prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Förslaget om förlängning av återföringstiden för periodiseringsfond från fem till beräknas ge en varaktig budgetbelastning på . De kassamässiga budgetbelastningen blir högre och uppgår till . Året därpå uppkommer en dubbeleffekt dels genom att företagen ej betalar in skatt på i frånvaro av regeländringar återförda fonder för , dels genom att preliminärskatten för som styrs av slutskatten sjunker. uppkommer en motverkande budgetförstärkning bl.a. genom att den vid taxeringen uppskjutna fondåterföringen nu återförs till beskattning. Förslaget om höjt tak för maximal avsättning till periodiseringsfond fr.o.m. beräknas ge en varaktig budgetförsvagning med . Den kassamässiga belastningen är högre men uppkommer först inkomståret p.g.a förskjutningar i uppbörden genom att företagen antas ej jämka preliminärskatten för vilket förskjuter budgetbelastningen . Förslaget om slopande av kupongskatten på näringsbetingade aktier beräknas ge en budgetförsvagning på . Förslaget om höjd allmän pensionsavgift beräknas ge en varaktig budgetförstärkning för offentlig sektor på . För statsbudgeten uppkommer en viss försvagning p.g.a att underlaget för statlig inkomstskatt sjunker något. I förhållande till bruttoeffekten på uppkommer en liknande försvagning också för offentlig sektor beroende på att underlaget för inkomstskatt sjunker. Förslaget om sänkt allmän löneavgift ger en varaktig nettobudgetförsvagning på varvid i enlighet med gällande beräkningskonventioner har antagits att avgiftssänkningen leder till ökade löner vilket ökar underlaget för socialavgifter och inkomstskatt. Effekterna blir större beroende på att denna löneabsorption antas ta . Förslaget om höjd energiskatt på el beräknas ge en varaktig nettobudgetförstärkning med . Budgetförstärkningen blir något större beroende på att indirekta effekter via bl.a. KPI-beroende offentliga utgifter och ändrad indexering av skatteskalan inte hinner få fullt genomslag. Förslaget om höjd produktionsskatt för kärnkraftsproducerad el beräknas ge en varaktig nettobudgetförstärkning med . De kassamässiga effekterna blir högre beroende på att de antagna indirekta effekterna på kärnkraftsföretagens inkomstskatt får genomslag med viss fördröjning. Den höjda energiskatten på diesel beräknas ge en varaktig nettobudgetförstärkning med . Även i detta fall blir den kassamässiga förstärkningen något högre beroende på att indirekta effekter får genomslag med viss fördröjning. De sänkta energiskatterna för jordbruket beräknas ge en nettobudgetförsvagning med . Den kassamässiga försvagning begränsas dock, i första hand beroende på att skattesänkningarna sker först fr.o.m. . För reducerad skatt i syfte att främja kompetenshöjande åtgärder i arbetslivet redovisas en ram om 1,35, 1,15 respektive . Förslaget om förändrad fordonsskatt för bussar beräknas ge en varaktig nettobudgetförstärkning med . I tabellen redovisas de isolerade effekterna av den höjda fordonskatten. Inkomstförstärkningen för det offentliga blir dock mindre eftersom kommuner och landsting skall kompenseras för skattehöjningen. Förslaget om nedsatt fordonsskatt för miljövänliga bilar innebär en temporär skatterabatt för dessa slag av fordon. beräknas budgetförsvagningen för staten, liksom för offentlig sektor, till . Den varaktiga nettobudgetförsvagningen beräknas uppgå till . Förslaget om en sänkning av fastighetsskatten för hyreshus till för beräknas ge en bruttobudgetförsvagning på (inkl. effekt av omräkning). I kassamässiga termer uppkommer den finansiella belastningen först p.g.a. förskjutningar i skatteuppbörden. Den varaktiga effekten för offentlig sektor av denna temporära åtgärd, beräknad som en ränteeffekt på den engångsvisa budgetförsvagningen, uppgår till . Sänkningen av fastighetsskatten för bostadshyreshus med värdeår 1989 och 1990 beräknas försvaga såväl statsbudget som den offentliga sektorns finanser med . Vad i övrigt gäller fastighetsskatten för aviserade regeringen i budgetpropositionen för att omräkningstalen för småhus m.m. skulle vara oförändrade. Effekterna av detta beaktades i den inkomstberäkning som lämnades i denna proposition och redovisas därför inte här. I den ekonomiska vårpropositionen för lämnades förslag om att den sänkning av skatteuttaget på hyreshus till som gäller skulle förlängas till att avse även och effekterna av detta redovisades och beaktades i den inkomstberäkning som lämnades i vårpropositionen. Detsamma gäller det nu preciserade förslaget om oförändrad fastighetsskatt för hyreshus med anledning av allmänna fastighetstaxering för hyreshus. 8.8.2 Förslag i andra propositioner I en proposition föreslås förändrade stoppregler för fåmansföretag. Förändringarna beräknas ge en varaktig budgetförsvagning med . Det aviserade förslaget om sänkt skatt för vissa utländska nyckelpersoner beräknas ge en varaktig nettobudgetförssvagning med . I en proposition kommer enligt vad som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen för att föreslås att företag ges rätt att förvärva egna aktier. Förslaget beräknas ge en varaktig nettobudgetförsvagning med . beräknas budgetbelastningen bli större beroende på att bortfall av preliminärskatt på utdelningsinkomster (möjligen att förvärva egna aktier antas till begränsad del medföra att återköp ersätter utdelningar i förhållande till läget i frånvaro av regeländring) ej balanseras av ökade skatteintäkter på reavinster på återköpta aktier (de senare skatteintäkterna uppkommer först taxeringsåret). I proposition 1999/2000:06 föreslås nedjusterade värde vid förmånsbeskattning av miljövänliga bilar. Åtgärden beräknas medföra en varaktig nettobudgetförsvagning med . Budgetbelastningen uppkommer fr.o.m. . I en senare proposition kommer att föreslås att mervärdesskatt tas ut på avgifter för passage över broar m.m. till utlandet. Detta beräknas ge en varaktig nettobudgetförstärkning med . Effekten för staten och den offentliga sektorn beräknas för uppgå till . I en proposition föreslås förändringar vid beräkningen av dröjsmålsavgifter vid uttag av tull. Detta beräknas ge en budgetförsvagning med . Tabell 8.5 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i och i anslutning till BP 2000. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för staten och offentliga sektorn 2002 samt varaktiga effekter för offentlig sektor Miljarder kronor i ikraftträdandeårets priser och volymer 2002 Varaktig effekt off sekt I. Kompensation för egenavgift 1/1 2000 -9,5 -8,3 -9,5 -9,5 -8,3 -9,5 -9,5 -9,5 varav skattereduktion 1/1 2000 -15,9 -14,6 -15,9 -15,9 -14,6 -15,9 -15,9 -15,9 varav ökad kommunalskatt 1/1 2000 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 varav ökad statlig skatt 1/1 2000 1,4 1,3 1,4 1,4 1,3 1,4 1,4 1,4 Uppjustering av skiktgränser 1/1 2000 -2,3 -2,1 -2,3 -2,3 -2,1 -2,3 -2,3 -2,3 Förlängd tillfällig skattereduktion 1/1 2000 -3,2 0 -2,9 -3,2 0 -2,9 -3,2 -3,2 Omvandling av 200-krona 1/1 2000 0,0 -1,25 0,0 0,0 -1,25 0,0 0,0 Förlängd period periodiserings- fond 1/1 2000 -2,5 -2,5 -4,3 1,0 -2,5 -4,3 1,0 -0,14 Höjt tak periodiseringsfond 1/1 2001 -2,7 0 0 -2,7 0 0 -2,7 -0,7 Ej kupongskatt näringsbetingade aktier 1/1 2000 -0,23 -0,23 -0,23 -0,23 -0,23 -0,23 -0,23 -0,23 Höjd allmän pensionsavgift 1/1 2000 0,43 -0,03 -0,03 -0,03 0,24 0,26 0,26 0,26 Sänkt allmän löneavgift 1/1 2000 -1,2 -0,96 -0,94 -0,87 -0,62 -0,59 -0,52 -0,59 Höjd energiskatt el 1/1 2000 0,75 0,8 0,75 0,73 0,69 0,58 0,56 0,57 Höjd skatt kärnkraftsel 1/1 2000 0,34 0,31 0,24 0,15 0,31 0,24 0,15 0,24 Höjd energiskatt diesel 1/1 2000 0,7 0,7 0,63 0,59 0,64 0,58 0,54 0,55 Sänkta energiskatter jordbruket 1/7 2000 -0,33 -0,14 -0,28 -0,26 -0,14 -0,27 -0,25 -0,26 reducerad skatt kompetensåtgärder 1/1 2000 -1,35 -1,35 -1,15 -1,15 -1,35 -1,15 -1,15 -1,15 Förändrad fordonsskatt bussar 1/1 2000 0,19 0,18 0,16 0,14 0,18 0,16 0,14 0,15 Nedsatt fordonsskatt miljö- vänliga fordon 1/1 2000 -0,03 -0,08 -0,11 -0,03 -0,08 -0,11 -0,02 Fastighetsskatt hyreshus 1/1 2000 0 -0,37 -0,5 0 -0,32 -0,55 -0,01 Sänkt fastighetsskatt för hyreshus med vissa värdeår 1/1 2000 0 -0,23 0 0 -0,23 0 -0,01 Delsumma -20,90 -13,65 -21,78 -18,24 -13,21 -21,30 -17,86 -16,34 2002 Varaktig effekt off sekt II. Förslag i andra propositioner Förändrade stoppregler fåmansföretag 1/1 2000 -0,04 0 -0,04 -0,04 0 -0,04 -0,04 -0,04 Sänkt skatt utländska experter 1/1 2000 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 Företags förvärv av egna aktier 1/1 2000 -0,72 -0,50 -0,55 -0,72 -0,50 -0,55 -0,47 Förmånsbeskattning miljöbilar 1/1 2000 -0,01 0 -0,01 -0,01 0 -0,01 -0,01 -0,01 Momsavgifter 1/1 2000 0,08 0,05 0,07 0,08 0,05 0,07 0,08 0,09 Ändrade dröjsmålsavgifter tull 1/1 2000 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 Delsumma -0,03 -0,73 -0,54 -0,58 -0,73 -0,54 -0,58 -0,49 -20,93 -14,38 -22,32 -18,82 -13,94 -21,84 -18,44 -16,83 Appendix Skattebelastning m.m. för företag av olika storlek I detta appendix beskrivs skattebelastning m.m. för svenska aktiebolag med utgångspunkt i uppgifter års taxering (). Uppgifterna är hämtade från , en företagsregister- och individdatabas, utvecklad vid . Företagen delas upp i små, medelstora och stora bolag enligt de kriterier som används inom EU, bl.a. vid arbete med statsstöd. Denna uppdelning sker enligt tre kriterier, nämligen antalet anställda, företagens omsättning och deras balansomslutning . Redovisningen gäller här endast aktiebolag. Denna associationsform står dock för merparten av skatteinkomsterna från samtliga företag. Generellt sett gäller att redovisningen avser enskilda juridiska personer, dvs. koncernrelationer m.m. har ej beaktats. De svenska aktiebolagen är enligt EU:s definition nästan uteslutande småföretag. räknas som medelstora och som räknas som stora. Tabell 8.6 visar dock att de företag som räknas som stora är den kategori som har flest antal anställda. Vidare redovisas antalet företag och anställda på respektive storlekskategori samt antalet företag inom tjänste- respektive varuproduktion. Storleksklasserna är vidare indelade efter ägarstruktur i börsbolag, fåmansaktiebolag och övriga bolag. Om bolaget återfinns på börsen eller ägs av ett börsnoterat bolag kategoriseras företaget som börsnoterat bolag. I gruppen fåmansaktiebolag återfinns de bolag som ägs av ett begränsat antal fysiska personer. Tabell 8.6 visar att den enskilt största kategorin, både avseende antal bolag och antal anställda, är små fåmansaktiebolag. Tabell 8.6 och anställda med indelning i storleksklasser, näringsgrenar och efter ägarkategori. anställda Stora företag 1 071 507 516 815 699 Börsnoterade bolag 289 105 159 235 007 Fåmans- aktiebolag 235 136 87 130 883 Övriga bolag 547 266 270 449 809 5 371 3 189 1909 385 556 Börsnoterade bolag 886 511 345 74 326 Fåmans- aktiebolag 2 855 1 690 967 197 388 Övriga bolag 1 630 988 597 113 842 Små företag 249 724 169 393 26 536 782 246 Börsnoterade bolag 2 811 1 928 406 21 697 Fåmans- aktiebolag 240 906 163 122 2 5245 718 476 Övriga bolag 6 007 4 343 885 42 073 Totalt 256 166 173 089 28 961 1 983 501 Källa: , 1997 Majoriteten av alla aktiebolag var 1997 tjänsteproducenter. Detta är mest tydligt för små företag men gäller även medelstora företag. Bland de stora företagen är fördelningen jämnare med lätt övervikt för varuproduktion. De bolag som inte klassas som varu- eller tjänsteproducenter ingår i gruppen samtliga företag. Dessa har huvudsakligen sin verksamhet inom jakt, fiske eller byggnadsrörelse. Tabell 8.7 Vinster och förluster i företag med indelning i storleksklasser och efter ägarkategori. i i 914 10 3248 158 30 568 Börsnoterade bolag 240 40 126 50 21 930 Fåmans- aktiebolag 215 11 228 21 804 Övriga bolag 459 51 894 87 7 834 4 561 84 026 809 13 312 Börsnoterade bolag 641 33 884 214 5 495 Fåmans- aktiebolag 2 504 24 139 350 4 917 Övriga bolag 1 416 26 003 245 2 900 Små företag 210 704 16 0492 39 021 37 773 Börsnoterade bolag 1 972 47 810 840 8 345 Fåmans- aktiebolag 204 240 80 843 36 666 18 070 Övriga bolag 4 492 31 839 1 515 11 358 Totalt 216 179 347 766 39 988 81 653 Källa: , 1997 Tabell 8.7 återger samtliga svenska aktiebolags justerade resultat, definierat som resultatet före bokslutsdispositioner med avdrag för utdelningar från dotterbolag . Detta justerade resultat skall i största möjliga mån avspegla den ekonomiskt korrekta vinsten. Företagen har delats in i grupper baserat på huruvida de redovisat vinst eller förlust. Tabellen visar antalet företag inom respektive grupp samt det summerade justerade resultatet. Beskrivningen i tabell 8.7 avser samtliga aktiebolag. Fortsättningsvis behandlas de bolag som betalat bolagsskatt, dvs. har en positiv taxerad inkomst. I tabell 8.8 redovisas alltså de justerade resultatet för de företag med positiv taxerad inkomst. Det totala justerade resultatet uppgick till . De små bolagen stod för den största andelen av vinsten, , medan de stora bolagen stod för . Med vinstandel menas respektive kategoris andel av total vinst. Med skatteandel menas motsvarande mått för skatt. De stora bolagens skatteandel är densamma som deras vinstandel till skillnad från de små bolagens andel som överstiger deras andel av de totala vinsterna. De små bolagen betalar därmed mer skatt i förhållande till deras vinst än de stora företagen. Detta syns tydligt i kolumnen för effektiv skatt. Den effektiva skattesatsen beräknas här genom att faktisk betald skatt sätts i relation till det justerade resultatet. Detta ger en uppfattning om den skatt som belastar den ekonomiskt korrekta vinsten. Tabell 8.8 Vinster och skatter för företag av olika storlek. Miljoner kronor och procent. Vinst i Mkr Skatt i Mkr Vinst- andel Skatte- andel Effekti v skatt Stora företag 73 187 12 820 34 34 17,5 50 195 6 704 24 18 13,4 Små företag 90 747 1 8436 42 48 20,3 Totalt 214 129 37 960 17,7 Källa: , 1997 Eftersom den nominella skattesatsen är densamma för alla aktiebolag beror skillnaden på beräkningen av skatteunderlaget. Detta är i normalfallet lägre än den verkliga vinsten eftersom man vid beräkning av beskattningsbar inkomst skall ta hänsyn till bokslutsdispositioner och skattemässiga justeringar. Dessa poster gör det möjligt för företagen att påverka skattebelastningen. De skattemässiga justeringarna är i första hand korrigeringar av resultatet för skattemässigt icke avdragsgilla kostnader och ej skattepliktiga intäkter. Bland bokslutsdispositionerna ligger överavskrivningar, koncernbidrag och periodiseringsfonder. Det är i första hand genom att använda dessa som företagen kan påverka skattebelastningen. ingår därtill ofta i koncerner varvid de får möjlighet att kvitta vinster i en verksamhet mot förluster i en annan verksamhet . Denna möjlighet till direkt resultatutjämning har de små bolagen endast i undantagsfall. Tabell 8.9 Avsättningar till periodiseringsfond i stora, medelstora och små företag kronor och procent. Avsatt 1997 Utnyttjandegrad i procent Ackumulerad avsättning Stora företag 8 998 82 38 527 5 437 92 26 170 Små företag 11 675 75 44 335 Totalt 26 110 81 103 533 Källa: , 1997 Skillnader i företagens beteende med avseende på utnyttjandet av periodiseringsfondsreglerna kan ge ytterligare en förklaring till skillnaderna i skattebelastning. Dessa regler tillkom och enligt de regler som gällde 1997 har företagen möjlighet att sätta av av beskattningsbar inkomst till en fond som senast därefter skall återföras till beskattning. Detta system ger företagen en möjlighet till resultatutjämning över tiden genom att vinster under goda år kan kvittas mot eventuella förluster . I tabell 8.9 redovisas företagens avsättningar till periodiseringsfond 1997, den beräknade utnyttjandegraden av dessa fonder samt de bokslut ackumulerade fondavsättningarna. Utnyttjandegraden för beräknas genom att den faktiska avsättningen detta år relateras till beräknad maximal avsättning. De små företagen gör totalt sett en större avsättning 1997 än de större företagen, men de större företagen har utnyttjat reglerna i något större utsträckning () än de små företagen (). En förklaring till de små företagens höga skatteandel och därmed deras höga effektiva skatt är att de inte utnyttjat bokslutsdispositioner i mindre omfattning än de stora företagen. Det finns flera teorier om skälen till det senare förhållandet. En som framförts är bl.a. att det är viktigare för små företag att redovisa vinst och på så vis skicka en god signal till kreditgivare. De små företagen saknar också ofta möjlighet till förlustutjämning via koncernbidrag. De stora företagens relativt sett låga skattebelastning förklaras av deras möjligheter till både direkt resultatutjämning och utjämning över tiden. 9.1 Inledning I årsredovisning för staten 1998 (skr. 1998/99:150) behandlades det arbete som bedrivits med utveckling av den ekonomiska styrningen i staten, det utvecklingsbehov som finns samt en rad principiella frågeställningar. Regeringen återkommer med förslag till riktlinjer för det fortsatta utvecklingsarbetet. Förslagen till riktlinjer har diskuterats med den parlamentariska referensgrupp som följer arbetet med utveckling av den ekonomiska styrningen i staten. Ekonomisk styrning ett verktyg för politikens förverkligande Den ekonomiska styrningens främsta uppgift är att vara ett verktyg för politikens förverkligande. Det innebär att den måste skapa förutsättningar för - god kontroll av statens finanser, - resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar, samt - hög produktivitet och effektivitet i användandet av statens resurser. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) angett att den ekonomiska styrningen i staten omfattar såväl planering som uppföljning och utvärdering, och såväl finansiell styrning som resultatstyrning. Finansiell styrning avser de delar av den ekonomiska styrningen som är inriktade på de resurser som används i verksamheten, medan resultatstyrning avser de delar av den ekonomiska styrningen som är inriktade på de prestationer och effekter som blir resultatet av verksamheten. I samma proposition betonade regeringen att resultatstyrningen och den finansiella styrningen måste stödja varandra om den ekonomiska styrningen skall bli effektiv. 9.2 Utvecklingsbehov De senaste årens utvecklingsarbete har bidragit till att långsiktigt förbättra den ekonomiska styrningen i staten. Bland annat har den reformerade budgetprocessen skapat förutsättningar för ökad budgetdisciplin. Utvecklingen av den statliga redovisningsmodellen, myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten har vidare bidragit till att förbättra uppföljningsinformationen på olika nivåer i staten. finns det områden inom vilka det finns ett fortsatt utvecklingsbehov som hänger samman med bl.a. två förhållanden. För det första har enskilda delar i den ekonomiska styrningen getts stort utrymme i utvecklingsarbetet, medan samverkan mellan delarna har fått mindre uppmärksamhet. För det andra har styrningen av myndigheterna getts stort utrymme i utvecklingsarbetet, medan verksamhetsperspektivet har fått mindre uppmärksamhet. Mot den bakgrunden är målen för utvecklingsarbetet bl.a. att förbättra möjligheterna att - utifrån statsbudgeten få en god bild av den statliga ekonomin, - relatera den budgeterade resursförbrukningen till fastställda mål så att prioriteringsdiskussioner underlättas, - ställa resultatet av en verksamhet mot de resurser som förbrukats inom verksamheten. Regeringens förslag: Utgångspunkten för utvecklingsarbetet: Statsbudgeten skall kunna presenteras i termer av intäkter och kostnader, inbetalningar och utbetalningar samt tillgångar och skulder. I statsbudgeten skall utöver mål även kostnadsramar föreslås för statlig verksamhet. Styrningen av enskilda myndigheter och deras sakverksamheter skall verksamhetsanpassas. Det utvecklingsbehov som lyfts fram i avsnitt 9.2 har till stor del att göra med budgeteringens och redovisningens avgränsning, principer, presentation samt de mål och ekonomiska ramar som sätts för olika delar av den statliga verksamheten. Regeringen avser att ytterligare fördjupa analysen av hur den ekonomiska styrningen skall kunna utvecklas i enlighet med de redovisade utgångspunkterna för arbetet. Resultatet av analysen, som bl.a. kommer att redovisas i en rapport i departementsserien, kommer att ges en bred förankring i förvaltningen. Regeringen kommer fortlöpande att informera den parlamentariska referensgruppen om utvecklingsarbetet. Principer för budgetering och redovisning Principerna för budgetering och redovisning handlar om vilka aspekter som beaktas i den ekonomiska styrningen. är anslag för förvaltningsändamål och investeringar inkomst- och utgiftsmässiga i statsbudgeten, medan transfereringar m.m. presenteras enligt kassamässiga principer. I redovisningen baseras olika dokument på olika principer. Myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten är uttryckta i termer av intäkter och kostnader, in- och utbetalningar samt tillgångar och skulder. Redovisningen mot anslag och inkomsttitlar i statsbudgeten är däremot uttryckt i termer av inbetalningar och utbetalningar respektive inkomster och utgifter beroende på vilken grund budgeten beslutats. Utgångspunkten för utvecklingsarbetet är att principerna för statsbudgeten bör ändras så att budgeteringen och redovisningen konsekvent kan uttryckas i termer av intäkter och kostnader, inbetalningar och utbetalningar samt tillgångar och skulder. En budgetering som uppfyller dessa krav gör det möjligt att presentera utvecklingen av den statliga ekonomin på ett bättre sätt. En resultatbudget kan upprättas som visar resursförbrukning och resurstillskott, en finansieringsbudget kan upprättas som visar betalningsflöden mellan staten och övriga samhällssektorer, en balansbudget kan upprättas som visar förändringar i statens tillgångar och skulder, en driftsbudget kan upprättas som visar kostnader för olika verksamheter och en investeringsbudget kan upprättas som komplement till finansieringsbudgeten. Budgeteringens och redovisningens avgränsning Budgeteringens och redovisningens avgränsning handlar om hur staten avgränsas i de olika budget- och redovisningsdokumenten. tillämpas olika avgränsningar av staten i olika dokument. Statsbudgeten och redovisningen mot statsbudgeten omfattar de statliga verksamheter som anslagsfinansieras. Årsredovisningen för staten omfattar både anslagsfinansierad verksamhet och verksamhet som finansieras på annat sätt. Därmed kompliceras presentationen av den statliga ekonomin och sambandet mellan olika dokument blir oklart. Utgångspunkten för val av den framtida avgränsningen bör vara att budgeten och redovisningen skall omfatta alla delar av den statliga verksamheten som det är relevant att beakta i budgetprocessen. Budgeteringens och redovisningens presentation Budgeteringens och redovisningens presentation handlar om vilka indelningar som görs av informationen. Utgångspunkten för valet av framtida presentationsformer är att de skall bidra till att budget- och redovisningsdokumenten till och regeringen belyser den statliga verksamheten och ekonomin på ett sätt som ger ett fullgott beslutsunderlag. innehåller budget- och redovisningsdokumenten en blandning av verksamhetsmässiga och organisatoriska indelningar. Utgångspunkten för utvecklingsarbetet är att budgeten på ett mera renodlat sätt bör presenteras i en verksamhetsmässig och en organisatorisk indelning. Mål och ekonomiska ramar för verksamheter Budgetering enligt de principer som presenteras ovan möjliggör förbättrad koppling mellan finansiell styrning och resultatstyrning. En viktig förutsättning för en sådan koppling är den översyn av mål och målstrukturer som regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1, volym 1, s. 150), och som skall genomföras . Denna s.k. tvåårsöversyn lägger grunden för en verksamhetsindelning i statsbudgeten. Utgångspunkten för utvecklingsarbetet är att statsbudgeten skall innehålla förslag till såväl mål som kostnadsramar för den statliga verksamheten. När det gäller resultatstyrningen av enskilda myndigheter är regeringens inriktning att verksamhetsanpassningen måste öka dvs.