prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom omprioritering i budget anser förvaltningsstyrelsen att förslaget i huvudsak kan inrymmas i samlade budget. När det gäller lokalbehovet förutsätter förvaltningsstyrelsen att ökningen av antalet anställda inom partigrupperna skall kunna inrymmas i nuvarande lokalbestånd. Styrelsen kommer att noga följa tillämpningen och effekten av stödet. Styrelsen kommer därvid, som beredningsgruppen föreslagit, särskilt att uppmärksamma de enskilda ledamöternas synpunkter bl.a. genom förvaltningskontorets serviceenkät. Förvaltningsstyrelsen har även för avsikt att lägga in en s.k. kontrollstation som beredningsgruppen föreslagit. Förvaltningsstyrelsen får därmed ett underlag för ett nytt beslut som avser den återstående delen av reformen. Förvaltningsstyrelsen ställer sig således bakom beredningsgruppens förslag och föreslår att antar det framlagda lagförslaget samt godkänner beredningsgruppens förslag till inriktning av den fortsatta utbyggnaden av stödet till ledamöterna och partigrupperna i . 5.4 Anslag B1 ledamöter och partier m.m. Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 525 180 2000 Förslag 513 360 2001 Beräknat 531 911 1 2002 Beräknat 566 277 2 1 Motsvarar 523 360 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 547 860 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU- parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamen- tariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Anslagssparandet förklaras främst av överskott jämfört med budgeten vad gäller ledamöternas inrikes resor, ränteintäkter, pensioner och inkomstgarantier på sammanlagt ca . Dessutom har ett överskott lämnats på bl.a. IPU, och delegationsbesök på sammanlagt ca . Medlen på anslaget A2 Riksdagsutskottens resor utom anslogs vid mandatperiodens början och var avsedda för hela mandatperioden. Den ingående reservationen 1999 uppgår till , och medlen skall enligt förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för överföras till B1-anslaget. Förvaltningsstyrelsens överväganden En av förvaltningsstyrelsen utsedd beredningsgrupp har bl.a. prövat alternativa former för att förbättra det politiska sekreterarstödet till ledamöterna. Beredningsgruppen har i samband med denna framställan presenterat sitt slutbetänkande som innebär ett utökat stöd till ledamöter i form av bl.a. politiska sekreterare. Merkostnader för denna reform beräknas till vilket finansieras genom att överföra från anslaget B2 förvaltnings- kostnader. Beredningsgruppens förslag medför ett ökat stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Beloppen för basstöd och ledamotsstödet fastställs av förvaltningsstyrelsen för ett budgetår i sänder. För kommande budgetår har den totala kostnaden för ledamotsstödet beräknats till . Förvaltningsstyrelsen kommer, i enlighet med beredningsgruppens förslag, att för göra en mindre uppräkning av ledamotsstödet till . För basstödet har grundbeloppet beräknats till och tilläggsbeloppet till , totalkostnaden ca . Beredningsgruppens förslag medför att grundbeloppet kommer att beräknas till och tilläggsbeloppet till för till en totalkostnad på ca . B2 förvaltningskostnader Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 500 000 2000 Förslag 431 965 2001 Beräknat 473 037 1 2002 Beräknat 475 060 2 1 Motsvarar 465 965 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 460 665 tkr prisnivå. Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Medel skall överföras till anslaget B1 ledamöter och partier med . Investeringar beräknas uppgå till , vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår då de uppgick till . Av de totala investeringarna för föreslås finansieras genom anslag och återstoden, , genom upptagande av lån i . Förvaltningsstyrelsens överväganden Budgetförslaget syftar till att det parlamentariska arbetet kan bedrivas effektivt och rationellt samt till att skapa goda arbetsförhållanden för ledamöter och anställda. Därutöver är en viktig uppgift att informera om arbete och dess arbetsformer samt att underlätta det internationella parlamentariska arbetet. kommer att kännetecknas av ökade insatser för förbättringar i ledamöternas arbetssituation. Detta innebär att antalet politiska sekreterare kommer att öka med ca 80 personer . Dessutom finns medel avsatta för att förbereda EU-ordförandeskapet . Dessa satsningar har krävt kraftiga besparingar inom andra verksamheter inom förvaltningen. De största besparingarna som görs är på IT- verksamheten med ca jämfört med beviljade medel för . Trots besparingar inom området informationsteknik fortsätter satsningarna på infrastruktur för datanätverk och kommunikation. Den påbörjade moderniseringen av datanät kan i och med föreliggande förslag avslutas. får härmed ett datanät som ger goda möjligheter att hantera stora mängder data, t.ex. video, ljud och bild. En satsning görs också för att förbättra möjligheterna till mobil kommunikation mot system och att göra kommunikationen säker. Den intensiva användningen i av datasystemen kräver vidare att ytterligare en datahall behöver byggas. För att garantera fortsatt hög driftsäkerhet och tillgänglighet fortsätter ersättningsinvesteringarna vad gäller äldre maskiner och datatillbehör enligt en rullande plan. Av tidigare nämnda besparingsskäl genomförs dock ersättningsinvesteringar i långsammare takt . Viss nyutvecklad teknik får vänta eller eventuellt anskaffas på användares egen bekostnad liksom önskemål om nya applikationer. En viss del av dessa investeringar, ca , föreslås finansieras via lån i . Förslaget om ökat personligt stöd för ledamöterna i form av kvalificerad handläggarhjälp innebär att vissa IT-satsningar måste göras för att ge de nya handläggarna ett fullgott IT-stöd. Det gäller framför allt investeringar i persondatorer och programvara. Ett ökat antal användare av IT-stödet innebär också att belastningen på befintliga personalresurser på IT-sidan kommer att öka. , nya informationssystem, går in i en ny fas, från framtagande av en kravspecifikation till konstruktion av praktiska lösningar. Denna nya fas innebär att cirka hälften av befintliga egna utvecklingsresurser sätts in i arbetet jämsides med inhyrda konsulter. avser förvaltningskontoret att utföra ett antal utredningar, projekteringsarbete och fullskaleförsök inom i syfte att förbereda inför kommande arbeten med att långsiktigt säkra grundvattennivån under Riksbyggnaderna och därigenom förhindra att trägrundläggningen utsätts för rötangrepp. Arbetet beräknas utföras , 2002 och 2003. Totalt uppskattas kostnaderna för att långsiktigt säkra Riksbyggnadernas grundläggning till ca . Insatserna för detta projekt beräknas uppgå till vilket föreslås lånefinansieras genom . Förvaltningskontoret avser att byta ut de befintliga belysningsarmaturerna i Östra och Västra till lysrörsarmaturer som fyller dagens krav. En fortsättning följer med motsvarande byte i kv. Totala kostnaden för projektet för 2001 uppskattas till , varav för . Vissa ytterligare ombyggnader inom kvarteret kommer att föreslås finansieras genom lån i . arbetar löpande för att stödja internationella arbete. I arbetet ligger att stärka de internationella nätverken med studiebesök, utbytestjänst och särskild bevakning av internationella frågor. Kraven på det internationella arbetet kommer att öka , särskilt i och med ordförandeskap. För att möta dessa krav är det av vikt att den kvalificerade språkutbildningen förstärks, byggs ut och anpassas till de nya behov som ordförandeskapet i EU medför. Främst kommer satsningarna att avse språken engelska och franska. Budgetförslaget innebär att föregående års restriktiva hållning till anspråk på ökade personalresurser fortsätter. Övertidsuttaget sänktes påtagligt men ökade och ligger ännu på en hög nivå. förutsätts att en utökning inom viss verksamhet normalt skall lösas genom omfördelning eller neddragning inom annan. En höjd ambitionsnivå föreslås genom en förstärkt EU-bevakning i tidningen . Därigenom ges EU- perspektivet en naturlig plats med hänsyn till ordförandeskap . Vidare avsätts resurser för att förverkliga en Internet- version av tidningen. Förvaltningskontoret kommer som tidigare berörts även att ansvara för flera stora pågående projekt, men beroende på att lånefinansieringen ökar belastas anslagsramen enbart med den del som avser räntor och amorteringar. Med detta förfaringssätt kommer förvaltningskostnaderna att bli väsentligt lägre de år stora investeringar skall genomföras, men det kommer också medföra att förvaltningskontoret får en mer renodlad driftsbudget med en åtskillnad på driftkostnader och investeringar. B3 ombudsmän, 5.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 39 830 2000 Förslag 43 998 2001 Beräknat 43 951 1 2002 Beräknat 44 049 2 1 Motsvarar 43 304 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 42 743 tkr prisnivå. ombudsmän, justitieombudsmännen ombudsmän övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Verksamhetsmålet för är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, hålla ärendebalanserna och den genomsnittliga handläggningstiden på samma nivå som eller minska den och bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättssäkerhetsfrämjande effekt, i minst samma omfattning som . ombudsmäns resursbehov styrs i huvudsak av klagomålstillströmningen samt JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. Betydelse har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridning av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. Omfattningen av JO:s internationella verksamhet har ökat mycket starkt. Detta beror givetvis främst på det växande intresset runt om i världen för parlamentarisk kontroll av de exekutiva offentliga organen och då inte minst för ombudsmannainstitutioner, mer eller mindre likartade det svenska originalkonceptet. För att möta de krav som den internationella verksamheten ställer på myndigheten är det nödvändigt för JO att förstärka organisationen med ytterligare en person. Vid medelsberäkningen har ombudsmän utgått ifrån att några stora avvikelser från nuvarande förhållanden bl.a. avseende ärendemängden inte kommer att inträffa. Förvaltningsstyrelsens överväganden Förvaltningsstyrelsen har inga erinringar mot förslaget. Den personalförstärkning som JO begärt tar dock inte förvaltningsstyrelsen ställning till utan det får ankomma på KU att bedöma behovet av personalförstärkning. 6.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet m.m. ryms förvaltningsanslag samt anslag som finansierar svensk författningssamling, allmänna val och stöd till politiska partier. 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 2 439,9 2 422,3 2 595 2 648,4 2 879,6 2 867,7 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Regeringen avser att föreslå en sammanslagning av Detta är inte inräknat i tabell 6.1. Verksamhetsområdets utgifter kommer att öka . Det främsta skälet är utgifter som är förknippade med det svenska ordförandeskapet i EU . I avvaktan på utredningen om långsiktiga dimensionering föreslås att tillförs för den ordinarie verksamheten. Ett annat skäl är utgifterna på anslaget allmänna val i samband med riksdagsvalet. Förändringar innehar ordförandeskapet i . Arbetet i kommer delvis att få en annan inriktning då planering och genomförande av ordförandeskapet kommer att stå i fokus åren 2000 och 2001. Regeringen avser att föreslå en sam- manslagning av och förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1 från . Förslaget är en naturlig konsekvens av att numera är en myndighet och fullföljer regeringens beslut om ett regeringskansli. Det ger också möjligheter till en förbättrad styrning och resursanvändning inom myndigheten. Mål Målet för är att det skall vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen att styra riket och förverkliga sin politik. Regeringens mål för det svenska ordförandeskapet i är att det skall genomföras väl, vara effektivt, resultatinriktat och flexibelt samt föra de gemensamma frågorna på EU:s dagordning framåt. Prioriteringar Utgångspunkten för såväl planerings- som genomförandefasen av ordförandeskapet i EU ministerråd är att arbetet ges prioritet inom . Som en del av prioriteringarna av ordförandeskapet ingår vitala nationella frågor då de utgör en integrerad del av den svenska EU- politiken. Omprioritering av annan verksamhet kan bli nödvändig. Utredningen om långsiktiga dimensionering skall mynna ut i ett förslag om hur långsiktigt bör dimensionernas. Denna utredningen har hög prioritet. Ytterligare en prioritering är att förbereda den aviserade sammanslagningen av förvaltningsanslag . 6.3 består av Statsrådsberedningen (statsministerns kansli), tio departement och . har totalt ca 4 000 personer anställda (inklusive UD och kommittéer) och av dessa är ca 120 personer politiskt rekryterade. har regeringen handlagt knappt 10 000 regeringsärenden. Av dessa är 191 beslut om propositioner, 1 305 utfärdade författningar och 215 kommitté- och utredningsdirektiv. Utvecklingen av antal tjänstgörande och regeringsärenden visas i tabellen nedan. Tabell 6.2 Resultatinformation Antal 1995 1996 1997 1998 Antal anställda 3 770 3 893 4 149 4 025 Regeringsärenden 11 691 10 241 9 373 9 946 Propositioner 235 227 187 191 Författningar 1 440 1 403 951 1 305 Kommittédirektiv 221 235 215 Regleringsbrev m.m. 1 474 1 435 1 787 2 038 Flera faktorer har påverkat och ställt ökade och ändrade krav. Några av de viktigaste faktorerna är: Politikens komplexitet har ökat medan antalet rutinartade regeringsärenden har minskat, t.ex. överklaganden, dispensärenden och anställningsärenden. EU-medlemskap och globaliserin- gen i övrigt samt ordförandeskapet i 2001. Den reformerade budgetprocessen och resultatstyrningen i offentlig sektor. Informationssamhällets krav på . I har 170 betänkanden och utredningsrapporter överlämnats till regeringen. Dessa har utarbetats av kommittéer efter regeringens direktiv. I departementsserien Ds, rapporter från arbetsgrupper och utredningar som huvudsakligen görs inom , har 53 rapporter slutförts. I syfte att kartlägga allmänhetens attityder gentemot som myndighet har en omvärldsanalys genomförts. Den visar att allmänheten har en relativt dålig kunskap om och dess roll i den demokratiska processen. Bl.a. för att öka allmänhetens kunskaper har resurserna för informations- och kommunikationsverksamhet ökat. har antalet informatörer ökat från ett 10-tal till nära ett 70-tal. Från att tidigare ha bestått av 15 skilda myndigheter blev en myndighet . I samband med att blev en myndighet intensifierades arbetet med att utveckla förändrings- och förnyelsearbetet. Utvecklingsarbete har bl.a. bedrivits inom följande områden: Verksamhetsplanering och interna styrningsprocess interna styrningsprocess har utvecklats genom att en gemensam verksamhets- planering och uppföljning har utvecklats. Arbetsformer och organisation departement har genomfört omorganisationer eller inlett ett arbete i syfte att effektivisera arbetsformerna. Ledarskaps- och chefsutveckling Ett ledarskapsprogram för statssekreterare och enhetschefer har utarbetats och genomförts. Kompetensöversyn Ett gemensamt program för kompetensförsörjning har utarbetats. Programmet har en tidshorisont och inriktas på frågor om rekrytering, intern och extern rörlighet, kompetensutveckling, chefsförsörjning och lönepolitik. Kommittéarbete och kommittéservice En ny organisation har skapats för att skapa bättre förutsättningar för kommittéernas arbete och för att utveckla kommittéväsendet. Information och kommunikation En policy för informationsförsörjning har utarbetats. Projektet är ett exempel på en extern informationsverksamhet. Andra exempel är en utökad och förbättrad information på regeringens webbplats samt att informationsplaner skall tas fram för propositioner och utredningar. har inlett ett miljöledningsarbete. startades det första steget genom interna miljöutredningar. påbörjades det andra steget, som omfattar utarbetande av policy, mål och handlingsprogram för att säkerställa ett långsiktigt hållbart miljöarbete. En närmare redovisning av arbete finns i 1998. 6.4 Revisionens iakttagelser granskas av revisorer. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Tabell 6.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 349 000 2000 Förslag 2 497 155 2001 Beräknat 2 718 435 2 2002 Beräknat 2 516 469 3 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 2 674 826 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 2 434 820 tkr prisnivå. Regeringen avser att föreslå en sammanslagning av förvaltningsanslag . Detta är inte inräknat i tabell 6.3. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, kommittéväsendet, andra utredningar m.m. verksamhet finansieras under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. Utgifter för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement än som huvudman ingår dock i anslag. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen, departementen, och gemensamma ändamål (hyror m.m.). har anvisat för verksamhet. Därtill fanns ett anslagssparande på ca vid utgången av 1998. Anslagssparandet används för den löpande verksamheten och kommer i det närmaste att vara förbrukat vid utgången av . I regeringsförklaringen redovisades förändringar i den departementala organisationen. Antalet departement minskade från 13 till 10. De tidigare Kommunikations-, Arbetsmarknads-, Närings- och handels samt Inrikesdepartementen upphörde vid utgången av 1998. För att bättre uppfylla regeringens övergripande tillväxtmål och för att skapa förutsättningar för bättre välfärd och ökad sysselsättning bildades ett nytt näringsdepartement. Demokratimålet skall uppnås bl.a. genom en förstärkning av och tillskapandet av en ny ministerpost med ansvar för demokratifrågorna. Flera sakområden flyttades mellan departementen. Regeringens bedömning 0rdförandeskapet i Förberedelserna i inför ordförandeskapet har pågått i form av ett omfattande kartläggnings- och analysarbete i frågor som rör arbetsprogrammet, personal och kompetensutveckling, press, information och kulturaktiviteter, mötesverksamhet och budget. Med anledning av vårpropositionen 1998 beslutade att anvisa sammanlagt för ordförandeskapet i EU. Arbetsprogrammet, bemanning och den detaljerade budgeten, som har tagits fram, visar att ytterligare för och för behöver tillföras, dvs. Den sammanlagda budgeten för att genomföra ordförandeskapet beräknas uppgå till ca . Utgifterna för ordförandeskapet hänförs till mötesverksamheten i med ett toppmöte, press, information och kulturinsatser, departementsförstärkningar, IT samt utbildningskostnader. ordinarie verksamhet utgifter (exkl. UD som finansieras av ett eget anslag) har varit större än det årliga anslaget i statsbudgeten. För att finansiera verksamheten har det tidigare ackumulerade anslagssparandet samt en del av UD:s anslagssparande tagits i anspråk. pågår en intern utredning vars förslag skall mynna ut i hur långsiktigt bör dimensioneras. Utredningen kommer att utgöra ett viktigt underlag inför beslut om långsiktiga dimensionering och framåt. Denna fråga är naturligtvis av allra största vikt för det offentliga , inte minst . Ett väl fungerande regeringskansli är bl.a. en förutsättning för att lagstiftningsarbete kan ske på ett optimalt sätt. I avvaktan på denna utredning föreslår regeringen att tillförs . Detta innebär dock i praktiken en minskning för den ordinarie verksamheten i förhållande . Förändrings- och förnyelsearbetet I den mån tilldelade medel ger utrymme för förändrings- och förnyelsearbete kommer regeringen att prioritera följande aktiviteter : utveckling av den interna styrningen och ledningen, IT-utveckling, utveckling av nya arbetsformer, kompetensutveckling, utveckling av informations- och kommunikationsverksamheten, Sammanslagning av förvaltningsanslag utgör en enda myndighet men dess verksamhet finansieras från två skilda anslag, nämligen anslaget m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget A 1 under utgiftsområde 5. För att fullfölja tidigare beslut som innebar att blev en myndighet kommer regeringen att föreslå att de båda förvaltningsanslagen slås samman till ett för myndigheten gemensamt anslag. Bakgrunden till förslaget är i korthet att samma principer bör gälla för som för alla övriga myndigheter, dvs. att förvaltningskostnaderna samlas på ett för myndigheten gemensamt anslag. Genom en sammanslagning av anslagen underlättas styrningen och resursanvändningen fördelas bättre, vilket i sin tur påverkar möjlighet att nå det övergripande målet: att vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Andra skäl till sammanslagningen av anslagen är globaliseringen och EU-medlemskapet. Det blir allt svårare att dra en gräns mellan nationell politik och utrikespolitik, särskilt efter EU- medlemskapet. UD och övriga driver skilda men parallella processer för verksamhetsplaneringen. Inför en anslagssammanslagning måste dessa båda processer samordnas till en gemensam. Även i övrigt kräver en sammanslagning ett förberedelsearbete. För att detta arbete inte i allt för stor utsträckning skall kollidera med annan prioriterad verksamhet , i första hand förberedelserna och genomförandet av EU- ordförandeskapet, anser regeringen att en sammanslagning bör genomföras per . Utgiftsområde 5 m.m. handhas av utrikesutskottet. I samband med anslagssammanslagningen kommer anslaget att flyttas till utgiftsområde 1 och därmed övertas av . Utgiftsområde 5 kommer därmed att väsentligt ändras. Indelningen i utgiftsområden är fastlagda i lag i tillägg till riksdagsordningen. Med anledning av den planerade anslagssammanslagningen avser regeringen därför att senare återkomma med ett förslag till om ändring i denna lag, dock senast 2001. Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser innehar ordförandeskapet i . Den sammanlagda budgeten för att genomföra ordförandeskapet beräknas uppgå till ca . Av dessa kommer att avsättas i budgetpropositionen för . Regeringen bör dock ha möjlighet att beställa varor och tjänster som är förknippade med ordförandeskapet men som ger upphov till utgifter först . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget m.m, besluta om varor och tjänster som innebär utgifter på högst för genomförandet av det svenska ordförandeskapet i EU. Slutsatser Den högst prioriterade uppgiften framöver i är att förbereda och genomföra ordförandeskapet i . Den sammanlagda budgeten för att genomföra ordförandeskapet beräknas uppgå till ca . I vårpropositionen 1998 anvisades sammanlagt för ändamålet. föreslås ytterligare tillföras anslaget . I avvaktan på utredningen om långsiktiga dimensionering bör dessutom tillföras för den ordinarie verk- samheten. Med anledning av att utrikeshandelsfrågorna har återförts till förs lönemedel m.m. över från utgiftsområde 1, anslag m.m. till utgiftsområde 5 och internationell samverkan.