prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Enligt myndighetens uppfattning är ökningen inte tillfällig. Myndigheten har inte uppnått målet att handlägga av brottsskadeärendena . Målet att ärendebalansen skall minska har inte heller uppnåtts. Detta förklaras med att myndighetens personalomsättning varit ovanligt hög , mätt i antalet nyanställda i förhållande till antalet anställda. Ärendebalansen var 1 780, vilket är en ökning jämfört med föregående år med . Antalet avgjorda ärenden var 5 083. Jämfört med föregående år är detta en minskning . Handläggningskostnaden per ärende, , har varit i stort sett oförändrad . har de medel som influtit genom regressverksamheten mer än fördubblats. har utredningsarbetet när det gäller den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga fördjupats. Detta arbete är antagligen den huvudsakliga förklaringen till att summan av utbetalda brottsskadeersättningar har minskat . Från brottsofferfonden har delats ut till 83 olika brottsofferprojekt. Av dessa har 32 varit inriktade på våld mot kvinnor. Ca av de utdelade medlen har fördelats till forskning, till utbildning, till information och till annan utvecklingsverksamhet. Bidrag för löpande verksamhet har lämnats med till . Brottsofferfonden tillförs medel främst genom avgifter från dem som dömts för brott, där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . Enligt myndighetens prognos beräknas utfallet att bli . Myndigheten kommer därmed att ta hela sin anslagskredit om i anspråk och ändå göra ett ytterligare överskridande på . Med anledning av detta har vänt sig till regeringen i en särskild skrivelse och begärt att få anslaget engångsvis höjt med . Regeringens bedömning arbete har den inriktning som statsmakterna bestämt och målen som uppställts för verksamheten har i allt väsentligt uppfyllts. Myndigheten har inte uppnått verksamhetsmålen såvitt avser handläggningen av brottsskadeärenden. De bakomliggande orsakerna har dock identifierats och åtgärder har vidtagits. Sammanfattningsvis kan sägas att myndigheten drivs på ett effektivt sätt med god kvalitet. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Slutsatser Brottsoffermyndigheten har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Det är viktigt att ärenden om brottsskadeersättning handläggs effektivt, snabbt och med hög kvalitet. Trots den stora ökningen av antalet inkommande ärenden och den höga personalrörlighet som varit, har myndigheten inte gett avkall på dessa krav. Det är emellertid nödvändigt att tillföra myndigheten ytterligare resurser för att målen för verksamheten skall kunna uppnås framöver. För att tillgodose det medborgerliga kravet på ett starkt stöd till dem som drabbas av brott bör myndighetens ansträngningar för att förkorta handläggningstider för brottsskadeärenden fortsätta. Det är också viktigt att myndigheten utvecklar ytterligare rutiner för att mäta kvaliteten i besluten. Myndighetens arbete med att utveckla regressverksamheten och fördjupa utredningen av den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga har visat mycket goda resultat. Det är angeläget att det fortsätter och vidareutvecklas. De projekt som beviljas medel ur brottsofferfonden måste följas upp genom kontroller av att uppgjorda planer för verksamhet och ekonomi fullföljs. Det har gjort. För att fondens medel skall kunna användas på ett sådant sätt att brottsoffrens positioner stärks är det dock väsentligt att uppföljningar och utvärderingar även tar sikte på projektens kvalitativa resultat. Det är en viktig uppgift för myndigheten att förstärka sina insatser på det området. Regeringen har behandlat brottsofferutredningens förslag om en höjning av avgiften till brottsofferfonden. I enlighet med regeringens förslag, som i huvudsak överensstämde med utredningens, har beslutat om en höjning av avgiften från till . Förstärkningen av fonden sker för att öka utrymmet för bidrag från fonden till ideella organisationer på brottsofferområdet. har påbörjat ett projekt med brottsoffersamordnare, som skall utveckla och samordna brottsofferarbetet i ett större geografiskt område. Myndigheten har tilldelats särskilda medel för projektet. De ändringar i brottsskadelagen som regeringen föreslagit i propositionen 1998/99:41 har antagits av och trätt i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att omprövning i brottsskadeärenden skall kunna begäras hos . I propositionen förutsätts att genomförandet kan ske utan kostnadsökningar. Anslag sedan inrättades har antalet avgjorda ärenden minskat. Trots stora ansträngningar av de anställda har målet med en minskad ärendebalans inte kunnat uppnås. Detta kan antas bero på myndighetens stora personalomsättning. Antalet inkomna brottsskadeärenden har ökat drastiskt . Sannolikt beror ökningen på vidtagna informationsinsatser. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ärenden att öka med . För att möta den ökade ärendetillströmningen har myndigheten aktualiserat frågan om resurstillskott , se förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten . För att skapa förutsättningar att uppnå fastställda verksamhetsmål, bl.a. genom att anställa ytterligare tre personer, har myndigheten begärt att ramanslaget skall höjas med . Kompetent personal behövs för att uppnå de verksamhetsmål som gäller för myndigheten. I syfte att skapa förutsättningar för att rekrytera och behålla sådan personal anser regeringen att bör medges begärd höjning. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslagsram höjs med från och med . Höjningen finansieras genom att anslaget F5 Ersättning för skador på grund av brott sänks med motsvarande belopp. Vidare föreslår regeringen att engångsvis för tillförs i särskilda medel för brottsoffersatsningar i samband med propositionen med anledning av SOU 1998:40 Brottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? Regeringen föreslår att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Vid beräkningen av anslaget för har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . Vid anslagsberäkningen har ytterligare en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 9.10 Beräkning av anslag Tusental kronor 12 588 Justering av 335 Pris- och löneomräkning 1 650 Engångsvis höjning 14 940 F5 Ersättning för skador på grund av brott Tabell 9.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 73 000 2000 Förslag 74 500 2001 Beräknat 75 916 2 2002 Beräknat 77 434 3 1Inklusive beslut om engångsvis indragning om 20 000 tkr till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 74 500 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 74 500 tkr prisnivå. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . Regeringens överväganden Slutsatser Under utbetalades i brottsskadeersättning. har summan av utbetalda ersättningar sjunkit , huvudsakligen till följd av det fördjupade utredningsarbete som har omnämnts ovan under anslaget F4. har summan av utbetalda ersättningar ökat jämfört med . Myndigheten har bedömt att belastningen på anslaget kommer att öka jämfört med . Ökningen beror på det ökade antalet inkommande ärenden och att myndigheten till följd av detta, för att begränsa den negativa balansutvecklingen, har minskat det fördjupade utredningsarbetet. Till följd av tidigare beslut läggs de åter som engångsvis drogs in . Anslagets ram sänks med för att finansiera motsvarande anslagshöjning för anslaget F4 Brottsoffermyndigheten. Vidare sänks anslaget med för att finansiera motsvarande anslagshöjning för anslaget . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . För budgetåren 2001 och 2002 har anslaget beräknats till respektive . Vid beräkningen av anslaget har en uppräkning gjorts med som kompensation för beräknade utgiftsökningar för ökade priser m.m. Tabell 9.12 Beräkning av anslag 2000 Tusental kronor -1 850 Anslag 2000 74 500 F6 Rättshjälpskostnader m.m. Tabell 9.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 815 000 2000 Förslag 802 396 2001 Beräknat 824 221 1 2002 Beräknat 846 640 2 1 Motsvarar 802 396 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 802 396 tkr prisnivå. Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rätts- hjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 25 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten nu avvecklas vid de allmänna advokatbyråerna ser över hur taxorna inom rättshjälpsområdet kan fastställas . finns en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 1998:9). Taxor beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Regeringen har beslutat timkostnadsnormen för perioden - till exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). Regeringens överväganden Den nya rättshjälpslagen (SFS 1996:1619) som gäller har inneburit en mängd förändringar. Bl.a. gäller att rättshjälpen är generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär att den som har en rättsskyddsförsäkring skall bekosta en rättslig tvist med medel från denna i stället för genom den statliga rättshjälpen. Den som inte har en rättsskyddsförsäkring men, med hänsyn till sitt försäkingsskydd i övrigt och sina ekonomiska och personliga förhållanden, borde ha haft en rättsskyddsförsäkring kan endast få rättshjälp om det finns särskilda skäl. Den nya lagen innebär kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behålls, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. har inkomstgränsen för rätt till rättshjälp höjts . Vidare har underårigas avgifter ändrats. Dessa avgifter skall numera grundas på den underåriges egna ekonomiska förhållanden. Underåriga skall även kunna befrias helt från rättshjälpsavgift och rådgivningsavgift (SFS 1999:63). Slutsatser Som kompensation för ökade timkostnader och ökade priser räknas anslaget upp med . föreslår regeringen att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 781 149 Pris- och timkostnadskompensation 21 247 Förslag 2000 802 396 F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Tabell 9.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor - 2000 Förslag 10 399 2001 Beräknat 10 592 1 2002 Beräknat 10 799 2 1 Motsvarar 10 399 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 10 399 tkr prisnivå. Från anslaget betalas en rad kostnader för rättsväsendet, bl.a. ersättningar till vittnen, parter och rättegångsbiträden samt kostnader för statens rättegångar. Det har varit svårt att prognosticera utgifterna för det hittillsvarande anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet. har anslaget överskridits och extra medel har begärts på tilläggsbudget. I den senaste budgetpropositionen har regeringen anmält till att en översyn av anslagets konstruktion har påbörjats. har i betänkandet 1998/99:JuU1, rskr. 1998/99:80, angett att en översyn av anslagets konstruktion vore bra. I budgetpropositionen lovade regeringen att återkomma till med förslag på åtgärder. Regeringen föreslår nu att F7-anslaget Diverse kostnader för rättsväsendet avvecklas och delas upp . Det nya anslaget F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. kommer att disponeras av Justitiekanslern och anslaget kommer att bestå av de anslagsposter som Justitiekanslern belastade på anslaget F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet. Det rör främst kostnader för ersättning vid frihetsberövanden och förundersökning i tryck- och yttrandefrihetsmål. Myndigheter från olika departements ansvarsområden har tidigare haft möjlighet att rekvirera medel från F7 Diverse kostnader för rättsväsendet. Då anslaget nu avvecklas föreslår regeringen att medel tillförs de departement vars myndigheter nyttjat anslaget. föreslår regeringen att utgiftsområde 2, anslaget A8 Kammarkollegiet tillförs , utgiftsområde 5, anslaget A3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet samt diverse kostnader för rättsväsendet tillförs , utgiftsområde 18, anslaget tillförs , utgiftsområde 18, anslaget C1 Länsstyrelserna tillförs , utgiftsområde 22, anslaget A2 Väghållning och statsbidrag tillförs och utgiftsområde 24, anslaget F1 tillförs . Regeringens överväganden Regeringen prognostiserar att utgifterna på F7 Diverse kostnader för rättsväsendet kommer att uppgå till . Detta innebär att anslagssparandet som vid ingången av året uppgick till beräknas förbrukas i sin helhet. Anslagssparande eller utnyttjad kredit på F7 Diverse kostnader för rättsväsendet vid utgången av 1999 överförs till F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. . Anslaget F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. har beräknats med utgångspunkt i att berörda myndigheter liksom skall svara för de ersättningsbelopp som staten enligt domstolsavgöranden eller beslut av Justitiekanslern har att betala till enskilda i andra fall än vid oriktiga frihetsberövanden. På samma sätt bör myndigheterna i fortsättningen kunna svara för ombudskostnader som uppkommer i skaderegleringsverksamheten hos Justitiekanslern och för statens utgifter i samband med rättegångar. Regeringen avser att göra en närmare bedömning av hur det nya anslaget skall budgeteras , bland annat med anledning av beräknade kostnadsökningar till följd av den nya lagen (1998:714) om frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. skall fastställas till . beräknas anslaget uppgå till respektive . F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Tabell 9.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 762 2000 Förslag 6 606 2001 Beräknat 6 606 2002 Beräknat 6 606 Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till betalas från anslaget. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget minskas med som anslaget A1 höjs med samma belopp. Anledningen är att kostnader för centrala funktioner i Schengens informationssystem i fortsättningen kommer att betalas via polisens anslag. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . Samma belopp beräknas för budgetåren 2001 och 2002. F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete Tabell 9.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor Anslags- sparande 22 456 1 Utgifts- prognos 21 656 2000 Förslag 7 600 2001 Beräknat 7 200 2002 Beräknat 7 200 1 Inklusive beslut om engångsvis indragning om 5 000 tkr till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med prog- rammet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. För detta ändamål har tidigare anvisats under , under och under . har engångsvis dragits in från anslaget. I samband med att det nationella programmet presenterades tillsattes arbete (KBA) som fick till uppgift att stödja lokalt brottsförebyggande arbete och fördela stöd till uppbyggnaden av sådan verksamhet. För att utföra denna uppgift har kommittén anförtrotts de medel som avsatts för /96 och delar av de medel som avsatts för budgetåren 1997 respektive 1998. har () övertagit de arbetsuppgifter KBA tidigare hade. Resultatbedömning Med stöd av bl.a. KBA och de medel som kommittén förfogat över har lokala brottsförebyggande råd inrättats i ca en tredjedel av landets kommuner. BRÅ har fortsatt arbetet med att aktivt verka för att lokalt förebyggande arbete organiseras och bedrivs på ett lämpligt sätt. 27 kommuner har beviljats s.k. startbidrag för att inrätta samarbetsorganisationer och ytterligare 11 kommuner har ansökt om sådant bidrag. I fem kommuner har särskilda satsningar gjorts för att utveckla det brottsförebyggande arbetet för att skapa goda exempel. Inriktningen har varit att stimulera ett problemorienterat brottsförebyggande arbete. Flera metoder används i arbetet med att samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt, t.ex. BRÅ:s kontaktdatabas, idé- och tipsböcker, tidskriften m.m. Genom att delta i konferenser, seminarier och utbildningsdagar runt om i landet, men också genom ekonomiska bidrag, verkar BRÅ för att behovet av kvalificerad utbildning skall tillgodoses. Uppdraget till KBA och BRÅ om försöksverksamhet med medling för unga lagöverträdare har resulterat i att ett drygt 30-tal projekt beviljats medel t.o.m. /99. BRÅ följer och utvärderar projekten, men det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om försöksverksamheten. Intresset för verksamheten är dock mycket stort. Enligt KBA:s uppfattning är det förenat med särskilda svårigheter att bygga upp ett fungerande brottsförebyggande arbete i storstäderna. BRÅ har därför, i enlighet med regeringens uppdrag, sökt stärka det brottsförebyggande arbetet i dessa städer. Bl.a. har ansökningar om ekonomiskt stöd till insatser i de större städernas mest utsatta delar prioriterats. Elva sådana ansökningar har beviljats medel . Ytterligare sju ansökningar bereds för beslut. Regeringens överväganden Många lokala brottsförebyggande råd har startat eller står i begrepp att starta sin verksamhet. I uppbyggnadsskedet behöver dessa samarbetsorganisationer visst fortsatt nationellt stöd. Det är angeläget att de verksamheter och projekt som beviljas medel följs upp och utvärderas. Detta bl.a. för att få underlag att bedöma hur ett nationellt stöd bör utformas för att det bäst skall bidra till en fortsatt utveckling av det brottsförebyggande arbetet. Slutsatser Förutom de tidigare beräknade medlen till brottsförebyggande arbete föreslår regeringen att anslaget engångsvis för tillförs för särskilda insatser för brottsförebyggande arbete. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . För vardera och 2002 beräknas anslaget till . 1 Förslag till riksdagsbeslut 149 2 och internationell samverkan 151 2.1 Omfattning 151 2.2 Utgiftsutvecklingen 151 2.3 Resultatbedömning 152 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 152 2.3.2 Statliga insatser inom området 159 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna 161 2.3.4 Regeringens slutsatser och prioriteringar för 161 3 165 3.1 Omfattning 165 3.2 Utgiftsutvecklingen 165 3.3 Revisionens iakttagelser 166 3.4 Anslag 166 A1 166 A2 Nordiskt samarbete 169 A3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet 169 4 Internationella organisationer 171 4.1 Omfattning 171 4.2 Utgiftsutvecklingen 171 4.3 Resultatinformation 171 4.4 Anslag 172 B1 Bidrag till vissa internationella organisationer 172 B2 176 för ekonomiskt samarbete och utveckling () 177 B4 Fredsfrämjande verksamhet 178 5 Information om i utlandet 181 5.1 Omfattning 181 5.2 Utgiftsutvecklingen 181 5.3 Revisionens iakttagelser 182 5.4 Anslag 182 C1 182 C2 Övrig information om i utlandet 183 6 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor 185 6.1 Omfattning 185 6.2 Utgiftsutvecklingen 185 6.3 Resultatbedömning 186 6.4 Revisionens iakttagelser 186 6.5 Anslag 186 D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området 186 D2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling 187 D3 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 187 D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet 188 D5 189 D6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 191 7 Övriga utrikespolitiska frågor 193 7.1 Omfattning 193 7.2 Utgiftsutvecklingen 193 7.3 Revisionens iakttagelser 194 7.4 Anslag 194 E1 194 E2 Europainformation m.m. 196 E3 197 Anslagsbelopp 149 2.1 Utgiftsutvecklingen 151 2.2 Utgiftsutvecklingen 163 3.1Utgiftsutvecklingen 165 3.2 Anslagsutveckling 166 3.3 Offentligrättslig verksamhet 168 3.4 Uppdragsverksamhet 168 3.5 Beräkning av anslaget 169 3.6 Anslagsutvecklingen 169 3.7 Beräkning av anslaget 169 3.8 Anslagsutvecklingen 169 3.9 Beräkning av anslaget 170 4.1 Utgiftsutvecklingen 171 4.2 Anslagsutvecklingen 172 4.3 Anslagsutveckling 176 4.4 Beräkning av anslaget 177 4.5 Anslagsutvecklingen 177 4.6 Beräkning av anslaget 178 4.7 Anslagsutvecklingen 178 4.8 Beräkning av anslaget 180 5.1 Utgiftsutvecklingen 181 5.2 Anslagsutveckling 182 5.3 Uppdragsverksamhet 183 5.4 Beräkning av anslaget 183 5.5 Anslagsutveckling 183 5.6 Beräkning av anslaget 184 6.1 Utgiftsutvecklingen 185 6.2 Anslagsutveckling 186 6.3 Beräkning av anslaget 187 6.4 Anslagsutveckling 187 6.5 Anslagsutveckling 187 6.6 Beräkning av anslaget 188 6.7 Anslagsutveckling 188 6.8 Beräkning av anslaget 189 6.9 Anslagsutveckling 189 6.10 Beräkning av anslaget 190 6.11 Anslagsutveckling 191 6.12 Beräkning av anslaget 192 7.1 Utgiftsutvecklingen 193 7.2 Anslagsutvecklingen 194 7.3 Offentligrättslig verksamhet 195 7.4 Beräkning av anslaget 195 7.5 Anslagsutveckling 196 7.6 Anslagsutveckling 197 10 Förslag till riksdagsbeslu 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 och internationell samverkan enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 1 891 058 A2 Nordiskt samarbete ramanslag 1 494 A3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet ramanslag 7 337 B1 Bidrag till vissa internationella organisationer ramanslag 441 608 B2 ramanslag 291 717 för ekonomiskt samarbete och utveckling () ramanslag 26 856 B4 Fredsfrämjande verksamhet ramanslag 147 416 C1 ramanslag 55 644 C2 Övrig information om i utlandet ramanslag 15 172 D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området ramanslag 1 659 D2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling ramanslag 9 000 D3 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () obetecknat anslag 20 948 D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet ramsanslag 11 177 D5 obetecknat anslag 11 511 D6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse ramanslag 4 493 E1 ramanslag 17 375 E2 Europainformation m.m. ramanslag 21 800 E3 ramanslag 7 128 Summa 11 och internationell samverkan 11.1 Omfattning Utgiftsområdet och internationell samverkan består av följande verksamhetsområden: utrikesförvaltning, internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor.