prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Tabell 3.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 3 252 3 228 24 Prognos 1999 2 500 2 500 0 Budget 2000 2 500 2 500 0 Slutsatser Mot bakgrund av att en genomgripande organisationsförändring genomfördes inriktar sig regeringens myndighetsstyrning på att följa upp det förändringsarbete som påbörjats på KI. bör de vidtagna förändringarna leda till att träffsäkerheten i prognoserna ökar. Tabell 3.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 37 640 Pris- och löneomräkning 170 Justering av 2 192 Förslag 2000 40 002 kommer fokus alltmer att inriktas på analyser av bristsituationer på arbetsmarknaden som ett sätt att avgöra den svenska ekonomins tillväxtpotential. Analysen av BNP-utvecklingen kommer alltmer att ta sin utgångspunkt i den svenska ekonomins utbudssida, varvid en väsentligt ökad kunskap om tjänstesektorn (som bl. a involverar bristsituationer) krävs. Inom EU pågår en utbyggnad av barometrarna till att omfatta fler delar av tjänstesektorn. En utvidgning av tjänstebarometern i skulle förbättra möjligheterna att göra prognoser över svensk ekonomi och göra jämförelser med andra länder. Genom att tjänstebarometern blir mer heltäckande kan också prognosprecisionen öka som vändpunkter kan upptäckas tidigare. Regeringen anser därför att myndigheten bör tillföras sammanlagt för en utbyggnad av tjänstebarometern. Till följd av det ansträngda budgetläget tillförs dock institutet budgetmedel först . Ökningen finansieras genom omföring av medel inom utgiftsområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . A2 Tabell 3.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 141 550 2000 Förslag 156 106 2001 Beräknat 158 499 2 2002 Beräknat 161 026 3 1 inkluderas den verksamhet som överfördes till . 2 Motsvarar 156 106 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 156 106 tkr prisnivå. fördes de av () verksamheter som inte hör till revisionen över till det nybildade (). RRV blev därmed en renodlad revisionsmyndighet. Av anslagsutfallet är hänförliga till RRV i sin nuvarande form. På motsvarande sätt gäller att nuvarande RRV:s del av anslagssparandet är . Anslagssparandet förklaras av osäkerheter om anslagsnivå i samband med delningen av RRV samt att RRV erhållit regeringsuppdrag med särskild finansiering. Regeringen har beslutat att RRV får behålla anslagssparandet för att bland annat finansiera utvecklingen av IT-stöd för revisionen samt för kompetensutveckling. Större delen av det ingående anslagssparandet beräknas förbrukas . Regeringens överväganden Resultatbedömningen för RRV är avgränsad till den renodlade revisionsmyndigheten . Resultatbedömningen för de verksamheter som överfördes till ESV görs under anslaget A3 . Resultatbedömning uppgick de totala kostnaderna för RRV:s verksamhet till . De totala intäkterna av avgifter blev . Vid utgången av 1998 hade myndigheten 279 personer anställda. Nedan görs en resultatbedömning per verksamhetsgren. Årlig revision Den årliga revisionens omfattning uppgick till knappt hälften () av RRV:s totala kostnader. har den årliga revisionen omfattat granskning av årsredovisningar för samt en översiktlig granskning av delårsrapporter per . Totalt innebar detta att RRV reviderade 266 myndigheter och fyra affärsverk. Därutöver var personal från RRV revisorer eller medrevisorer i 102 statliga bolag, 116 stiftelser samt 44 övriga objekt, bl.a. kyrkosamfund. Tabell 3.6 Antalet revisionsobjekt 1994/95 1995/96 1997 1998 4 4 4 4 Myndigheter 285 289 270 266 Statliga bolag 80 98 105 102 Stiftelser 41 50 100 1161 Övriga 39 37 37 44 Summa 449 478 516 532 1 Varav ca 60 stiftelser med s.k. anknuten förvaltning till statliga myndigheter. Ett viktigt verksamhetsmål för den årliga revisionen är att kvaliteten i revisionen skall vara hög. RRV har påbörjat ett arbete med certifiering (kvalitetssäkring) av revisorer inom den årliga revisionen. Ett annat verksamhetsmål för den årliga revisionen är att produktiviteten i revisionsarbetet skall vara hög. Förändringen över tiden av genomsnittskostnaden för en revisionsberättelse visar kostnadsproduktiviteten inom den årliga revisionen. Genomsnittskostnaden för revisionen har minskat /95 1998. Den förbättrade produktiviteten förklaras främst av att den årliga revisionen i ökad utsträckning kunnat ta hänsyn till det arbete som genomförts av myndigheternas internrevision, insatser för rådgivning och stöd har minskat och revisionsarbetet bedrivs effektivare. Den obligatoriska delårsrapporten har också haft betydelse då den inneburit att fel upptäcks i ett tidigt skede och kan åtgärdas före budgetårets slut utan resurskrävande insatser från revisionens sida. Effektivitetsrevision Effektivitetsrevisionens omfattning uppgick till av RRV:s totala kostnader. Ett viktigt verksamhetsmål för effektivitetsrevisionen är att granskningarna i första hand skall inriktas mot områden av stor statsfinansiell betydelse och områden som har stor betydelse för ekonomins och förvaltningens funktionssätt. Exempel på områden som varit föremål för effektivitetsrevision är skatteförvaltningens kontrollverksamhet, försvaret, miljöpolitiska styrmedel, lokal skolutveckling och lönebidrag. RRV har avlämnat tolv rapporter från den egeninitierade effektivitetsrevisionen. Verksamhetsmålet i regleringsbrevet var minst ett femtontal. En förklaring till att målet ej har uppfyllts är att regeringsuppdragen tagit kompetens och resurser i anspråk. Även granskningarnas svårighetsgrad och omfattning har ökat. Ett kvantitativt mål för antalet rapporter är enligt regeringens bedömning ett begränsat styrmedel eftersom det inte tar hänsyn till komplexitet och omfattning. Ett sådant mål kan dessutom leda till att angelägna granskningar nedprioriteras eller skjuts . Regeringen har därför i regleringsbrevet tagit bort målet om antalet rapporter från effektivitetsrevisionen. Istället utvecklar RRV ett system för uppföljning av effektivitetsrevisionen med bland annat resultat- och kvalitetsindikatorer. Ett annat verksamhetsmål för RRV har varit att alla utgiftsområden skall vara föremål för granskning . Inkluderas regeringsuppdragen klarade RRV detta mål. RRV:s redovisning visar att effektivitetsrevisionens granskningar ensamma eller kompletterat med ytterligare utredningar har bidragit till en lång rad åtgärder från både regeringens och myndigheternas sida. Nedan följer några exempel. Inom totalförsvarets område har regeringen fattat ett antal beslut för att tillvarata besparingsmöjligheter inom värnpliktsutbildningen. Vidare har regeringen föreslagit en halvering av civilpliktsutbildningen. Regeringen har även uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa myndighetens åtgärder avseende formerna för lönebildning. Inom socialförsäkringsområdet har regeringen föreslagit förändringar av reglerna för bidragsförskott. Inom miljöområdet har regeringen gett i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till kriterier för arbetet med skydd av skogsmark. Dessutom har utformning ändrats. När det gäller myndighetsåtgärder inom områden där effektivitetsgranskningar skett kan dessa exemplifieras med att samverkan med skattemyndigheter i andra länder förbättrats och att Industrifonden skärpt kraven på näringspolitiskt tillskott, dvs. att Industrifondens stöd skall vara en nödvändig förutsättning för det aktuella företagets beslut att investera eller expandera. Direkt regeringsstöd Med direkt regeringsstöd avses särskilda regeringsuppdrag, löpande råd och stöd till regeringen samt RRV:s arbete med remisser. Omfattningen av detta uppgick till av RRV:s totala kostnader. har RRV totalt slutfört 16 regeringsuppdrag varav fyra ingick i regeringens satsning på kontrollfunktionen i staten. uppgick antalet slutförda regeringsuppdrag till 20 stycken. RRV har yttrat sig över totalt 165 offentliga utredningar jämfört med 190 stycken . Totalkostnaden för remissvaren har minskat från 1997 till 1998. Styckkostnaden har minskat från 1997 till 1998. Därmed har RRV uppfyllt verksamhetsmålet att den totala kostnaden för remissvar inte får öka. Internationell verksamhet Den internationella verksamhetens omfattning uppgick till av RRV:s totala kostnader. RRV är engagerad i flera internationella organisationer. har RRV inom ramen för INTOSAI (den internationella organisationen för nationella revisionsorgan) färdigställt INTOSAI Code of Ethics, ett dokument som grund för ett etiskt grundat förhållningssätt för nationella revisionsorgan. RRV:s tjänsteexport utgörs i huvudsak av biståndsprojekt på uppdrag av Sida. Tjänsteexporten syftar bland annat till att bidra till biståndspolitiska mål. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad. har långtidskontrakterad personal arbetat i , , och . RRV har haft korttidsuppdrag i , och . Den främsta förklaringen till att den internationella verksamhetens omfattning minskat 1998 är att överförts till ESV samt att långtidsuppdragen i och avslutats . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.7 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Miljoner kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1998 (varav tjänsteexport) 63,9 (24,4) 63,8 (25,0) 0,1 (-0,6) Prognos 1999 (varav tjänsteexport) 62,0 (16,5) 64,5 (17,5) -2,5 (-1) Budget 2000 (varav tjänsteexport) 54,0 (16,5) 55,5 (17) -1,5 (-0,5) Utfallet 1998 avser endast den renodlade revisionsmyndigheten . RRV:s avgiftsbelagda uppdragsverksamhet beräknas uppgå till . Därutöver erhåller RRV avgiftsintäkter enligt 4 § avgiftsförordningen (t.ex. försäljning av publikationer samt resurssamordning med ESV och Kommerskollegiet) vilka uppgick till 5,6 miljoner. Sammantaget motsvarar avgiftsintäkterna av verkets omslutning. Myndigheter vars verksamhet till minst hälften finansieras med avgifter betalar för den årliga revisionen. Detsamma gäller i huvudsak för affärsverk, bolag och stiftelser. beräknas dessa intäkter till . Avgiftsintäkter för regeringsuppdrag beräknas till för att därefter minska till . Minskningen förklaras främst av att projektet i staten till stor del avslutas . Viss verksamhet kommer dock att bedrivas även och därmed kommer RRV även att få en del intäkter från kontrollprojektet detta år. Slutligen har RRV avgiftsintäkter för internationella uppdrag, i tabell 3.7 benämnda tjänsteexport, vilka för beräknas bli . Slutsatser RRV har, i enlighet med och regeringens beslut, omvandlats till en renodlad revisionsmyndighet. Detta har stärkt revisionen och förtydligat dess oberoende ställning. I kombination med RRV:s kvalitetssäkringsarbete kommer detta att ge långsiktiga positiva effekter på revisionens kvalitet vilket i sin tur bidrar till att höja effektiviteten i hela statsförvaltningen och förbättra kvaliteten på statens redovisning. Regeringen bedömer att RRV klarat sina åtaganden . Revisionen har genomförts instruktionsenligt och målen för verksamheten har i huvudsak uppnåtts. RRV har därmed på det sätt som var tänkt bidragit till målet att statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Tabell 3.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 132 978 Pris- och löneomräkning + 761 Lokalkostnadsbesparing - 300 Nivåhöjning pga. ändrad finansieringsbild + 6 500 Justering av + 16 167 Förslag 2000 156 106 Regeringen föreslår ett anslag för på . I beräkningen har hänsyn tagits till tidigare beslutad lokalkostnadsbesparing på . Förslaget inkluderar en förstärkning med som kompensation för det minskade bidrag till RRV:s centrala ledningskostnader som flytten av den avgiftsfinansierade verksamheten till ESV innebar. En utomstående granskning har visat att RRV har jämförelsevis låga administrativa kostnader. Förstärkningen finansieras genom omprioriteringar inom ansvars-område. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . För har budgeterats under anslaget A13 Utvecklingsarbete för försöksverksamhet med ett externt vetenskapligt råd i syfte att bidra till kvalitetssäkring av den verksamhet som bedrivs inom effektivitetsrevisionen. A3 Tabell 11.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 55 190 2000 Förslag 60 960 2001 Beräknat 61 895 2 2002 Beräknat 62 881 3 1 Avser perioden - . 2 Motsvarar 60 960 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 60 960 tkr prisnivå. () bildades . Motsvarande verksamhet bedrevs tidigare vid () samt (). Anslagsutfallet och anslagssparandet i tabell 3.9 avser den verksamhet som bedrivits inom ESV . Den finansiella redovisningen av motsvarande verksamhet redovisas under anslaget A2 och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslagssparandet för förklaras av att det funnits ett stort antal vakanser under uppbyggnadsskedet. Regeringen har beslutat att ESV skall behålla anslagssparandet så att bl.a. de verksamheter som senarelagts skall kunna genomföras med bibehållen ambitionsnivå. Det gäller bl.a. verkets medverkan i utvecklingsarbetet i anslutning till . Prognosen innebär att ESV förbrukar av anslagssparandet under räkenskapsåret. Resterande anslagssparande beräknas förbrukas . Regeringens överväganden Resultatbedömning Resultatbedömningen omfattar både den verksamhet som bedrivits inom ESV , och motsvarande verksamhet inom RRV och SPV . Verksamhetsområdet om statlig ekonomi har till uppgift att leverera aktuell, tillförlitlig och relevant information om den statliga ekonomin. Arbetet inom verksamhetsområdet har omfattat såväl löpande produktion av information om statlig ekonomi som vidareutveckling av metoder, tekniker och presentationsformer vad avser informationen. Den löpande produktionen har omfattat bl.a. prognoser, statsbudgetens månads- och årsutfall, underlag till nationalräkenskaperna vad gäller statens verksamhet samt underlag till årsredovisningen för staten. Regeringen bedömer att informationen om den statliga ekonomin håller en hög kvalitet. Exempelvis visar en utredning som genomfördes att avvikelserna mellan prognos och utfall är relativt små. Utvecklingsarbetet har varit inriktat på bl.a. vidareutveckling av analyserna i anslutning till prognoserna, förlängning av prognoshorisonten så att prognoserna kan omfatta hela den treåriga perioden för utgiftstaket samt bedömning av behov och möjligheter att löpande följa upp statsbudgetens utfall på en nivå under anslag. Regeringen bedömer att de genomförda och påbörjade utvecklingsinsatserna skapar förutsättningar för ökad aktualitet, tillförlitlighet och relevans vad avser informationen om den statliga ekonomin. Verksamhetsområde Resultatstyrning och finansiell styrning har till uppgift att genom metodutveckling, regler och stöd vidareutveckla och förbättra den ekonomiska styrningen i staten. Insatserna skall riktas mot både regering och myndigheter. Inom ramen för verksamhetsområdet har föreskrifter utfärdats till olika ekonomiadministrativa förordningar. Utvecklingsarbetet har kretsat kring frågeställningar som berör såväl resultatstyrning som finansiell styrning. Exempel på områden som varit föremål för utvecklingsarbete är informationsinnehållet i regleringsbreven, regeringens resultatinformation till samt koncernredovisningen i staten. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom verksamhetsområdet har bidragit till en positiv utveckling av den ekonomiska styrningen av den statliga verksamheten. kan regeringen konstatera att delar av det angelägna utvecklingsarbetet inom området inte har kunnat genomföras i den takt som är önskvärd. Orsaken till det är att verksamhetsområdet haft stora vakanser i anslutning till omorganisationen. Verksamhetsområde Ekonomi- och personaladministrativa system har till uppgift att tillhandahålla ekonomi- och personaladministrativa system med tillhörande stödtjänster till statliga myndigheter. Arbetet har varit inriktat på bl.a. implementering och uppgradering av systemen vid ett stort antal myndigheter, utfasning av det stordatorbaserade systemet , 2000- säkring av systemen samt utbildnings- och konsultinsatser i anslutning till systemen. Därutöver har ESV startat ESV AGRESSO Driftservice i syfte att erbjuda mindre och medelstora myndigheter utvidgat stöd inom det ekonomiadministrativa området. Verksamheten inom det personaladministrativa området har omstrukturerats i enlighet med strategin att staten i fortsättningen inte skall utveckla egna nya system. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts bidragit till att flertalet myndigheter har väl fungerande ekonomi- och personaladministrativa system. En enkätstudie som genomfördes visar bl.a. att de myndigheter som använder ekonomisystemet Agresso gav såväl systemet som ESV ett gott betyg. ESV:s internationella verksamhet omfattar dels medverkan i olika internationella organisationer och nätverk, dels tjänsteexport. Tjänsteexporten riktades till bl.a. , och . Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tabell 11.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 1 125 939 114 530 11 409 (varav tjänsteexport) (6 960) (6 452) (508) Prognos 1999 230 000 214 000 16 000 (varav tjänsteexport) (17 000) (16 200) (800) Budget 2000 187 374 188 374 -1000 (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) 0 1 Uppgifterna avseende utfall avser perioden - Uppgifterna avseende utfallet avser endast . Intäkterna och kostnaderna för motsvarande verksamhet var respektive för den verksamhet som bedrevs inom RRV, och respektive för den verksamhet som bedrevs inom SPV. Avgiftsintäkterna motsvarar av verkets omslutning. Slutsatser Genom bildandet av ESV har förutsättningar ytterligare förbättrats för den ekonomiska styrningen i staten. Regeringen bedömer att det arbete med uppbyggnad av verket som genomförts har skapat en god grund att arbeta vidare ifrån. Målen för verksamheten ligger fast. Tabell 3.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 55 550 Pris- och löneomräkning + 426 Justering av + 4 984 Förslag 2000 60 960 Regeringen föreslår ett anslag för på . har anslaget beräknats till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . A4 Statskontoret Tabell 3.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 69 000 2000 Förslag 73 065 2001 Beräknat 74 2261 2002 Beräknat 75 4482 1 Motsvarar 73 065 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 73 065 tkr prisnivå. Statskontoret har utnyttjat av sitt anslagssparande mot planerade . Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett överskott på till följd av fortsatt kraftig ökning av försäljningen av persondatorer. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statskontorets del av effektmålen inom utgiftsområde 2 är att bidra till en ökad effektivitet i statsförvaltningen, bidra till utvecklingen av den elektroniska infrastrukturen för data- och telekommunikation, erbjuda myndigheterna stöd på IT- och teleområdet avseende inköpssamordning och tillhandahållande av ramavtal som skapar bättre villkor och leder till sänkta kostnader samt att med hjälp av statistik öka kunskapen om den statliga förvaltningen. Statskontoret har under budgetåret lämnat regeringen stöd i arbetet med att utvärdera, ompröva, effektivisera och styra statlig och statligt finansierad verksamhet. Efterfrågan är hög och myndigheten tvingas avvisa ett flertal förfrågningar. Uppdragen har bl.a. berört regeringens utvärdering och omprövning av statlig och statligt finansierad verksamhet, regeringens resultatstyrning och uppföljning samt förutsättningarna för förvaltningen att ta till vara svenska intressen i EU-arbetet. Ett viktigt uppdrag på IT-området har varit att lämna samlade bedömningar av myndigheternas arbete för att 2000-säkra informationssystemen inför övergången . Statskontoret erbjuder myndigheterna stöd på IT- och teleområdet avseende inköpssamordning. Försäljningen över de avtal myndigheten tecknar har ökat kraftigt de senast tre åren och uppgick till . Ökningen förklaras bl. a. av att kommuner och landsting fick möjlighet att utnyttja avtalen. Statskontorets mätningar av hur uppdragsgivarna bedömer kvaliteten i avslutade uppdrag visar att kvaliteten 1998 sjunkit jämfört med de nivåer som redovisades och att den även är något lägre än motsvarande siffra . Av uppdragsgivarna gör bedömningen att Statskontorets insats var bra eller mycket bra jämfört för . Statskontoret har analyserat de bakomliggande orsakerna till resultaten. Myndigheten har inlett ett arbete för att bl.a. bättre säkra kvaliteten i uppdragen samt stärka den ekonomiska uppföljningen på uppdragsnivån. Regeringen anser att det är värdefullt att Statskontoret arbetar med systematisk verksamhetsutveckling med utgångspunkt i uppdragsgivarnas uppfattning om kvaliteten hos myndighetens tjänster. Regeringens bedömning är att Statskontoret uppnått ett tillfredsställande resultat under budgetåret. Regeringen utgår från att kvaliteten i verksamheten nu kontinuerligt förbättras. Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader1 Resultat (intäkt - kostnad) SPAR-avgifter Utfall 1998 7 183 Prognos 1999 8 000 0 0 8 000 Budget 2000 8 300 0 0 8 300 Landstings- avtalen Utfall 1998 8 633 Prognos 1999 8 605 0 0 8 605 Budget 2000 7 650 0 0 7 650 1 Kostnaderna för SPAR belastar anslaget A4. Kostnaderna för landstingsavtalen belastar anslaget A5. Statskontoret svarar för kanslifunktionen för () liksom för administrationen av vissa avtal som slutits mellan och vissa landsting ( landstingsavtalen ). Tabell 3.14 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Inköpssamordning Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 41 841 22 685 19 156 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Prognos 1999 34 000 33 990 10 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Budget 2000 34 000 34 000 0 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Slutsatser Målen för verksamheten ligger fast. Statskontoret skall fortsätta att utveckla och stärka sin roll som regeringens stabsorgan för utvärderingar av den statliga förvaltningen och därmed kvaliteten i verksamheten. Det är mycket värdefullt att myndigheten arbetar med systematisk verksamhetsutveckling i syfte att kontinuerligt höja kvaliteten. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 3.15 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 64 597 Lokalkostnadsbesparing enligt tidigare beslut - 1 081 Justering av +5 944 Pris- och löneomräkning +3 605 Förslag 2000 73 065 Regeringen föreslår ett anslag för på . har anslaget beräknats till respektive . A5 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 3.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 16 827 2000 Förslag 16 400 2001 Beräknat 8 800 1 1 Motsvarar 8 628 tkr prisnivå. De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler som staten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att upplåta lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Regeringens överväganden Det besparingsmål som regeringen fastställde för anslaget för har uppfyllts. Med hänsyn till innevarande års besparingskrav bör belastningen på anslaget bli högst ca. Utgiftsprognosen indikerar att Statskontoret kommer att uppnå även detta mål. I tilläggsbudget för innevarande budgetår överfördes från anslaget till anslaget för avveckling av .