prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Konstnärs- nämndens fördelning av ersättningar och bidrag till konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstområdena samt fördelning av ersätt- ningar och bidrag till ordområdet som beslutas av styrelsen för . Härut- över ingår även upphovsrättsorganisationens Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) verk- samhet vad avser fördelning av individuell vis- ningsersättning. 8.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 252,5 262,1 264,4 262,2 259,5 264,6 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet ansökningar om ersättningar och bidrag inom verksamhetsområdet har legat tämligen i jämförelse med föregående år. Det kan dock skilja sig något mellan olika konstnärs- kategorier till följd av förändrade ansöknings- perioder, nya bidragsformer m.m. Antalet för- delade bidrag och stipendier har minskat något i jämförelse med föregående år. Arbetsstipendie- rna, som utgör kärnan av bidragsgivningen inom verksamhetsområdet, har minskat i antal. I stället har de genomsnittliga bidragsbeloppen ökat. Förändringar Att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas ekonomiska villkor är av stor betydelse för att det kulturpolitiska målet om kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet skall kunna uppfyllas. Mot denna bakgrund har regeringen målmedvetet satsat på att förstärka området. tillfördes verk- samhetsområdet vilket bland annat gav möjlighet till fler stipendier och bidrag, närmare en fördubbling av antalet långtidssti- pendier, återinförandet av den individuella vis- ningsersättningen samt starten av ett internatio- nellt ateljéprogram benämnt IASPIS (International Artists Studio Program in Swe- den). tog ställning till propo- sitionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor. tillfördes utgiftsområdet varav för- delades inom verksamhetsområdet. Därmed kunde en mängd för konstnärerna betydelsefulla reformer genomföras. Det handlar bl.a. om ett nytt stöd för beställning av nyskriven svensk dramatik syftande till att ge i första hand teatrar möjlighet att beställa nyskriven dramatik av hög kvalitet samt ersättning till upphovsmän och ut- övande konstnärer för folk- och skolbibliotekens utlåning av musikaliska verk på fonogram (fonogramersättning). Därutöver har befintliga ersättningar och bidrag kunnat förstärkas avse- värt. Vidare har flera försöksverksamheter inom området syftande till att stimulera konstnärernas arbetsmarknad påbörjats . fattade även beslut (prop. 1997/98:156, bet. 1998/97:LU3, rskr. 1998/99:22) om införandet av den s.k. kassetter- sättningen vilket innebär att en del av priset på oinspelade video- och ljudkassetter, tomma CD- skivor o.dyl. går till dem som skapat, framfört och producerat musik, film samt radio- och TV- program. Prioriteringar Den inriktning av verksamheten som regeringen redogjorde för i propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3) och propositionen om konst- närernas villkor (prop. 1997/98:87) ligger fast. Statens åtgärder skall inriktas på att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för ut- fört konstnärligt arbete. Det handlar om att sti- mulera konstnärernas arbetsmarknad så att en ökad efterfrågan uppstår, men också att genom en koncentration av insatserna inom ramen för verksamhetsområdet verka för att ge professio- nella konstnärer möjlighet att ägna sig åt konst- närligt utvecklingsarbete och förnyelse. skall de påbörjade försöksverksamheterna inom området följas upp och utvärderas. 8.3 Resultatbedömning Utgångspunkten för regeringens politik inom det konstnärspolitiska området är det kulturpo- litiska målet om kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet. I propositionen om kul- turpolitik betonade regeringen vikten av fritt skapande och självständiga konstnärer samt be- tydelsen av mötet mellan konstverk och publik. kunde konstateras att mötet mellan konstverk och publik sällan är ett möte som kan inordnas under marknadens lagar om tillgång och efterfrågan. Regeringen har mot denna bak- grund bedrivit en målmedveten konstnärspolitik syftande till att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för ut- fört konstnärligt arbete. Tillståndet och utvecklingen inom området Tillståndet och utvecklingen inom området över- ensstämmer till stora delar med regeringens be- dömning som lämnades i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17 avsnitt 8.3). Konstnärernas arbetsmarknad är fort- farande kärvare än för andra yrkesgrupper. Vad gäller arbetsmarknadsmedlen har regeringen fattat beslut om tydliga avgränsningskriterier för vilka som skall ha rätt till arbetsmarknadspo- litiska åtgärder med riktning mot den konstnär- liga arbetsmarknaden. Utfallet av denna åtgärd redovisas först . (SOU 1997:184) redovisning av konstnärernas ekonomiska situa- tion gäller fortfarande. Detta bekräftas av en un- dersökning av bild- och formkonstnärernas eko- nomiska och sociala situation som genomförts av () i samar- bete med . Generellt sett är konstnärernas inkomster av konstnärligt arbete låga. I genomsnitt kommer endast en femtedel av deras inkomster från det konstnärliga arbetet. De sammanlagda bruttoinkomsterna är också låga, av genomsnittet för befolkningen totalt sett. Kvinnornas inkomster är i genomsnitt av männens. För hela befolkningen är motsva- rande andel . De åtgärder som vidtagits ge- nom förslag i propositionen om konstnärernas villkor i syfte att öka konstnärernas arbetsmöj- ligheter och därmed även inkomster kommer att utvärderas . Det internationella utbytet har stor betydelse för konstnärerna då det ger möjlighet till stimu- lans och utveckling i deras skapande. Genom ett intensivare internationellt kulturutbyte öppnas också den internationella arbetsmarknaden för konstnärer verksamma i . Svenska konst- närer har redan skördat stora framgångar inter- nationellt inom flera konstområden. De viktigaste statliga insatserna inom området Verksamhetsområdet var föremål för ett omfattande utredningsarbete vilket re- sulterade i propositionen om konstnärernas vill- kor med en mängd förslag syftande till att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Propositionen be- handlades av (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). Därvid tillfördes utgiftsområdet varav om- kring fördelades inom verksamhetsområdet. Denna förstärkning före- gicks av reformer på efter förslag i propositionen om kultur- politik (prop. 1996/97:3). Vidtagna åtgärder har i huvudsak inriktats på att höja ersättningen för utfört konstnärligt ar- bete och på att stimulera konstnärernas arbets- marknad så att en ökad efterfrågan uppstår. Bland de viktigaste insatserna är regeringens satsning på det internationella utbytet inom bild- och formområdet genom inrättandet av den till knutna internationella atel- jéverksamheten benämnd IASPIS (International Artists Studio Program in ), återin- förandet av den s.k. individuella visningsersätt- ningen, nästan en fördubbling av antalet lång- tidsstipendier och en kraftfull förstärkning av stödet till tonområdet. har de selektiva stöden förstärkts ytterligare. Därtill har flera viktiga re- former kunnat genomföras. Det handlar bl.a. om införandet av ett s.k. dramatikerstöd. Stödet för- delas efter gemensam ansökan av dramatikern och den som vill uppföra dramatikerns verk. Vi- dare handlar det om införandet av s.k. fono- gramersättning, dvs. ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer för folk- och skolbib- liotekens utlåning av musikaliska verk på fono- gram. har också bibliotekser- sättningen höjts. Dessutom genomfördes en betydande förstärkning av stöd till produktion av kortfilm. I överensstämmelse med regeringens konst- närspolitiska ambitioner har flera reformer ge- nomförts inom andra verksamhetsområden med det gemensamma syftet att öka konstnärers möj- ligheter att nå ut till sin publik och därmed öka deras försörjningsmöjligheter. Det rör sig om ett nytt stöd till vissa utställare av bild- och form- konst, förstärkning av bidraget till fria teater- och dansgrupper, stöd till fonogramutgivning, satsningar på kollektivverkstäderna m.m. Två försöksverksamheter inom området har kunnat påbörjas , dels försök med en tredje anställningsform inom teatern, dels för- sök med arbetsförmedling vid centrumbildning- arna. Därtill har regeringen fastställt avgräns- ningskriterier för vilka som skall ha möjlighet att få del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med inriktning mot den konstnärliga arbetsmarkna- den. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till konstnärer medan andra arbetssökande betjä- nas av den del av arbetsmarknadspolitiken som har en bredare inriktning. Försöken kommer att utvärderas . fattade även beslut (prop. 1997/98:156, bet. 1998/97:LU3, rskr. 1998/99:22) om införandet av den s.k. kassetter- sättningen, vilket innebär att en del av priset på oinspelade video- och ljudkassetter, tomma CD- skivor o.dyl. går till dem som skapat, framfört och producerat musik, film samt radio- och TV- program. Effekter av de statliga insatserna Den statliga bidragsgivningen ger yrkesverk- samma konstnärer den ekonomiska grundtrygg- het som är en förutsättning för konstnärligt ska- pande och utvecklingsarbete, vilket i sin tur bidrar till uppfyllandet av det nationella kultur- politiska målet om mångfald, konstnärlig förny- else och kvalitet. Insatserna bidrar även till att skapa förutsättningar för ett aktivt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärer och rika kulturupplevelser för medborgarna. Under se- nare år har de statliga ersättningarna ökat ytterli- gare i betydelse då konstnärers inkomstmöjlig- heter vid sidan av de konstnärliga minskat till följd av den konjunkturnedgång som präglat stora delar av . Den konjunkturupp- gång som syns, med minskad arbetslöshet som följd, har ännu inte givit påtagliga resultat vad avser vissa konstnärsgruppers försörjnings- möjligheter. har bidragsgivningen till pro- jekt prioriterats. Genomförda analyser visar på att statens bidrag utgör en väsentlig del av de to- tala kostnaderna i projekten vilket tyder på att många projekt inte skulle kunnat genomföras utan statligt stöd. Projektbidragen genererar också i regel ytterligare arbetstillfällen. En sam- manställning av rapporter som ingavs till av bild- och formkonst- närer som erhållit tvååriga arbetsstipendier visar bl.a. på att anser att de som en följd av sti- pendiet har bättre möjlighet att försörja sig på sitt konstnärliga arbete . När det gäller stipendier fördelade till andra konstnärsgrupper tyder utvärderingar på lik- nande resultat. Därtill ger den statliga bidrags- givningen konstnärer möjlighet att förbereda och delta i andra betydelsefulla sammanhang såsom utställningar. Erhållandet av stipendier tilldrar sig också uppmärksamhet vilket kan leda till nya uppdrag och inkomstmöjligheter. Regeringens målmedvetna satsning på det in- ternationella utbytet inom ramen för IASPIS har givit ett tydligt resultat. Allt fler svenska bild- och formkonstnärer har givits möjlighet att möta en internationell publik, allt som oftast med nya utställningsmöjligheter som en direkt följd av IASPIS-stödet. De reformer och förstärkningar som genom- förts inom området har som nämnts i huvudsak inriktats på att höja ersätt- ningen för utfört konstnärligt arbete och att sti- mulera konstnärernas arbetsmarknad så att en ökad efterfrågan uppstår. De ge- nomförda reformerna har haft denna effekt. Som exempel kan nämnas den individuella visningser- sättningen som kom ca 2 000 bild- och formkonstnärer till del. Resultatet av satsningar som genomförts har ännu ej ut- värderats men torde i likhet med refor- mer på ett avgörande sätt bidra till höjda ersätt- ningar, ökad efterfrågan och därmed även ökade inkomstmöjligheter. Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att ersättningar och stöd till konstnärer i många fall har haft avgörande bety- delse för deras möjligheter att leva på sitt konst- närliga arbete. De insatser som görs är dock inte till- räckliga. Konstnärernas villkor påverkas av insat- ser inom andra verksamhetsområden. Det är mot denna bakgrund som flertalet satsningar som föreslogs i propositionen om konstnärernas vill- kor berörde andra områden, framför allt teater-, dans- och musikområdet. Konstnärerna påverkas också av beslut som fattas inom andra utgiftsområden. Pensionsre- formen som genomfördes under föregående år fick konsekvenser som förefaller mindre lämp- liga för konstnärer inom bl.a. dans- och mu- sikområdena på grund av dessa yrkens speciella karaktär. Mot denna bakgrund bildades en informell arbetsgrupp inom med företrädare för Kulturdepartemen- tet, och Socialdeparte- mentet samt för berörda konstnärsorganisationer med uppgift att finna lösningar på de problem som uppstått. Det är således angeläget att regel- verken på alla politikområden anpassas så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella för- hållanden. 8.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 8.5 Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 059 2000 Förslag 10 036 2001 Beräknat 10 194 1 2002 Beräknat 10 360 2 1 Motsvarar 10 036 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 10 036 tkr prisnivå. har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden skall vidare hålla sig underrättad om konstnärer- nas ekonomiska och sociala förhållanden. Till- sammans med styrelsen för författar- fond skall nämnden avge förslag till innehavare av inkomstgarantier. Syftet med verksamheten är att genom fördelning av ersättningar och bidrag verka för att förbättra konstnärernas villkor. har även att fördela stöd till produktion av kortfilm under anslaget I1 Filmstöd. Bidraget kan ges företrädesvis an- tingen som startbidrag till unga filmare för film- och videoexperiment i mindre skala eller i form av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt syf- tande film. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . gäller förordningen (1997:1153) med instruktion för och för förord- ningen (1962:652) om . Regeringens överväganden Resultatinformation Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i två grenar. Den ena är fördelning av statliga er- sättningar och bidrag, den andra att bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala situation. Resultatinformation om fördelning av ersätt- ningar och bidrag redovisas under anslaget E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. När det gäller den andra verksamhetsgrenen har genom- fört undersökningar fokuserade på avgränsade förhållanden och/eller konstnärsgrupper. har en studie av vissa konsthantverkar- kategoriers villkor genomförts. Studien har i första hand inriktats på dem som arbetar med glas, keramik och metall. Syftet har varit att få underlag för en bedömning av hur väl Konst- närsnämndens bidragsgivning är anpassad till konsthantverkarnas behov. har deltagit i finansieringen och utformandet av en av Konst- närernas () initierad enkät riktad till KRO:s medlemmar rörande medlem- marnas ekonomiska och sociala situation. Un- dersökningen bekräftar vad som redovisats i be- tänkandet (SOU 1997:184) Generella konstnärsstöd att konstnärer generellt har mycket låga inkomster av det konstnärliga arbe- tet. har nämnden också påbörjat en närmare kartläggning av de kvinnliga konstnä- rernas situation. Resultatet redovisas till rege- ringen . För att regeringen skall kunna dra relevanta slutsatser vad avser bidragsgivningens effekter på konstnärernas villkor utgör undersökningar och utvärderingar ett viktigt in- strument. Nämnden har mot denna bakgrund kontinuerligt utvecklat hante- ringen av bidragsansökningar. har nämndens registerdata överförts till ett nytt ADB-system som ger möjlighet att avläsa tendenser i ansökningar vad gäller exempelvis de sökandes och bidragsmottagarnas ekonomiska förhållanden. I syfte att integrera nämndens två verksamhetsgrenar har nämnden ut- vecklat ansökningsblanketterna. De sökande kan nu lämna information om inkomstförhållanden och verksamhetsformer. Med hjälp av dessa upp- gifter, tillsammans med uppgifter om kön, ålder och bostadsort, kommer nämnden att kunna systematiskt följa upp förändringar i ekonomiska villkor för olika konstnärsgrupper. Eftersom en så stor del av konstnärskåren regelbundet vänder sig till kommer underlaget att kunna ge en bild av villkoren för de yrkesverksamma konstnärerna. anvisades ytterligare för att utveckla en fungerande internationell ateljéverksamhet. Verksamheten, som benämns IASPIS (International Artists Studio Program in Swe- den) har tillförts ytterligare . Regeringen kan konstatera att den målmedvetna satsningen på den internatio- nella verksamheten har givit mycket goda resul- tat. IASPIS har etablerat sig som ett viktigt kraftcentrum i det svenska konstlivet. Lokalerna i i funge- rar som en självklar mötesplats för konstnä- rer, kritiker, curatorer och den konstintresserade allmänheten. Dagens stora internationella in- tresse för svensk konst som kan ses i såväl som i är delvis ett resultat av de kontakter som IASPIS fått till stånd. Ateljé- programmet har genererat en mängd utställ- ningar, seminarier och besök av utländska ut- ställningsarrangörer och kritiker. I syfte att lösa boendefrågan för gästande konstnärer m.fl. hyr nämnden en fastighet i . Verksamheten har dock ännu inte kunnat utvecklas fullt ut. beräk- nas verksamheten vara i full gång. Slutsatser Det är regeringens bedömning att genom sin verksamhet främjar konst- närers möjligheter att ägna sig åt konstnärligt ar- bete samt bidrar till ökade kunskaper om konstnärernas förhållanden. har hemställt om att regeringen ser över frågan om hur konstnärernas förslagsrätt skall kunna vidgas beträffande ledamöter i och styrelsen för (bet. 1998/99:KrU9, rskr. 1998/99:189). Den redogörelse regeringen lämnade i prop. 1994/95:100 bil. 12 om förändringar av Konst- närsnämndens inre organisation i syfte att minska detaljstyrningen av nämndens arbete och överlåta till nämnden att ordna sin inre organisa- tion föranledde en reaktion från sida. framförde som sin uppfattning (bet. 1994/95:KrU21, rskr. 1994/95:285) att det fanns anledning för regeringen att se över reglerna för förordnande av ledamöterna i och att återkomma till i frågan. I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik gjorde regeringen bedömningen att fem av styrelsens elva ledamöter bör utses efter förslag av Konstnärliga och () och att, vad gäller styrelsen för , vissa bildkonstnärsorganisa- tioner bör få förslagsrätt beträffande sju av fondens tretton ledamöter. Utskottet delade regeringens bedömning (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). De nya reglerna trädde i kraft genom förordningen (1997:1153) med instruktion för . Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situa- tion som råder även för många av våra främsta konstnärer och den betydelse Konstnärsnämn- dens bidragsgivning har för konstnärernas möj- ligheter att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete under ekonomiskt tryggade perioder är det enligt regeringens mening av största bety- delse att nämnda styrelser har såväl kompetens som integritet att fatta beslut med inriktning på högsta möjliga kvalitet. Vid förordnandet av ledamöter bör därför särskild vikt läggas vid att ledamöterna har mycket god kännedom om den aktuella utvecklingen inom sina resp. konstom- råden, såväl den nationella som den internatio- nella, en mycket god kännedom om nu verk- samma konstnärer samt har en stor personlig integritet. Det bör därtill vara meriterande med ett eget konstnärligt utövande på professionell nivå. Det huvudsakliga syftet med förslagsrätten är att representativa organisationer inom konst- närsområdet på detta sätt skall bistå regeringen i arbetet med att finna lämpliga styrelseledamöter. Det är regeringens uppfattning att de i förord- ningen med instruktion för angivna organisationerna besitter den önskade kännedomen om vilka personer, både inom och utom resp. organisation, som uppfyller ovan- nämnda kriterier, som dessa organisa- tioner uppfattas som representativa av en majo- ritet av de konstnärliga utövarna. Utöver denna formella anmodan ser regeringen inte något hin- der för andra organisationer att lämna förslag på ledamöter, vilket också har skett vid tidigare till- fällen. Regeringen har med anledning av hemställan sett över frågan om en utvidgning av förslagsrätten och noga övervägt behovet av för- ändringar i syfte att öka den samlade kompeten- sen hos de ledamöter som föreslås och förordnas. Skälet till att utvidga förslagsrätten är närmast att regeringen därmed skulle få förslag på kandidater från förslagställare med stor kompetens och överblick och som annars inte uppmärksammas vid tillsättningen av uppdrag. När det gäller utses fem av ledamöterna efter förslag från KLYS. Skälet till att denna organisation har valts är att KLYS företräder flertalet etablerade och representativa organisationer inom samtliga konstnärsområden och därmed tillsammans cirka 30 000 konstnärer. Regeringen bedömer med ut- gångspunkt i detta att en utvidgning knappast skulle bidra till att öka kompetensen hos de nominerade utan endast leda till ökad admi- nistration. När det gäller en utvidgning av den formalise- rade förslagsrätten för Bildkonstnärsfondens sty- relse framgår av vad som anförts ovan att det är regeringens uppfattning att de nu angivna orga- nisationerna har en sådan legitimitet att det motiverar att dessa särskilt anmodas att lämna förslag. Detta skall dock inte utesluta möjlighe- ten för andra organisationer att lämna förslag, vilka regeringen också utfäster sig att beakta. Det är svårt, enligt regeringens mening, att se hur en sådan öppen ordning skulle kunna vara till men för regeringens möjligheter att finna de bästa möjliga kandidaterna till ledamotskap i styrelsen för Bildkonstnärsfonden. Mot bakgrund av detta är det regeringens uppfattning att de bakomliggande ambitionerna vid införandet av den formaliserade förslags- rätten på ett tillfredsställande sätt tillgodoses med rådande ordning. Regeringen vill under- stryka, i likhet med utskottets utlåtande (bet. 1997/98:KrU13), att regeringen även i fortsätt- ningen anser sig ha frihet att avgöra vem som är mest lämpad för ett ledamotsuppdrag, obundet av vederbörandes organisationstillhörighet. hemställan föranleder därför ingen ändring av nuvarande ordning. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsför- säkringarna. Anslaget har tillförts 177 000 kro- nor. Tabell 8.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 9 788 Pris- och löneomräkning + 71 Justering av + 177 Förslag 2000 10 036 E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 254 300 2000 Förslag 252 184 2001 Beräknat 249 308 2002 Beräknat 254 264 Under anslaget anvisas medel för ersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänhe- ten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Anvisade medel fördelas efter beslut av styrelsen för bildkonst- närsfond. Verksamheten regleras i förordningen (1997:1153) med instruktion för samt i förordningen (1982:600) om . Från anslaget lämnas även den individuella visningsersättningen. Ersättningen fördelas indi- viduellt mellan konstnärer i enlighet med krite- rier vilka fastställts av upphovsrättsorganisatio- nen Bildkonst Upphovsrätt i (BUS). Fördelningen av den s.k. IV-ersättningen regle- ras i förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning.