prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Mellan och har andelen anställda som har tillgång till dator i hemmet ökat från , vilket är den högsta årliga ökningstakten . Antalet LO-medlemmar respektive TCO-medlemmar med tillgång till dator i hemmet uppvisade en kraftigare relativ ökning än SACO-medlemmarna mellan och , beroende på att de två förra grupperna hade ett betydligt sämre utgångsläge. Andelarna är fortfarande väsentligt lägre bland LO- medlemmar än bland övriga bland LO-medlemmarna var andelen som hade tillgång till dator i hemmet , medan motsvarande andelar för TCO-medlemmarna var och för SACO-medlemmarna . Miljöanpassning Enligt IT-proposition var det angeläget att anpassa användningen av elektroniken till de krav som måste ställas i ett kretsloppssamhälle. I 25 § renhållningsförordningen (1998:902) ställs krav på att avfall som utgörs av, eller innehåller elektriska och elektroniska produkter, får deponeras, förbrännas eller fragmenteras endast om de förbehandlats i enlighet med föreskrifter meddelade av samt hanterats av certifierad förbehandlare. har tagit fram ett förslag till föreskrifter för förbehandling av uttjänta elektriska och elektroniska produkter. Förslaget är remissbehandlat och kommer att beredas inom , innan en eventuell anmälan sker till EU kommissionen. IT-användningen och dess negativa konsekvenser för miljön i form av t.ex. uttjänta elektroniska produkter som blir avfall uppmärksammades också i den förra IT-propositionen (1995/96:125). Regeringen följde upp detta i propositionen om Hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle ett ansvar för alla (1997/98:172) där regeringen föreslog att ett producentansvar för elektriska och elektroniska produkter (bl.a. IT-utrustning) införs. Baserat på detta förslag har regeringen utarbetat ett förslag till en förordning om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. I enlighet med vad som angavs i regeringens skrivelse (skr. 1998/99:2) har ett förslag till förordning om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter (bl.a. IT-utrustning) notifierats till EU kommissionen. Kommissionen har inte haft några synpunkter på förslaget. Vad gäller IT-utrustning ansåg regeringen i propositionen (1997/98:145) och skrivelsen 1998/99:2 bl.a. att av människan framställda ämnen som är långlivade och bioackumulerande, i huvudsak inte bör förekomma i nyproducerade varor. Inom ramen för det arbete som pågår inom och Utredningen om genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken kommer bl.a. målet definieras närmare. Regeringen avser att lägga en miljömålsproposition . Kemikalieinspektionen har presenterat ett förslag till förbud mot användningen av vissa bromerade flamskyddsmedel i olika slags produkter. Sådana regler måste emellertid utformas så att de överens- stämmer med förpliktelser i såväl EU som WTO. De ämnen som föreslås förbjudas används eller har använts i stor utsträckning i IT- utrustningar. Att en sådan användning upphör är ett viktigt led i arbetet med att få IT-utrustningar mer kretsloppsanpassade. Statskontoret ställer omfattande miljökrav i sina ramavtals- upphandlingar av IT-produkter för offentlig förvaltning i . Vad gäller bromerade flamskyddsmedel formulerade Statskontoret ramavtalsupphandling av datorer och skrivare, tvingande krav (s.k. skall-krav) att bromerade flamskyddsmedel och andra miljöfarliga ämnen inte får förekomma i produkternas plasthöljen. Nästan alla leverantörer kunde också uppfylla kravet. Dessa miljökrav kommer att vidareutvecklas och preciseras i kommande upphandlingar, givetvis inom ramen för meddelande om miljökrav vid offentlig upphandling. IT inom kultur-, medie- och ungdomsområdena Flera av de övergripande målen för regerings IT-politik som anges IT-proposition är aktuella inom kultur-, medie- och ungdomsområdena. Inom dessa politikområden arbetar regeringen för att IT skall utnyttjas som medel för ökad kunskap, demokrati, rättvisa och livskvalitet, för att skapa bred tillgång till information för ökad delaktighet och kunskapsutveckling samt för att bevara och utveckla det svenska språket och kulturen i en allt mer gränslös värld. Nedan beskrivs regeringens aktuella åtgärder för att bredda och utveckla IT-användningen inom kulturområdet, medieområdet samt på ungdompolitikens område. Kulturnät Enligt IT-proposition skulle en samlad strategi för användning av IT vid myndigheter och institutioner inom kulturområdet utformas. När propositionen presenterades pågick en utredning som hade i uppdrag att utforma en sådan strategi och dessutom att lämna förslag om upp- byggnad av ett gemensamt kulturnät. I sitt slutbetänkande IT i kulturens tjänst (SOU 1997:14) valde utredaren att lägga tyngdpunkten vid förslagen om uppbyggnaden av ett Kulturnät . Detta motiverades med att institutionerna hade alltför olika verksamheter, förutsättningar och resurser för att kunna samlas kring en gemensam IT-strategi. En sådan kunde av nödvändighet endast innehålla principiellt hållna rekommendationer. Däremot skulle ett framtida Kulturnät kunna utgöra fundamentet för en samlad IT- strategi, eftersom institutionernas verksamheter och informationsresurser då skulle göras tillgängliga i ett sammanhang. I enlighet med utredarens förslag beslutade regeringen att ge () i uppdrag att i projektform bygga upp och inledningsvis administrera Kulturnät . Verk- samheten inom IVA har 1999 finansierats av och kompetensutveckling, Stiftelsen och . Utvärderingen av projektet visade att Kulturnät haft en framgångsrik start och är en samhällstjänst som bör stå till medborgarnas förfogande utan kostnad. Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen för har fått ansvar för den fortsatta driften av Kulturnät . Syftet med Kulturnät skall vara att öka tillgängligheten till och intresset för svensk kultur. Webbplatsen skall fungera som en gemensam ingångssida som samlar och strukturerar det svenska kulturutbudet på Internet för att underlätta för den enskilde att hitta det han eller hon söker. Webbplatsen, eller kulturportalen som man också kan välja att kalla den, utgör en viktig bas för kulturinstitutionernas och de fria kulturutövarnas ansträngningar att nå ut med sin samlade kunskap och information. Verksamheten skall bedrivas utifrån en vid definition av kulturbegreppet och medverkan i kulturnätet skall vara kostnadsfri. Tillgänglighet till kulturarvet Enligt IT-proposition skulle museerna och arkivmyndigheterna ta aktiv del i utvecklingen av multimedier, digitaliseringssystem och telekommunikation i syfte att öka tillgängligheten till kulturarvet. Uppfyllandet av denna ambition är en prioriterad kulturpolitisk uppgift. Det är därför angeläget att arbetet med att öka möjligheterna att ta del av museernas, arkivinstitutionernas och kulturmiljösektorns material fortsätter. Museerna arbetar aktivt med att dokumentera samlingarna och ägnar stor uppmärksamhet åt digitaliseringen. Det s.k. har varit ett viktigt hjälpmedel i detta arbete. Satsningen, som avslutades , har utvärderats av Statskontoret. Utvärderingen pekar bl.a. på att projektet i stor omfattning bidragit till ökad tillgänglighet till museernas samlingar. Regeringen fattade beslut om en skrivelse till med en samlad bedömning av resultat (skr. 1999/2000:65). Projektet syftade bl.a. till att göra museernas och arkivens samlingar mer tillgängliga för andra museer och arkiv samt forskare, skolor och allmänhet. Nya medier skulle användas i arbetet. I av delprojekten utfördes någon form av digitaliseringsarbete. Genom SESAM kom antalet föremål som är digitaliserade att öka med . För många museer och arkiv blev incitamentet för att påbörja datoriseringen av sina kataloger och register. För andra som redan inlett arbetet innebar projektet en värdefull förstärkning. kom museernas föremålskatalog framför allt att registreras i databaser tillgängliga på museerna. Många museer och arkiv har tillgängliggjort delar av samlingarna via Internet. Samarbetsprojekt har inletts mellan museer, arkiv och bibliotek för att få till stånd gemensamma databaser på Internet med möjlighet för användaren att söka information inom flera områden. inleddes en treårig satsning för att bereda personer med arbetshandikapp arbete och öka tillgängligheten till kulturarvet, Kultur- arvs-IT (prop. 1998/99:1, utg.omr. Genom digital registrering, inläsning och bearbetning skall samlingar hos framför allt centrala kulturarvsinstitutioner och regionala museer göras tillgängliga. Arbetet med att tillgängliggöra arkivmaterialet i digital form genom bl.a. Internet, att utveckla digitala söksystem, dvs. förbättra den framtida tillgången till uppgifter om arkivbestånden, att använda ny teknik vid registreringen och att digitalisera arkivmaterial är av högsta prioritet för arkivmyndigheterna. Genom arbetet ökar tillgängligheten till det omfattande material som förvaras hos dessa myndigheter. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över delar av arkivväsendet. Utredningen kommer bl.a. att behandla frågan om hur arkivmyndigheterna på bästa sätt kan rustas för att nya medier skall bevaras, vårdas och tillgängliggöras. Ett viktigt led i arbetet med att förmedla kunskapen på kulturmiljö- området till såväl myndigheter och kommuner som enskilda är att öka den digitala tillgängligheten till den information som finns på området. () bedriver ett stort antal register- uppbyggnads- och inventeringsprojekt inom olika områden. Av stor betydelse i det sammanhanget är RAÄ:s arbete med att utveckla den IT- baserade tillgängligheten till fornminnesregistret. Detta arbete bedrivs inom ramen för ett särskilt projekt, Fornminnes- information. Av särskild betydelse för utvecklingen är att tillgången till GIS-data underlättas för institutionerna inom området. Program för ökad kulturell tillgänglighet har regeringens uppdrag att 2000 fördela till lokala och regionala utvecklingsprojekt inom ramen för ett särskilt program för ökad kulturell tillgänglighet. Projekt med god lokal förankring som bedöms ge långsiktiga effekter och som syftar till utveckling av modern informationsteknik och förbättrad kommunikation bör prioriteras. Exempel på projekt som beviljats stöd är "Arrangörer i glesbygd ett fönster för den lokala kulturen". Projektet drivs av och omfattar en inventering och en utveckling av webbplatser för lokala arrangörer. i har fått bidrag för att i samverkan med kommuner och övriga museer i länet utveckla en ny länsmuseimodell det virtuella museet. Museet skall integrera det digitala nätverksbyggandet i den fasta verksamheten med digitala utställningar och digital presentation av länet. Svensk Arkivinformation (SVAR) i , kommun, har fått projektbidrag för att utveckla sin Internetbokhandel. i har fått bidrag till projektet som skall vara en samlingsplats för att stimulera länets kulturutövare i olika åldrar att skapa produktioner i och för Internet. Ytterligare ett exempel är som fått bidrag till utvecklingen av kulturdatabasen som är en regional kulturdatabas för . Databasen skall innehålla uppgifter om kultur och föreningar och vara en informationskälla för regionens kulturliv. skall slutredovisa programmet till regeringen . Marksänd digital-TV Enligt IT-proposition avsåg regeringen att utforma och förankra riktlinjer som underlättar beslut om snabbt införande av digitala TV- sändningar i marknätet, om åtgärder för att stärka och förtydliga public- serviceverksamheten och om insatser för att säkra framtida svensk TV- produktion med kultur och kvalitet. beslutade (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:Ku17, rskr. 1996/97:178) att digital marksänd TV skall introduceras i . Införandet ska ske i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. 1996/97:67 har statens åtgärder inom massmedieområdet som sitt främsta syfte att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald. Enligt (bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) bör detta vara vägledande även inför den tekniska utveckling som pågår. Introduktionen av digital-TV får inte innebära att publikens valfrihet inskränks eller att program kan nå alla i hela landet. Digitaltekniken skall användas så att den vidgar yttrandefriheten och mångfalden samt motverkar privat och offentlig maktkoncentration. Regeringen fattade beslut om de fem sändnings- områden som ska ingå i den första utbyggnadsetappen. fattades beslut om direktiv för den parlamentariska (dir. 1997:134) som ska följa och utvärdera verksamheten och medverka vid urvalet av programföretag genom att yttra sig till Radio- och TV- verket över tillståndsansökningarna. beslutade regeringen, på förslag från Radio- och TV- verket, att ge elva företag tillstånd att sända digital marksänd TV. De första bolagen startade sina sändningar . beslutade regeringen om ytterligare en frekvens för marksänd digital-TV. Radio- och TV verket utlyste fyra nya sändnings- tillstånd i de områden som ingår i den första utbyggnadsetappen. Regeringen har meddelat ytterligare sändningstillstånd. har tillstånd att sända sammanlagt arton program- kanaler i det digitala marknätet. Digital ljudradio (DAB) beslutade (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:Ku47, rskr. 1994/95:369) att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal områden. Reguljära DAB-sändningar har pågått i fyra regioner i , , , och . Regeringen fattade beslut om sändningarna för och utbildningsradio respektive . utökade sina DAB-sändningar genom att starta en digital finskspråkig kanal. Stimulans till ungdomars IT-användning Enligt regeringens skrivelse (skr. 1998/99:2) ville regeringen motverka en ojämlik utveckling mellan ungdomsgrupper genom projekt som syftar till att uppmuntra och stödja IT-användning bland ungdomar inom ungdomsgruppen som i liten omfattning har tillgång till informations- teknik i sin hemmiljö. Under avsnittet Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden framhöll regeringen i skrivelsen 1996/97:125 Redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under /96 vikten av att på olika sätt motverka att det framväxande informations- och kunskapssamhället befäster gamla och skapar nya klasskillnader. Regeringen angav i skrivelsen att projekt som syftar till att stödja IT-användningen bland ungdomar inom ungdomsgrupper som i liten omfattning har tillgång till IT i sina hemmiljöer kommer att prioriteras vid fördelning av stöd ur arvsfonden. har sju projekt beviljats sammanlagt . Fyra av projekten är planerade treårsprojekt varav tre beviljats stöd för och ett beviljats stöd för år två. I regeringens proposition (prop. 1998/99:115) På ungdomars villkor understryker regeringen vikten av en fortsatt prioritering av projekt som motverkar en ojämlik utveckling på IT-området mellan ungdoms- grupperna. Ungdomskanalen till information och kunskap är avgörande för ungdomars möjlighet till inflytande både över sin egen livssituation och i samhället som helhet. I dagens informationssamhälle är det också viktigt att kunna gallra i informationen samt att kunna skapa sig en överblick på lämplig nivå. Mot denna bakgrund gör regeringen i proposition (prop. 1998/99:115) På ungdomars villkor bedömningen att en särskild arena på Internet med riktad samhällsinformation till unga Ungdomskanalen bör inrättas . Ungdomskanalen bör underlätta såväl tillgången till information som möjligheten att kommunicera med olika beslutsfattare. Syftet är också att stimulera ungdomars IT-användning genom att utveckla pedagogiska metoder för informationssökning. har fått ekonomiskt stöd av regeringen till uppbyggnaden av Ungdomskanalen. Vidare beviljade regeringen ett bidrag om för genomförande av projektet . Ungdomskanalen lanserades och har redan erhållit flera utmärkelser både för innehåll och utseende. IT inom hälso- och sjukvård, social omsorg samt socialförsäkring Hälso- och sjukvård För att hälso- och sjukvården effektivt skulle kunna ta tillvara möjligheterna som informationstekniken erbjuder krävdes enligt regeringens skrivelse Informationssamhället inför 2000-talet (1998/99:2 ) att nya lednings- och organisationsformer utvecklades. Vidare måste lösningarna tillgodose hälso- och sjukvårdspolitiska mål om god och säker vård, god kvalitet och patienten i centrum. Arbetet måste också utgå från en informationsteknisk gemensam infrastruktur och gemensamma tillämpningar. I bedrivet arbete har bl.a. behandlats nationella krav på funktionalitet och innehåll i och struktur på elektroniska patientjournaler, tekniska och logiska standarder för kommunikation och långtidslagring. Arbetet har också resulterat i en nationell gemensam termdatabas, som kan kopplas till den elektroniska journalen. Arbete har också skett rörande modeller för hur patientintegriteten skall kunna bevaras på betryggande sätt vid datakommunikation och lagring, men också för att undvika förvanskning av information om patienterna. Visst ytterligare utvecklingsarbete måste dock ske innan dessa IT-lösningar fullt ut kan integreras i det dagliga arbetet inom hälso- och sjukvården. Uppföljningar som gjorts av förändringsarbetet inom vissa landstings- områden visar på volymmässiga minskningar av pappershanteringen och att vårdkvaliteten ökar främst genom kortare ledtider. Patienter och läkare kan snabbare och lättare få besked om undersökningsresultat. Resultaten har också rönt uppskattning internationellt, särskilt vad gäller arbetet med elektroniska journaler och säkerhet och integritet. Inom EU:s ram har arbete påbörjats för att i första hand skapa en gemensam marknad för IT-produkter inom hälso- och sjukvård. Arbete pågår dessutom inom EU med svensk medverkan beträffande bl.a. gemensamma informationsstrukturer samt säkerhet och sekretess som har sin grund i patientens integritet. Överväganden pågår nu om nya former för det centrala stödet till utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården. i samverkan med utreder hur organisationen för IT-strategisk samverkan på nationell nivå bör utformas. Olika intressenter bedömer det vidare vara av stort värde om ett för hälso- och sjukvårdsinformatik (eller medicinsk informatik) kan skapas. En samverkan mellan staten, sjukvårdshuvud- männen och universitet och högskolor är därför önskvärd, inte minst för att klara ett kraftfullt svenskt agerande avseende IT-frågorna på det europeiska planet. Alkohol- och narkotikaprevention Inom finns webbplatsen Drugsmart, ett alkohol- och narkotikapolitiskt forum på Internet. Drugsmart, som startade höst- terminen 1998, vänder sig främst till yngre tonåringar samt deras lärare. Webbplatsen består av fakta och information, spel och övningar, lärarhandledning och möjlighet till kommunikation och diskussion. Genom att öka kunskapen samt tillåta och stimulera till debatt i för många ungdomar väsentliga existentiella frågor om droger och droganvändning skall ungdomarna stödjas i valet av en drogfri livsstil. Drugsmart hade under sin första säsong och omkring 100 000 besökare. Både den utvärdering som genomfördes bland lärare och de dagliga kontakter som redaktionen har med Drugsmarts besökare bekräftar att webbplatsen fyller ett stort behov. Ansvaret för den fortsatta driften av Drugsmart överfördes från till (). Funktionshindrade och äldre har på regeringens uppdrag utarbetat ett IT- program med inriktning på funktionshindrade och äldre. Regeringen stöder programmet, och har beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden, som stöd för finansiering av programmet. Programmet bedrivs i nära samarbete med brukargrupper och avser bl.a. utveckling, anpassning och utvärdering av IT-baserade produkter och tjänster. Olika insatser pågår också för att höja IT-kompetensen för funktionshindrade och organisationer inom handikapprörelsen samt öka medvetenheten hos bl.a. beslutsfattare om IT:s betydelse för människor med funktionshinder. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om effekterna. Dessutom pågår inom olika samhällsområden aktiviteter för att förbättra IT-stödet för funktionshindrade och äldre. Närings- och teknik- utvecklingsverket () har t.ex. på regeringens uppdrag utarbetat ett forskningsprogram där funktionshindrades behov beaktas. och Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har till- sammans med fortsatt och fördjupat sitt samarbete om IT för funktionshindrade och äldre. Ett av tre prioriterade områden är IT för barn med funktionshinder. och Informationstekniska standardiseringen (ITS) ansvarar tillsammans för en arbetsgrupp där handikapp- organisationer, , företag och andra myndigheter ingår. De skall tillsammans identifiera behov av åtgärder och föra ut kunskap samt öka medvetenheten om funktionshindrades behov vid standardisering och beträffande teletjänster och terminaler. Inom skolområdet behandlas frågor som rör utveckling av läromedel för elever med funktionshinder samt tillgång till datorer. Regeringen har inom ramen 1998 beslutade handlingsplanen för äldrepolitiken beslutat om medel för olika satsningar inom IT- området. Detta gäller bl.a. projekt med inriktning på äldre med funktionshinder och projekt som syftar till att föra samman äldre och yngre IT-användare. Dessutom har inom ramen för det av FN utlysta ett antal IT-satsningar redan genomförts i syfte att hjälpa äldre att komma över det motstånd många känner mot ny teknik. En mässa om äldre och IT har genomförts och hade nästan samtliga bibliotek i landet aktiviteter där äldre inbjöds att surfa på Internet. Över 30 000 äldre besökte därvid biblioteken. Standardisering och forskning inom telekommunikationsområdet för personer med funktionshinder I propositionen Funktionshindrades tillgång till teletjänster (prop. 1995/96:86) redovisades den inriktning som, inom området telekommunikationer och handikapp, ligger till grund för forsknings- och utvecklingsinsatser samt standardiseringsarbetet. I denna proposition pekar regeringen på nödvändigheten av en samlad utvärdering av telekommunikationsområdet med inriktning mot funktionshindrandes behov görs . I betänkande (bet. 1995/96:TU9) Funktionshindrades tillgång till teletjänster hemställde utskottet att skulle godkänna de föreslagna riktlinjerna för forskning och utveckling samt standardisering inom området telekommunikationer och handikapp. Mot bakgrund av detta uppdrog därför regeringen åt Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) att redovisa en samlad bedömning av vilka möjligheter som funktions- hindrade har inom telekommunikationsområdet och funktionshindrades behov av standardisering och utveckling av nya tjänster. I uppdraget ingick också att redovisa utvecklingen av arbetet med det forskningsprogramarbete som KFB och initierade 1995 inom området telematik och funktionshinder. Nedan redovisas resultatet av detta uppdrag. leder en standardiseringsgrupp, (AG), med uppgift att öka medvetenheten och kunskapen om funktionshindrades behov vid standardisering av teletjänster och terminaler. Gruppen skall säkra att handikappaspekterna beaktas i det nationella och internationella standardiseringsarbetet. Verksamheten berör främst områden som taltelefoni, texttelefoni, multimedia, talsvarssystem och smart card. Gruppen har arbetat för introduktion av ett antal internationella standarder för telefoni som ljudförstärkning, induktiv koppling och elektrisk koppling. Pågående arbetet koncentreras till textkommunikation i multimedia och textkonversation i IP-nät. För alla standarder gäller att dessa är frivilliga överenskommelser. Därav krävs, förutom själva standardiseringen, även insatser bl.a. i form av information för att befintliga standarder skall tillämpas. har KFB tillsammans med ett gemensamt forskningsprogram för Telematik och funktionshinder. Programmet har, med betoning på beteendevetenskap med teknik som plattform, fördelat ca. 1995 1997, med målet att ge funktionshindrade möjlighet till kommunikation, information och livskvalitet.