prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Den nya målstruktur som föreslås för ung- domspolitiken kommer att tydliggöra och för- stärka koordinerande roll inom ungdomspolitiken. kommer barn- och ung- domsorganisationerna att tillföras betydande belopp genom en del av det överskott som gene- reras från det värdeautomatspel som AB har koncession på att bedriva. Av över- skottet bör uppskattningsvis tillfalla barn- och ungdomsorganisatio- nernas lokala verksamheter. 16.4 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen bedömer att behöver förstärka sin organisation inom såväl ut- rednings- som uppföljningsverksamheten för att kunna svara mot förslagen i propositionen avse- ende uppföljning och utvärdering av den natio- nella ungdomspolitiken. Myndigheten behöver tillföras resurser för vissa tjänster samt viss extern konsulthjälp. 16.5 Anslag M1 Tabell 16.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 825 2000 Förslag 15 599 2001 Beräknat 16 864 1 2002 Beräknat 18 177 2 1 Motsvarar 16 599 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 599 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall för bud- visar att hade ett anslagssparande på . Anslags- sparandet kommer att förbrukas . hade avgiftsin- komster som uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för verksamhet har varit att främja goda uppväxtvill- kor för ungdomar samt verka för att unga män- niskor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. har samlat ungdomsstatistik och gjort den lättillgänglig. har vidare vidtagit åtgärder för att stimulera och stödja forskning om ungdomars villkor och lev- nadsförhållanden, t.ex. genom att anordna forskningsseminarier. har Ung- domsstyrelsen ytterligare stärkt sina internatio- nella kontakter inom ungdomsforskningens om- råde, såväl genom aktivt deltagande i internationella forskningsprojekt, deltagande i nordiska och europeiska konferenser som genom studiebesök. Myndigheten har fördelat det statliga bidraget till 64 ungdomsorganisationer. har webbdomänen , som är en samhällsguide för ungdomar, uppdate- rats. Regeringen tilldelade Ungdoms- styrelsen medel för att genomföra en webbplats på Internet som skulle inrymma dels samhälls- information för ungdomar och dels information om ungdomar till ungdomsarbetare, media och allmänhet. Vid första projektårets slut finns Ungdomskanalen i provversion. är nationellt kontor för två EU-program; Ungdom för och Europe- isk volontärtjänst för ungdomar. Ungdom för är ett program som främst ger stöd till kortare utbyten, för grupper av ung- domar, t.ex. föreningar. har totalt 2 890 ungdomar varav cirka hälften från , fått stöd för deltagande inom programmet. Vad avser Europeisk volontärtjänst för ungdomar så har den försöksverksamhet som inrättades över- gått i en permanent verksamhet med start . har 75 ungdomar från deltagit i verksamheten. har 75 utländska ung- domar deltagit i mottagande projekt i . Efterfrågan på information vad avser internatio- nellt ungdomsutbyte har ökat mar- kant. har publicerat ett antal studier. I värderingsstudien tid Nya tankar ger ungdomar sin syn på livet, samhället och framtiden. I Svensk ungdomspolitik kart- läggs ungdomspolitikens utveckling, ungdomars levnadsvillkor samt särskilda åtgärder eller insat- ser riktade till ungdomar. Rapporten utgör ett underlag inför en internationell bedömning av svensk ungdomspolitik inom ramen för Euro- parådets samarbete på ungdomsområdet . I studien Vid sidan av identifieras vilka grupper av ungdomar som mött försörj- ningsproblem första hälft. I rapporten i skilda världar behandlas ung- domars fritids- och kulturvanor. Slutsatser Regeringen anser att arbete med att samordna och utveckla insatser på ung- domsområdet har utvecklats positivt. Regeringen avser, efter behandling av den ung- domspolitiska propositionen (prop. 1998/99:115), att utforma nya mål för Ung- domsstyrelsens verksamhet vilket främst kom- mer att innebära en utveckling av myndighetens nationella insatser. På det internationella områ- det har insatser fungerat mycket bra. I enlighet med vad som redovisats i proposi- tionen På ungdomars villkor (1998/99:115) avser regeringen att ge en viktig roll för uppföljning och analys av ungdomspoli- tiken. I förhållande till nuva- rande uppgifter kommer detta att innebära en ambitionshöjning, bl.a. när det gäller samarbetet med andra myndigheter samt uppgiften att stödja och följa upp kommunernas insatser inom ungdomsområdet. Regeringen bedömer att detta kommer att medföra ökade kostnader för myn- digheten. Utrymme för detta bör skapas genom en omfördelning mellan anslagen inom verksam- hetsområdet. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget ökar med och vardera . Anslaget M2 Bidrag till nationell och interna- tionell ungdomsverksamhet m.m. föreslås minska med motsvarande belopp. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 16.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 12 367 Pris- och löneomräkning + 806 Justering av + 926 Ökade verksamhetsmedel + 1 500 Förslag 2000 15 599 M2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Tabell 16.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 99 011 2000 Förslag 94 889 2001 Beräknat 93 389 2002 Beräknat 92 389 Anslaget disponeras för statsbidrag till ung- domsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa- tioner samt för stöd till nationell och internatio- nell ungdomsverksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar ett anslagssparande på , dvs. av anslaget Anslags- sparandet beror i huvudsak på en tidsförskjut- ning mellan beslut och utbetalning av bidrag. Regeringens övervägande Resultatinformation Statsbidraget består av ett grundbidrag och ett särskilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter ansö- kan till rikstäckande ungdomsorganisationer för reguljär verksamhet. De organisationer som har rätt att uppbära bidrag måste dels uppfylla vissa formella krav, dels bedriva en verksamhet i en- lighet med vissa övergripande mål såsom att främja barns och ungdomars demokratiska fost- ran. har 64 organisationer erhållit grundbidrag vilka omfattar 597 562 medlemmar . Motsvarande antal för var 597 025 och för /96 595 517 medlemmar. Antalet ansökningar som inte be- höver kompletteras före beslut har ökat, vilket kan hänföras till den aktiva handläggningen där tät kontakt sker mellan sökande och handläggare på myndigheten. Det statliga stödet utgör en viktig del av ungdomspolitiken då det är ett kon- kret sätt att stödja ungdomars eget engagemang. Det särskilda bidraget används främst till att stödja förnyelse och utveckling inom förenings- livet men kan även användas för andra ändamål. Särskilt bidrag kan bl.a. ges till organisationer som uppfyller målen för bidragen och som be- döms vara lämpliga att ges reguljärt stöd men som på grund av sin organisatoriska karaktär inte kan få grundbidrag. erhöll 25 ungdomsorganisationer särskilt bidrag för regul- järt stöd jämfört med 32 . fattades 67 beslut om särskilt bidrag till organi- sationer. Summan beviljade medel uppgick till jämfört med för då antalet beslut om särskilt bidrag uppgick till 90. En utvärdering av det målrelaterade bidrags- systemet visade att vissa formella regler i bidragssystemet riskerade att hämma föreningslivets utveckling. fick därför i uppdrag att göra en översyn av det formella regelsystemet och särskilt därvid beakta konflikten mellan mål och regler i enlighet med särskilda riktlinjer. Av riktlinjerna framgick bl.a. att skulle överväga nya för- delningskriterier för bidrag. Översynen redovi- sades till regeringen . Rappor- ten Förslag till förändrade bidragsregler (Ku1999/1239/IFU) har remissbehandlats och bereds inom . Vidare utgår medel ur anslaget för att dela ut utmärkelser inom ungdomsområdet. Ungdoms- styrelsen utsåg till Årets ungdoms- kommun . De kommuner som har fått utmärkelsen (1996) och Jönkö- ping (1997) utgör bra exempel på kommuner som utvecklat en aktiv och samlad ungdoms- politik. Gemensamt för dessa är att de på olika sätt har låtit ungdomar vara delaktiga i att utar- beta lokala ungdomspolitiska handlingsprogram som präglas av en helhetssyn på ungdomars situation. Därutöver innefattar anslaget också bl.a. stöd för nationell och internationell verk- samhet till för ungdoms- organisationer (LSU). Antalet medlemsorga- nisationer inom LSU uppgår till 67 samt 27 organisationer som är observatörer. Regeringen har i regleringsbrevet för aviserat en ut- värdering av dessa medels effekter. Slutsatser Regeringen vill understryka betydelsen av att ungdomsorganisationerna drivs av ungdomarna själva. I detta sammanhang vill regeringen också betona vikten av att föreningarna blir en naturlig mötesplats för ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen bedömer att bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna har skett i enlighet med fastställd inriktning och att bidragen har medfört en positiv utveckling av ungdomsverk- samheterna. Regeringen bedömer vidare att de medel som avsätts för utvecklingsinsatser gentemot kom- munerna, främst för utmärkelsen domskommun samt för insatser som har flickor i fokus, har haft mycket stor betydelse. Dessa insatser har i hög grad bidragit till att allt fler kommuner engagerat sig i att utveckla en samlad ungdomspolitik. Liksom för har inom anslaget beräknats för bidrag till sam- lingslokalorganisationerna för informationsin- satser och utredningsarbete som avser ungdo- mars nyttjande av samlingslokaler för olika verksamheter. Slutligen har vissa medel inom anslaget beräk- nats för nationell medfinansiering av det kom- mande EU-programmet , vilket är avsett att ersätta de nuvarande pro- grammen Ungdom för samt Europeisk Volontärtjänst. Tabell 16.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 96 389 Omfördelning - 1 500 Förslag 2000 94 889 17 Folkrörelse- och idrottsfrågor 17.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar stöd till idrotten, Lotteriinspektionen, allmänna samlingslokaler, bidrag till friluftsorganisationerna samt till kvin- noorganisationerna. 17.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 17.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 524,5 506,7 517,7 522,1 517,6 518,0 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har ett överskott genererats från det värdeautomatspel som bedrivs av AB . Förändringar Regeringen har i propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) föreslagit att statens stöd till friluftsliv och främjandeorga- nisationer inte längre bör ingå som en del av an- slaget Stöd till idrotten utan utgöra ett eget an- slag riktat direkt till friluftsorganisationerna. Inom verksamhetsområdet ryms ett anslag för stöd till kvinnoorganisatio- nerna, vilket har ingått i utgiftsområde 14. Inom anslaget Stöd till idrotten beräknas vissa medel för den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi. Prioriteringar De resurser som samhället ställer till förfogande för idrottsrörelsens verksamhet bör användas för att nå ut och aktivera människor som vill delta i organiserad idrottsverksamhet eller väljer att motionera för eget välbefinnande. Barns och ungdomars intresse för idrott och motion bör stimuleras och de bör ges möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande. Likaså gäller detta äldre människor och personer med funktionshinder. Flickor och pojkar, kvin- nor och män med olika social bakgrund bör vi- dare ges lika förutsättningar att efter eget intresse delta i idrottsverksamhet. Integration och god etik bör vara ledstjärnor för stödets användning. Vidare bör statsbidraget leda till att stärka och utveckla demokratin inom föreningslivet. Idrottsrörelsen liksom övrigt föreningsliv bör själv lägga fast målen för sin verksamhet. Staten skall endast ange de syften som staten har med sin bidragsgivning. Utvärdering av idrottsstödets långsiktiga effekter bör göras utifrån tre övergri- pande välfärdsperspektiv nämligen dels att stö- dets ändamål är att uppnå en god folkhälsa, dels att många medborgare har en annan kul- turell och etnisk bakgrund än den traditionellt svenska, dels jämställdhet mellan män och kvin- nor. Regeringen har i propositionen En idrotts- politik för 2000-talet föreslagit att statsbidraget skall stödja verksamhet som bidrar till att ut- veckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta an- svar för sitt idrottande. Vidare skall det göras möjligt för alla människor att utöva idrott och motion och kvinnor och män ges lika förutsätt- ningar att delta i idrottsverksamhet. Verksam- heterna skall främja integration och god etik samt bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion. Stödet till såväl frilufts- som kvinnoorganisa- tionerna är föremål för utredning och regeringen kommer att före- lägga förslag i dessa frågor. En arbetsgrupp inom har haft i uppdrag att kartlägga villkoren för den sociala ekonomin samt belysa dess betydelse i samhället. En nationalkommitté har inrättats för att förbereda och i genomföra den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi. 17.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området En stor andel av befolkningen är engagerad i föreningslivet. Det totala antalet medlemskap uppgår till ca 20 miljoner. Föreningslivets relationer till samhället i övrigt är under förändring. Inflytandet från före- tag och näringsliv tycks öka i betydelse vilket leder till att många föreningar ändrar sitt bete- ende och andra föreningstyper kommer till. Många etablerade organisationer upplever ökade svårigheter att rekrytera nya medlemmar och att tillsätta förtroendeposter. De viktigaste statliga insatserna inom området Utmärkande för statens roll gentemot före- ningslivet är att staten inte skall styra och reglera utan stödja, uppmuntra och skapa förutsätt- ningar. Effekterna av de statliga insatserna Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i uppbyggnaden av den demokratiska samhälls- strukturen. I sammanlagt ca 150 000 föreningar samlas 100 000-tals människor i gemen- sam verksamhet. Enbart inom idrottsrörelsen genomfördes nära sju miljoner lokala aktiviteter för barn och ungdomar i åldern 7 . I övergången till ett alltmer informations- intensivt samhälle ställs föreningarna inför nya utmaningar och kan aktivt bidra till att utveckla och fördjupa demokratin. Regeringens slutsatser Föreningslivet är, med sitt breda engagemang och ideella ledarkrafter, en stor tillgång för vårt samhälle. Idrotten intar en särställning genom sin folkliga förankring och stora bredd. Rege- ringen fäster stor vikt vid att en aktiv diskussion om etik och demokratins tillämpning pågår inom idrotten. Idrottsrörelsen kan mer än någon annan skapa tillfällen till motionsaktiviteter för människor i olika åldrar och samhällsgrupper. Idrottsrörelsen har därigenom en viktig roll i folkhälsoarbetet när det gäller att förbättra med- borgarnas hälsotillstånd samt motverka oöns- kade beteenden som t.ex. drogmissbruk. Rege- ringen anser vidare att idrotten på ett aktivt sätt bidrar till att motverka våld och rasism. Enligt regeringens uppfattning fyller stödet till allmänna samlingslokaler flera viktiga funktioner i samhället. Stödet underlättar för medborgarna att utöva sitt samhällsengagemang. På motsva- rande sätt bidrar stödet till kvinnoorganisatio- nerna och friluftsorganisationerna till att främja människors delaktighet i samhället. 17.4 Anslag N1 Stöd till idrotten Tabell 17.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 470 240 2000 Förslag 462 240 2001 Beräknat 457 240 2002 Beräknat 457 240 Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrot- ten är att stödja och utveckla den nationellt organiserade idrottsverksamheten i . För anslagets användning gäller i huvudsak de av riksdag beslutade riktlinjerna för organi- sationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr. 1970:291, prop. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254). beräknas ta ställning till de förslag om anslagets användning som regeringen presenterat i propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107). En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar att viss del av anslagssparandet har förbrukats men att återstår. Medlen beräknas förbrukas under innevarande budgetår. har ett överskott genererats från det värdeautomatspel som AB har koncession på att be- driva. Av uppkommet överskott har tillförts idrottsrörelsen . Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning för redovisar () att lokalt aktivitetsstöd har utgått till nära sju miljoner sammankomster för barn och ungdomar mellan sju och . I åldrarna är drygt två av tre pojkar och varannan flicka med i en idrottsföre- ning. Dessutom idrottar ungefär var tionde ung- dom i dessa åldrar utanför den organiserade idrotten. Under /98 genomfördes en om- fattande utvärdering av verksamheten vid riks- idrottsgymnasierna. Utvärderingen utgjorde underlag för framtida dimensionering av verk- samheten 2002. Starta Vågen, idrottens etiksatsning i samar- bete mellan RF och Svensk Idrotts Studie- och () fortsatte . Satsningen syftar till att få igång lokala aktiviteter kring idrottens etik- och moralfrågor. har 1 300 föreningsträffar skett med 23 000 deltagare, 220 regionala träffar med 6 500 deltagare och ett 70-tal konferenser och temadagar med totalt cirka 16 000 deltagare. RF:s projekt , som verkar för att förhindra våld vid stora idrottsevenemang och att skapa en bra supporterkultur, har fortsatt sitt arbete . Verksamheten syftar även till att samordna olika idrottsorganisatio- ners och samhällsorgans insatser liksom att ut- bilda publikvärdar. Slutsatser Enligt regeringens mening bidrar idrotten till välfärden genom motionsverksamhet av varie- rande slag för människor i alla åldrar. har framför allt äldre människors behov av motion uppmärksammats. Idrotten spelar en viktig roll i många barns och ungdomars upp- växt. De attityder och värderingar som förmedlas genom idrotten präglar i stor utsträckning barns och ungdomars personliga utveckling. Det lokala aktivitetsstödet är av stor betydelse för barn- och ungdomsverksamheten i de lokala idrottsföre- ningarna. Regeringen anser därför att de medel som tillförs idrotten från AB Svenska Spels värdeautomatspel bör användas som en förstärk- ning av idrottens lokala barn- och ungdomsverk- samhet. Mot bakgrund av de ökade medel som tillförs idrotten från AB bedömer rege- ringen att det inom ramen för anslaget Stöd till idrotten kan skapas utrymme för en årlig reser- vation för svensk medverkan i och Paralympics. föreslås att för än- damålet anvisas ett engångsbelopp på . Vidare finns det behov av förstärkta in- satser mot dopning inom idrotten och för idrottsforskning, särskilda insatser för att främja integration och jämställdhet samt sär- skilda insatser inom idrottsrörelsen för ungdo- mar i åldern . Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska Spels bolags- stämma verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bi- drag på . Idrotten spelar en viktig roll för att öka förstå- elsen människor och grupper emellan. På så sätt kan främlingsfientlighet och rasism motverkas. Stora insatser görs för att skapa förutsätt- ningar för en samhällsutveckling som känne- tecknas av ömsesidig respekt och tolerans. Inte minst inom kultur, idrott och övriga folkrörelser kan olika människor och kulturer mötas. Den lokala miljön är ofta utgångspunkt för idrottens och folkrörelsernas engagemang och detta skapar nya mötesplatser för människor. Regeringen vill understryka vikten av att jäm- ställdhets- och jämlikhetssträvanden genomsyrar all idrottsverksamhet. På motsvarande sätt skall personer med funktionshinder ges goda möjlig- heter att delta i all idrottsverksamhet liksom per- soner med annan etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen överväger att tillsammans med främst och gemensamt råd som skall främja integration och jämställdhet på friti- den genom att bl.a. verka för en rättvis fördel- ning av fritidsresurser. Regeringen har tillsatt en särskild national- kommitté med uppgift att förbereda och genomföra den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi. Idrottens stora betydelse kommer att särskilt uppmärksammas i detta sammanhang. Regeringen föreslår i det följande att bidraget till organisationer utanför på anvisas över ett särskilt anslag benämnt Stöd till friluftsorganisationer. Anslaget Stöd till idrotten minskas därför med detta belopp. Tabell 17.3 Beräkning av anslag för Tusental kronor Anslag 1999 470 240 Engångsanvisning för delta- gande vid och Paralympics + 5 000 Organisationer utanför - 13 000 Förslag 2000 462 240 beräknas anslaget uppgå till . N2 Lotteriinspektionen Tabell 17.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 000 2000 Förslag 28 459 2001 Beräknat 28 897 1 2002 Beräknat 29 358 2 1 Motsvarar 28 459tkr prisnivå. 3 Motsvarar 28 459tkr prisnivå. Lotteriinspektionen är central förvaltnings- myndighet för frågor som rör spel och lotterier som anordnas för allmänheten. Myndigheten disponerar ett ramanslag och levererar in av- giftsinkomster mot inkomsttitel. Det skall råda balans mellan intäkter och kostnader. Lotteriin- spektionen hade vid utgången av ett anslagssparande på . Anslags- sparandet kommer att tas i anspråk för utbildning och kompe- tensutveckling av personalen, effektiviserad och teknikanpassad kontroll av AB och AB Trav och Galopp samt kontroll och tillsyn av vadhållning på hundkapplöpningar. Regeringens överväganden Resultatinformation Lotteriinspektionen skall kontrollera och utöva tillsyn över spel- och lotterimarknaden i , lämna tillstånd till vissa spelformer samt utbilda och informera marknadens aktörer. Regeringen skall löpande informeras om utvecklingen på marknaden. Lotteriinspektionens verksamhet var indelad i tre verksamhetsgrenar: tillstånd och typgodkännande, tillsyn och kontroll samt utbildning och information. Målet för verksam- heten är att i enlighet med lotterilagen (1994:1000) och lotteriförordningen (1994:1451) verka för en sund och säker spel- och lotteriverk- samhet i . Myndigheten har målmedvetet ver- kat för att effektivisera och höja kvaliteten på kontroll och tillsyn av spelmarknadens aktörer. Exempelvis har en djupgranskning av Bingolotto inletts och en grundläggande säkerhetsbesiktning av AB har genomförts. Vidare har arbetet med testverksamheter av spel över Inter- net intensifierats. I tillsynsarbetet för att motverka illegalt spel har Lotteriinspektionen fortsatt prioriterat bekämpandet av spel som vänder sig till speciellt sårbara samhällsgrupper, exempelvis ungdomar. Denna prioritering bedömer regeringen som riktig. För att försöka nå en sund och säker ut- veckling av marknaden har myndigheten vidare handlat snabbt när tveksamhet uppstått om spel- säkerhet och agerat aktivt för att stoppa olagliga spel. anmäldes Lotteriinspektionen till för att inspektionen inte följt förvaltningslagens bestämmelser om kommunicering och att myndigheten underlåtit att meddela fullföljdshänvisning vid avslagsbeslut samt för att ha lämnat felaktiga och missledande uppgifter. Styrelsen beslutade med anledning av detta att vidta en rad åtgärder såsom utbildning av personalen och organisationsförändringar för att undvika att dessa misstag upprepades. Justi- tieombudsmannen riktade i beslut allvarlig kritik mot Lotteriin- spektionen men menade att de vidtagna åtgärderna borde vara tillfyllest. Regeringen gör bedömningen att Lotteriin- spektionens kontroll och tillsyn av spel- och lotterimarknaden är effektiv och teknikanpassad men att myndigheten bör lägga ner tillräckligt med tid och resurser för att undvika felaktigheter i tillståndsgivningen.