prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — Den särskilda koncernbegränsning som gäller i fråga om vinstuttag ur moderbolag bör därför gälla även här. har i betänkandet Vinstutdelning i aktiebolag (SOU 1997:168) föreslagit att reglerna om skyddet för ett aktiebolags bundna egna kapital skall utformas annorlunda än de gör . Bl.a. har det föreslagits att försiktighetsregeln skall formuleras på ett tydligare sätt och att den särskilda koncernbegränsningen skall utmönstras. Vi avser att återkomma till dessa frågor i ett senare sammanhang. 5.5.2 Vad bör gälla för förvärv i strid med begränsningarna? Regeringens förslag: Om ett aktiebolag har förvärvat egna aktier i strid med lagens bestämmelser om tillåtna förvärvsmetoder, täckningskrav eller högsta tillåtna andel egna aktier, skall aktierna avyttras efter förvärvet. Sker det inte, skall aktierna förklaras ogiltiga och aktiekapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp. Om en sådan nedsättning skulle strida mot gällande bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital, skall bolaget träda i likvidation. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén har emellertid föreslagit dels att aktierna skall avyttras inom en månad, dels att aktierna, om avyttring inte sker , utan vidare skall vara ogiltiga. Kommittén har inte behandlat frågan om vad som gäller när en nedsätt- ning av aktiekapitalet skulle komma i konflikt med reglerna om lägsta tillåtna aktiekapital. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Bakgrund: Av artikel 19 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv följer bl.a. att beslut om förvärv av egna aktier får fattas enbart av bolagsstäm- man eller med stöd av stämmans bemyndigande av styrelsen. Vidare gäller att förvärv av egna aktier inte får leda till att bolagets nettotillgångar efter förvärvet understiger summan av aktiekapital och icke utdelningsbara reserver eller ett sammanlagt innehav av egna aktier på . Aktier som förvärvas i strid med dessa bestämmelser skall enligt direk- tivet avyttras från förvärvet. Om avyttring inte sker, skall aktierna förklaras ogiltiga. Lagstiftningen i en medlemsstat kan bestäm- ma att ogiltigförklaringen skall åtföljas av en motsvarande nedsättning av aktiekapitalet. En sådan nedsättning skall alltid föreskrivas i den mån förvärvet av de aktier som skall förklaras ogiltiga har medfört att netto- tillgångarna kommit att understiga summan av aktiekapital och icke utdelningsbara reserver (se artiklarna 21 och 20.3). Skälen för regeringens förslag: Aktier som har förvärvats i strid med begränsningarna skall avyttras Lagen bör givetvis innehålla regler som förhindrar ett bolag att långsiktigt behålla aktier som det har förvärvat trots att det inte har haft rätt att besluta om ett sådant förvärv, t.ex. därför att förvärvet inkräktar på det bundna egna kapitalet. Direktivet föreskriver att aktierna måste avyttras . Enligt vår mening är dock direktivets regler i detta hänseende inte tillräckliga. Om ett bolag som vid ett förvärv av egna aktier har ignorerat lagens bestämmelser om täckningskrav m.m. ändå hade rätt att behålla aktierna som , skulle respekten för begränsningarna undergrävas. Vidare skulle syftena bakom bestäm- melserna inte tillgodoses fullt ut. Vi anser därför att ett aktiebolag som förvärvar egna aktier i strid med lagens bestämmelser bör vara skyldigt att avyttra dessa inom än direktivet anger. Kommitténs förslag att aktierna måste avyttras inom en månad framstår dock som alltför strängt, särskilt med hänsyn till den effekt aktiernas ogiltighet som med vårt förslag skall följa om aktierna inte avyttras. En bestämmelse om att aktierna måste avyttras inom en månad skulle inte heller gå att förena med det korttidshandelsförbud som enligt vår mening bör gälla i fråga om egna aktier (se avsnitt 5.9.2). Vi föreslår i stället att bolaget skall vara skyldigt att avyttra aktier som har förvärvats i strid med lagens regler från förvärvet. Aktier som inte avyttras skall förklaras ogiltiga Om bolaget inte fullgör skyldigheten att avyttra aktier som har förvärvats i strid med lagens regler, bör de berörda aktierna i enlighet med direktivet vara ogiltiga. En särskild fråga är om denna ogiltighet bör inträda automatiskt eller först efter något slag av förklaring från bolaget. I lagrådsremissen föreslog vi i överensstämmelse med vad som har gällt i fråga om sådana aktier som ett aktiebolag har ägt förvärva men varit tvunget att avyttra att ogiltigheten skall inträda automatiskt. Lagrådet har dock förordat en ogiltighetsbestämmelse som innebär att bolaget skall förklara aktierna ogiltiga. Vi ansluter oss till Lagrådets förslag. Ett skäl för att välja Lagrådets förslag är att det ansluter bättre till föreskriften i EG-direktivet om att aktierna skall förklaras ogiltiga. Ett annat skäl är att en ordning där vissa aktier förklaras ogiltiga ger bättre klarhet om vilka aktier som är giltiga och vilka som har blivit ogiltiga. En annan fråga är vad som bör gälla då bolaget har förvärvat alltför många aktier men en del av förvärvet ligger inom ramen för vad som skulle kunna förvärvas. Skall avyttringsskyldigheten och en eventuell ogiltighetspåföljd i så fall omfatta samtliga aktier som har ingått i förvär- vet eller endast de överskjutande aktierna? Som exempel kan nämnas förvärv av en aktiepost som sker genom ianspråktagande av såväl fritt som bundet eget kapital. Det är i praktiken inte möjligt att skilja ut de aktier som motsvarar det ianspråktagna bundna egna kapitalet. Detta talar för att avyttringsskyldigheten bör omfatta samtliga aktier som har ingått i förvärvet. Det skulle lösa det nämnda praktiska problemet och också vara ägnat att inge respekt för de begränsningar som har uppställt. Mot detta måste emellertid vägas att en sådan regel kan få olyckliga effekter om ett bolag vid ett förvärv av större antal aktier av misstag har förvärvat några aktier för mycket och inte upptäcker detta . Syftena bakom begränsningarna kan inte anses motivera att samtliga aktier därvid måste förklaras ogitliga. Avyttringsskyldigheten och skyldigheten att förklara aktierna ogiltiga bör därför inte omfatta den del av de förvärvade aktierna som bolaget har haft rätt att förvärva. När aktier har förklarats ogiltiga, skall aktiekapitalet sättas ned Om ett bolag underlåter att avyttra aktier med påföljd att aktierna måste förklaras ogiltiga, bör det också krävas att bolaget sätter ned aktie- kapitalet med aktiernas nominella belopp. Förslaget till beslut om nedsättning bör läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet bör överföras till reserv- fonden. Detta överensstämmer med den ordning som gäller när egna aktier inte avyttras inom föreskriven tid (se 7 kap. 2 § aktie- bolagslagen). I vissa fall kan skyldigheten att sätta ned aktiekapitalet komma i kon- flikt med reglerna om lägsta tillåtna aktiekapital (se 1 kap. 3 § aktie- bolagslagen). I ett publikt aktiebolag skall aktiekapitalet alltid uppgå till . Enligt vår mening bör denna konflikt lösas genom en bestämmelse om tvångslikvidation. Om den nödvändiga nedsättningen skulle leda till ett aktiekapital understigande , bör bolaget vara skyldigt att träda i likvidation. 5.6 Formerna för beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier 5.6.1 Beslut om förvärv av egna aktier Regeringens förslag: Beslut om förvärv av egna aktier skall fattas av bolagsstämman eller, efter stämmans bemyndigande, av styrelsen. Bolagsstämmans beslut om aktieförvärv skall vara giltigt, om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Samma majoritetskrav skall gälla för beslut att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna aktier. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén har dock föreslagit att möjligheten att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna aktier skall begränsas till sådana förvärv som sker på börs eller organiserad marknadsplats. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot kommitténs förslag. , å andra sidan, har ansett att det krävs en detaljerad reglering. Samfundet har förordat särskilda bestämmelser om förvärv av röststarka aktier samt strängare majoritetskrav. Skälen för regeringens förslag: Vem skall fatta beslutet om förvärv? Som vi har uttalat bör ett förslag om förvärv av egna aktier ut- formas på ett sätt som lägger beslutanderätten hos aktieägarna. Utgångs- punkten bör därför vara att det är bolagsstämman som skall fatta beslut om förvärv av egna aktier. För att garantera att bolagsstämman får ett reellt och bestämmande inflytande över de efterföljande förvärven bör ett sådant beslut alltid innefatta instruktioner om bl.a. det sätt på vilket aktierna skall få förvärvas, det antal aktier som skall förvärvas och den ersättning som skall lämnas för aktierna. En ordning där bolagsstämman har möjlighet att bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna aktier skulle dock medge en större flexibilitet. Styrelsen har genom sitt arbete en god insyn i bolagets förhållanden. Till följd därav har den också möjlighet att vid varje tid- punkt ta hänsyn till de olika omständigheter som avgör om ett förvärv av egna aktier är fördelaktigt för bolaget eller ej. Av naturliga skäl har bolagsstämman inte tillgång till samma omedelbara information. Den har inte heller praktiska möjligheter att fortlöpande kontrollera om förut- sättningarna för planerade förvärv fortfarande består eller om förvärven tvärtom bör avbrytas. En ordning som gör det möjligt för styrelsen att, efter bemyndigande från stämman, själv fatta beslut om förvärv av egna aktier kan därför innebära fördelar för bolaget och aktieägarna. Vi anser därför att bolagsstämman bör ha möjlighet att delegera beslutanderätten till styrelsen. En sådan delegationsrätt innebär enligt vår mening inte heller någon egentlig förskjutning av makten från aktieägarna till styrelsen. Av- görandet om bemyndigande skall lämnas ligger i bolagsstämmans hand. I lagen bör dock tas in föreskrifter om att ett bemyndigande till styrelsen skall preciseras på visst sätt och ange ramarna för styrelsens be- slutanderätt. I bemyndigandet bör anges bl.a. hur många aktier som högst får förvärvas, i förekommande fall hur förvärvet skall fördelas mellan olika aktieslag samt vilken högsta och lägsta ersättning som får lämnas för aktierna. Sådana föreskrifter är ägnade att stärka bolagsstämmans och därmed aktieägarnas kontroll i det nu aktuella hänseendet. Enligt vår mening finns det inte skäl att, såsom kommittén har före- slagit, begränsa möjligheten till delegation till sådana fall då aktierna skall förvärvas på värdepappersmarknaden. Om stämman alltid för- behålls rätten att ange vilka ramar som skall gälla för förvärven, bör styrelsen även kunna bemyndigas att förvärva aktier genom ett förvärvs- erbjudande. Stämmans beslut; beslutsunderlag Förvärv av egna aktier företer likheter med nedsättning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna. Det talar för att stämman bl.a. skall ha ett beslutsunderlag motsvarande vad som gäller vid beslut om ned- sättning (jfr 6 kap. 2 § tredje stycket och 4 kap. 4 § aktiebolagslagen), främst förslag till beslut med angivande av de olika villkor som skall gälla samt utredning om bolagets ekonomiska ställning. Stämmans beslut; majoritetskrav Kommittén har med reglerna för nedsättning av aktiekapitalet (se 6 kap. 2 a § första stycket aktiebolagslagen) som förebild föreslagit att ett beslut om förvärv av egna aktier skall vara giltigt om det har biträtts av aktie- ägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Det kan möjligen synas tveksamt om ett på detta sätt utformat majori- tetskrav i tillräcklig omfattning skyddar en aktieägarminoritet i de fall då bolaget har aktier av olika aktieslag. Ett för lågt satt majoritetskrav ökar riskerna för att en majoritet driver genom ett beslut som gynnar aktie- ägare inom ett aktieslag på bekostnad av aktieägare inom ett annat aktie- slag. Riskerna blir särskilt tydliga, om aktierna i de olika aktieslagen har olika röstvärden. Mot denna bakgrund har vi, i likhet med kommittén (se betänkandet s. 395 f.), övervägt ett krav på särskilt kvalificerad majoritet av det slag som gäller för beslut om nedsättning av aktiekapitalet som rubbar rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier (jfr 6 kap. 2 a § aktiebolagslagen). Vi har dock kommit till samma slutsats som kommittén och förordar alltså en bestämmelse om att det för giltigt beslut skall krävas minst två tredjedels majoritet Det särskilt stränga majoritetskrav som gäller vid nedsättning som rubbar rättsförhållandet mellan aktierna är betingat av föreskrifter i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv, föreskrifter som saknar motsvarighet såvitt gäller förvärv av egna aktier. I sak synes inte nödvändigt att uppställa motsvarande krav för beslut om förvärv av egna aktier. Redan ett krav på två tredjedels majoritet är förhållandevis strängt och motsvarar bl.a. vad som krävs för beslut om ändring av bolags- ordningen. Till detta kommer att ett beslut om förvärv av egna aktier som medför en otillbörlig fördel åt aktieägare alltid kan angripas enligt den s.k. generalklausulen (se 9 kap. 37 § aktiebolagslagen). Ett majoritets- krav av det slag som gäller vid beslut om nedsättning som rubbar rätts- förhållandet mellan olika aktier skulle dessutom göra det mycket svårt för aktiebolag att utnyttja reglerna om förvärv av egna aktier. Möjligheten att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna aktier bör givetvis inte kunna användas för att kringgå den nämnda majoritetsregeln. Därför bör kravet på minst två tredjedels majoritet gälla också för beslut om att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna aktier. En remissinstans har förordat särskilda regler avseende förvärv av röst- starka aktier, eftersom sådana förvärv skulle kunna användas för att stärka företagsledningens kontroll. Enligt vår mening finns det inte skäl att införa några sådana särskilda regler. Eftersom bolaget (företags- ledningen) inte självt får rösta för egna aktier (se avsnitt 6), torde bolagets innehav av röststarka egna aktier inte i sig vara ägnade att försvaga kvarvarande aktieägares ställning. 5.6.2 Beslut om överlåtelse av egna aktier Regeringens förslag: Beslut om överlåtelse skall fattas på bolags- stämman eller, efter bemyndigande av bolagsstämman, av styrelsen. I den mån överlåtelsen inte sker över börs eller annan reglerad marknad skall den genomföras med tillämpning av de regler som gäller för nyemission. Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att överlåtelse av egna aktier skall ske i enlighet med reglerna om nyemission. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i huvudsak inte haft några invändningar mot förslaget. har dock ifrågasatt om inte huvudregeln bör vara att överlåtelse av egna aktier enbart skall få beslutas av bolagsstämman. Skälen för regeringens förslag: Överlåtelse efter erbjudande till aktieägarkretsen En överlåtelse av egna aktier som sker efter det att bolaget har riktat ett erbjudande om förvärv till aktieägarkretsen kan, såsom har konstaterats i avsnitt 5.4, jämföras med en nyemission. Vi anser därför att sådana överlåtelser av egna aktier i allt väsentligt bör ske i enlighet med reglerna om nyemission. En tillämpning av reglerna om nyemission innebär bl.a. att beslut om överlåtelse som huvudregel skall fattas av bolagsstämman. Denna huvudregel bör gälla även vid avyttring av egna aktier. Liksom vid nyemission bör beslutet kunna fattas med enkel majoritet, såvida inte bolagsordningen föreskriver något annat. Vid nyemission kan stämman delegera beslutanderätten till styrelsen att fatta beslut. Vidare kan styrelsen fatta beslut under förutsättning av bolagsstämmans godkännande (se 4 kap. 1 § andra stycket, 14 § och 15 § aktiebolagslagen). En remissinstans har ifrågasatt om detta bör gälla vid överlåtelse av egna aktier och varit inne på att beslutet om överlåtelse alltid skall fattas av bolagsstämman. Enligt vår mening är det tydligt att en sådan begränsning skulle utgöra ett hinder mot det slag av effektivt kapitalutnyttjande som vi vill främja (jfr avsnitt 5.3). Det har inte heller framkommit några skäl att i detta sammanhang behandla beslut om över- låtelse av egna aktier annorlunda än beslut om nyemission. Styrelsen bör därför ha möjlighet att fatta sådana beslut under samma förutsättningar som den kan besluta om nyemission. Vi anser vidare att aktieägarna, på samma sätt som vid nyemission, bör ha företrädesrätt att förvärva de återköpta aktier men att, liksom vid nyemission, bolagsstämman skall kunna besluta att avvika från före- trädesrätten. Beslut om att avvika från aktieägarnas företrädesrätt, t.ex. för att erbjuda en enstaka person eller de anställda i bolaget att förvärva aktier, bör dock vara giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman före- trädda aktierna. Detta överensstämmer med vad som gäller vid nyemission (se 4 kap. 2 § andra stycket). Frågan om tillämpligheten av reglerna om nyemission kommer att behandlas mera utförligt i författningskommentaren. Överlåtelse över börs eller annan reglerad marknad Som vi har angett i avsnitt 5.4 bör publika aktiebolag också ha möjlighet att sälja egna aktier över börs eller annan reglerad marknad. I så fall kan av naturliga skäl reglerna om nyemission över huvud taget inte tillämpas. Det är dock lämpligt att beslutanderätten även i dessa fall ytterst överlämnas till bolagsstämman. Beslut om överlåtelse över börs eller auktoriserad marknadsplats bör därför alltid fattas av stämman eller, efter bolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen. Eftersom en överlåtelse som sker på en börs eller annan marknadsplats alltid innebär att aktieägares företrädesrätt frångås, bör ett beslut om att en överlåtelse skall genomföras på det sättet också förutsätta minst två tredjedels majoritet. 5.7 Prospektkrav Regeringens bedömning: Ett publikt aktiebolag som avser att förvärva eller överlåta egna aktier efter erbjudande till en öppen krets bör inte undantas från kravet på prospekt i 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med finansiella instrument. Vid överlåtelse av egna aktier som sker efter erbjudande till aktieägar- kretsen bör även bestämmelserna om prospekt i 4 kap. 18 § aktiebolags- lagen gälla. Något särskilt prospektkrav bör inte uppställas i fråga om förvärv och överlåtelse av egna aktier som sker vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. Kommitténs bedömning: Kommittén har inte uttalat sig i dessa frågor. Remissinstanserna: har förordat en bestämmelse om prospektskyldighet när ett publikt aktiebolag riktar ett erbjudande om förvärv av egna aktier till en krets som överstiger 200 personer. Vidare har inspektionen ansett att den bör ges rätt att utfärda föreskrifter om vad ett sådant prospekt skall innehålla. Inspektionen har också efterlyst ett klarläggande om huruvida en överlåtelse av egna aktier skall omfattas av prospektkravet i 4 kap. 18 § aktiebolagslagen. och har ansett att det bör klargöras att något prospektkrav inte gäller vid förvärv eller överlåtelse av egna aktier på börs. har menat att det bör övervägas ett krav på prospekt även vid försäljning över marknadsplats. Bakgrund: Med prospekt avses vanligen en redogörelse för ett bolags förhållanden, upprättad för att potentiella förvärvare av värdepapper skall kunna göra en välgrundad bedömning av bolagets verksamhet och ekono- miska ställning samt av de rättigheter som är förenade med värde- papperen. Det förekommer olika slag av prospekt i lagstiftningen, dels i den finansiella lagstiftningen, dels i aktiebolagslagen. Prospekt enligt lagen om handel med finansiella instrument Av 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med finansiella instrument följer att prospekt skall upprättas av den som till en öppen krets lämnar erbjudande om köp eller försäljning av bl.a. aktier, om summan av de belopp som kan komma att erläggas till följd av erbjudandet uppgår till . Med en öppen krets avses ett obestämt antal personer. Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för en välgrundad bedömning av erbjudandet. Det skall registreras hos (se 2 kap. 4 §). Prospektkravet är utformat så att det kommer att omfatta förvärv av egna aktier i enlighet med förvärvserbjudanden, riktade till en öppen krets av aktieägare. Förvärv som sker på börs eller auktoriserad marknadsplats kommer däremot inte att omfattas av något prospektkrav. Vad som har sagts gäller även vid överlåtelser av egna aktier. Erbjudanden, riktade till en öppen krets (vare sig denna består av aktieägare eller andra), kommer att omfattas av prospektkravet, medan överlåtelser på en börs eller en auktoriserad marknadsplats inte kommer att göra det. I praktiken torde det vanliga bli att egna aktier överlåts till en eller ett fåtal personer, exempelvis som ett led i ett företagsköp. I en sådan situation, liksom när aktier överlåts till anställda, skulle prospektreglerna i lagen om handel med finansiella instrument inte heller bli tillämpliga. Prospekt enligt aktiebolagslagen Enligt 4 kap. 18 § aktiebolagslagen skall prospekt upprättas när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget. Med en vidare krets avses en krets som överstiger omkring 200 personer. Bestämmelser om vad prospektet skall innehålla finns i 4 kap. 20 23 §§. Såsom aktiebolagslagens prospektkrav är utformat blir det tillämpligt när ett bolag går ut med ett erbjudande om överlåtelse av egna aktier, i vart fall om den krets som inbjudan riktar sig till överstiger 200 personer. Prospektkravet är däremot inte tillämpligt vid överlåtelser på börs eller auktoriserad marknadsplats, eftersom sådan handel inte sker efter någon inbjudan i lagens mening. Såsom aktiebolagslagens prospektkrav nu är utformat kommer det inte heller att träffa förvärv av egna aktier. Skälen för regeringens förslag: Behovet av prospekt vid förvärv och överlåtelse av egna aktier Ett särskilt prospektkrav vid förvärv eller överlåtelse av egna aktier som sker på en börs eller en auktoriserad marknadsplats fyller enligt vår uppfattning inte något syfte och bör därför inte införas. Som ovan har angetts är syftet med prospekt att möjliggöra för potentiella förvärvare av värdepapper att göra en välgrundad bedömning av bolagets verksamhet och ekonomiska ställning samt av de rättigheter som är förenade med värdepapperen. Vid förvärv och överlåtelser av egna aktier på en börs eller en auktoriserad marknadsplats kommer priset att sättas av marknaden. Såväl köpare som säljare kommer dessutom normalt att vara anonyma. När det gäller förvärv eller överlåtelser av egna aktier som sker genom erbjudande från bolaget, kan det i förstone också synas som att behovet av information och därmed behovet av prospekt inte är så stort. Det är ju här fråga om värdepapper som redan är utgivna och värderade på marknaden. Det finns emellertid ett krav på upprättande av prospekt i samband med nyemission. För den enskilde aktieägaren är det ingen större skillnad mellan att få ett erbjudande om att förvärva av bolaget återköpta aktier och att delta i en nyemission. I båda fallen behöver han färsk information om bolagets ställning för att kunna besluta om han skall investera ytterligare kapital i bolaget. Innebär erbjudandet i stället att aktieägaren bereds möjlighet att överlåta aktier till bolaget, behövs liknande information. I samtliga fall måste han göra en bedömning av om de villkor som erbjuds är så förmånliga att de motiverar en förändring av hans aktieinnehav. Det är därför naturligt med ett prospektkrav också vid förvärv och överlåtelser av egna aktier.