser om grönboken om konvergens, särskilt aspekterna på medier och den audiovisuella sektorn. Slutsatserna är huvudsakligen i överensstämmelse med svenska ståndpunkter. Rådet konstaterar att åtskillnad bör göras mellan regler för infrastruktur och regler för mediernas innehåll. När det gäller reglering av infrastruktur betonar rådet behovet av att garantera allmänheten tillgång till ett brett utbud och vitt skilda slag av medieinnehåll. I fråga om reglering av innehåll understryks att hänsyn skall tas till det specifika i den audiovisuella sektorn och till målet att tillgodose allmänintresset. Självreglering nämns som ett sätt att komplettera regelverket och bidra till rätt balans mellan öppna och konkurrenskraftiga marknader och att säkerställa de mål som är i allmänhetens intresse. Kommissionen uppmanas att ta hänsyn till rådets slutsatser när den lägger fram förslag till nya åtgärder inom den audiovisuella sektorn. 25.3.4 Audiovisuell statistik Rådet fattade beslut om att upprätta en gemensam infrastruktur för statistisk information om industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer. Syftet är att få en god överblick på området genom att låta medlemsstaternas nationella myndigheter samarbeta med , . För svensk del innebär detta att Radio- och kommer att bidra med statistik och information. Verksamheten avses drivas som ett pilotprojekt med sikte på att därefter bli permanent. 25.3.5 Framtida audiovisuell politik Kommissionen antog ett meddelande om EG:s framtida politik på det audiovisuella området. Meddelandet är resultatet av den nya kommissionens intentioner på området och omfattar bl.a. utveckling av de principer som redan tidigare slagits fast för den audiovisuella sektorn, såsom åtskillnaden mellan regleringen av infrastruktur respekti- ve medieinnehåll. Meddelandet förväntas behandlas av rådet . 25.3.6 Internationellt samarbete Kommissionen har givit bidrag till Europeiska audio- visuella observatoriet (EAO), som arbetar med att samla in och bearbeta statistik om den audiovisuella sektorn. Rådet fattade beslut om en rättslig grund för gemenskapens fortsatta deltagande i EAO. Gemenskapen deltar också i för massmedia- frågor, CDMM, samt i Audiovisuella Eureka. Eureka stödjer och initierar samarbetsprojekt inom utbildning, utveckling och distribution av europeisk film, TV och video. Vad gäller Eureka kommer gemenskapen att delta endast på ad hoc-basis som associerad medlem. 25.3.7 Skydd för minderåriga och mänsklig värdighet antog rådet två slutsatser i ämnet självreglering och skydd av minderåriga inom mediesektorn. antogs slutsatser om skydd av minderåriga mot bakgrund av utvecklingen av digitala audiovisuella tjänster som aktualiserats av kommissionens V-chip-studie. Slutsatserna omfattar television, Internet och de interaktiva tjänster som blir tillgängliga via de digitala TV-mottagarna. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att intensifiera sina ansträngningar vad gäller medie- undervisning och att samla berörda branscher och parter för att undersöka vägar för att uppnå ökad insyn i olika sätt att klassificera audiovisuellt innehåll. har i detta sammanhang särskilt framhållit behovet av att skydda barn från skadlig mediepåverkan. Branschernas ansvar har lyfts fram men har betonat att medlemsstaternas rege- ringar måste agera om marknadens självreglering inte lyckas skapa ett tillräckligt skydd för barn, bl.a. när det gäller TV-reklam riktad till barn. Kommissionen har åtagit sig att göra en studie av hur TV-reklam och TV-köp påverkar minderåriga och kommer att granska denna fråga på nytt vid nästa revidering av direktivet. () of Europe har fått uppdraget att utföra studien om reklam och barn. Arbetet inleddes och skall vara slutfört . 25.4 Övriga kultur- och mediefrågor Olika aspekter på kulturens roll för sysselsättning och utveckling fick en fortsatt belysning vid expertkonferenser anordnade av under dess ordförandeskap. Under det finska ordförandeskapet togs bl. a. frågan om kulturindustrins betydelse för sysselsättningen upp i en rådsslutsats. har också initierat en rådsresolution om att främja den fria rörligheten för personer som arbetar inom kultursektorn, bland annat i syfte att främja sysselsättningen. 26 Informationsteknik och samhället 26.1 Det framväxande informationssamhället lägger stor vikt vid att följa och stödja det framväxande informationssamhället. Det fleråriga gemenskapsprogrammet för att stimulera etablerandet av informationssamhället i började löpa . Programmets mål är att öka allmänhetens medvetenhet och förståelse av informationssamhällets betydelse och dess nya tillämpningar i hela : att optimera de socio-ekonomiska fördelarna av informationssamhället samt att stärka roll i den globala dimensionen av informationssamhället. Ett antal projekt har identifierats under respektive delmål, från utveckling av informations- instrument via Internet (/ISPO) till särskilda projekt som syftar till att utveckla IT-användning hos små och medelstora företag samt sådan användning på regional nivå. I sistnämnda fall omfattas även de östeuropeiska länderna och . Jämsides med ovannämnda verksamhet löper EG:s program för att stimulera forskningsprojekt med koppling till IT-användning, bl.a. genom att erbjuda delfinansiering av sådana projekt. Kommissionen har ytterligare omorganiserat sin hantering av frågan och koncentrerat verksamheten till GD Informationssamhället. Vid Europeiska rådets möte i 10 lanserade kommissionen sitt initiativ på IT-området, eEurope. Det utgör en strategi som skall försäkra att alla drar nytta av det framväxande informationssamhället. Grundpelare i eEurope-initiativet är åtgärder för att öka tillgängligheten, höja kompetensen samt främja tillit och social utjämning.