prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggspension i form av efterlevandepension betalas ut om det för den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng . beräknas pensionsgrundande inkomst även för inkomst i form av förtidspension. Rätten till tilläggspension är inte beroende av svenskt medborgarskap eller bosättning här i landet. Sådan pension utbetalas alltså oavsett om den avlidne eller efterlevande till den avlidne har varit eller är bosatta i eller utomlands. Till grund för tilläggspension ligger varje försäkrads pensionsgrundan- de inkomster. Vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten bortses från inkomster som efter avdrag för allmänna pensionsavgifter överstiger 7,5 prisbasbelopp. Tilläggspensionen är, på samma sätt som folkpensionen, avhängig av den avlidnes antal år med intjänade ATP-poäng eller för framtiden an- tagna år. Har den avlidne färre än , minskas pensionen med 1/30 som saknas. Om pensionspoäng har tillgodoräknats , beräknas tilläggspensionen på medeltalet av de 15 högsta poängtalen enligt den s.k. 15/30-regeln. Sker pensionsfallet när den avlidne var i för- värvsaktiv ålder kan under vissa förutsättningar hänsyn tas även från och med dödsfallet till och med det år den avlidne skulle ha fyllt , dvs. en antagandeberäkning kan göras. 4.2 Omställningspension och särskild efterlevandepension Reformerad efterlevandepension till vuxna efterlevande Den reformerade efterlevandepensionen betalas ut i form av om- ställningspension, förlängd omställningspension eller särskild efterlevan- depension. Omställningspension utbetalas som ett tillfälligt bistånd för att en efterlevande man eller kvinna skall kunna komma över de särskilda eko- nomiska svårigheter som till följd av den ändrade familjesituationen upp- kommer närmast efter dödsfallet. Särskild efterlevandepension utges framför allt till efterlevande som har varit borta från förvärvslivet och som, omställningspension har betalats ut, inte har lyckats få ett arbete trots insatser i form av utbildning eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Pen- sionen kan då utges till dess den efterlevande får ett lämpligt arbete, som kan ge honom eller henne en tillfredsställande försörjning. Efterlevandepension i form av omställningspension, förlängd omställ- ningspension eller särskild efterlevandepension utges inom både folk- och tilläggspensioneringen. Förutsättningar för rätt till omställningspension, förlängd omställningspension och särskild efterlevandepension Omställningspension och särskild efterlevandepension utbetalas till man eller kvinna vars make har avlidit. Med efterlevande make likställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död och som varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med denne. Med make jämställs inom efterlevandepensioneringen även registrerad partner enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Rätt till omställningspension har en efterlevande maka eller make, som inte har fyllt och som stadigvarande sammanbodde med sin maka eller make vid dennes död, om den efterlevande vid dödsfallet stadig- varande sammanbodde med barn som stod under vårdnad av makarna eller en av dem eller om den efterlevande oavbrutet sammanbott med makan eller maken av fram till tidpunkten för dödsfallet. Omställningspension utges från dödsfallet. Sådan pension kan emellertid betalas ut i form av förlängd om- ställningspension. Förutsättningarna härför är att den efterlevande har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. I sådant fall utges omställningspension fram till den tidpunkt då det yngsta barnet fyller . Rätt till sådan förlängd omställningspension upphör om den efterlevande ingår nytt äktenskap eller stadigvarande sammanbor med någon som han eller hon har varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Omställningspension kan aldrig utges efter det att den efterlevande uppnått . För tiden efter det att rätten till omställningspension upphört kan sär- skild efterlevandepension utges. Rätt till sådan pension har en efterlevan- de maka eller make, som inte fyllt och som uppfyller övriga villkor för rätt till omställningspension, om den efterlevandes egna möjligheter att bereda sig inkomst genom ett för honom eller henne lämpligt arbete är nedsatt med minst en fjärdedel alltsedan makens död och nedsättningen beror på arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförlig omständighet samt kan antas vara inte endast kortvarig. Vid bedömningen av om den efterlevandes förvärvsmöjlighet är ned- satt skall beaktas den efterlevandes möjlighet att bereda sig inkomst genom sådant arbete som motsvarar hans eller hennes krafter och färdig- heter och som rimligen kan begäras med hänsyn till utbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och andra där- med jämförliga omständigheter. Något medicinskt kriterium uppställs således inte. Särskild efterlevandepension kan utges som hel eller partiell förmån (en fjärdedel, halv eller tre fjärdedels). Omprövning av pensionen skall ske minst en gång . Uppbär den efterlevande omställningspension eller ålderspension, kan inte särskild efterlevandepension utges . Särskild efterlevande- pension kan inte heller utges med anledning av sådan nedsättning av för- värvsmöjligheten för vilken den efterlevande är berättigad till sjukpen- ning eller egenlivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utges enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande. Från särskild efterlevandepension skall enligt en minskningsregel som finns i 8 kap. 12 § AFL avräkning ske med hänsyn till bl.a. förtidspension, arbetslöshetsersättning och vuxenstudiebidrag som den efterlevande har rätt till. Dessa bestämmelser gäller även i fråga om motsvarande förmåner som utges till den efter- levande på grundval av utländsk lagstiftning. Rätt till särskild efterlevandepension upphör på samma sätt som för- längd omställningspension, om den efterlevande ingår nytt äktenskap eller sammanbor med någon som han eller hon har varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Likaså upphör rätten till särskild efterlevandepension då den efterlevande fyller . Omställningspension och särskild efterlevandepension från folkpensioneringen Omställningspension och hel särskild efterlevandepension från folkpen- sioneringen betalas ut av prisbasbeloppet (2000). I förekommande fall kan jämte omställningspension och sär- skild efterlevandepension betalas ut pensionstillskott med maximalt av prisbasbeloppet, dvs. 2000 om övriga villkor för rätt till denna förmån är uppfyllda. t.o.m. utgången av november månad uppgår pensionstillskottet dock till maximalt till av prisbasbeloppet. Höjningen av pensionstillskottet utgör kompensation för höjningen av beloppsgränsen i högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel. Om den avlidne inte uppfyllt kravet på 40 bosättningsår (eller antagna bosättningsår) eller med intjänad tilläggspension (eller motsvarande antagna år), sker en proportionell reducering av pensionen. Omställningspension och särskild efterlevandepension från tilläggspensioneringen Omställningspension och särskild efterlevandepension från tilläggspen- sioneringen beräknas på den avlidnes ålderspension eller, om dödsfallet sker i förvärvsaktiv ålder, på en faktisk eller beräknad förtidspension. Härvid beaktas, utöver den avlidnes faktiskt intjänade pensionspoäng, även i vissa fall framtida antagna pensionspoäng. Sådana antagandepoäng för tiden för dödsfallet t.o.m. det år den avlidne skulle ha fyllt beaktas under förutsättning att den avlidne för dödsfallet hade en sjukpenninggrundande inkomst, som svarar mot en årsinkomst av förvärvsarbete lägst lika med det vid årets ingång gällande prisbasbeloppet eller också kan tillgodoräknas pensionspoäng för minst två av de fyra åren närmast före dödsfallet. Om något av dessa kvalifikationskrav är uppfyllt, beräknas antagandepoäng enligt den av två metoder som ger det mest förmånliga resultatet. Den ena metoden innebär att antagandepoäng beräknas motsvara medeltalet av de två högsta poängtalen närmast före pensionsfallet. Den andra metoden innebär att antagandepoängen beräk- nas på grundval av tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension under samtliga år fr.o.m. t.o.m. året närmast före pensions- fallet. Antagandepoängen skall därvid motsvara medeltalet för halva an- talet av de år som sålunda kommer i fråga, varvid hänsyn tas med högsta poängtalen. Storleken på omställningspension och särskild efterlevandepension från tilläggspensioneringen är beroende av om det utges barn- pension eller inte. Finns det efter den avlidne barn som har rätt till barn- pension, utgör omställningspensionen av den avlidnes egenpension. I annat fall uppgår sådan pension till av den avlidnes egenpension. På samma sätt som inom folkpensioneringen skall särskild efterlevan- depension i form av tilläggspension minskas med hänsyn till vissa andra förmåner som den efterlevande har rätt till, såsom förtidspension, ar- betslöshetsersättning och vuxenstudiebidrag m.m. 4.3 Barnpension Barnpension från folkpensioneringen Barnpension inom folkpensioneringen utges till barn , vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Sådan pension utges även till barn som har fyllt , om och så länge barnet därefter studerar på grund- eller gymnasieskolenivå. Rätt till pension föreligger dock längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . En förutsättning för att barn- pension skall betalas ut även efter det barnet fyllt är att barnet då bedriver studier enligt ovan eller återupptar sådana studier innan det fyller . Barnpension efter en avliden förälder utbetalas för år räknat från folk- pensioneringen med en grundnivå om av prisbasbeloppet (för motsvarande ). Pensionen skall dock alltid betalas ut med sådant belopp att den tillsammans med den tilläggspension i form av barnpension som betalas ut till barnet utgör av prisbasbeloppet (2000) efter varje avliden förälder. Detta är således en garantinivå. Har barnets båda föräldrar avlidit, utbetalas barnpension med dubbelt så höga belopp. Utbetalas folkpension i form av änkepension enligt övergångsbestämmelserna till en kvinna som är mor till barnet eller varit gift med barnets far eller har eller har haft barn med denne, påverkas emellertid i vissa fall denna garantinivå av den folkpension i form av änkepension som utbetalas. Detta gäller oavsett om rätten till barnpension grundas på dödsfall som inträffat före eller efter . Vid bedömningen av om folkpension på garantinivån skall betalas ut till barnet beaktas i dessa fall, förutom barnpension från tilläggspensioneringen, även den folkpension som betalas ut i form av änkepension till änkan, under förutsättning att änkan och barnet stadig- varande sammanbor med varandra. I övriga fall påverkar inte eventuell pension till vuxna efterlevande den garanterade nivån. För det fall den avlidne föräldern inte uppfyllt kravet på 40 bosätt- ningsår (inklusive framtida antagna bosättningsår) eller med in- tjänad tilläggspension (inklusive motsvarande antagna år) minskas pen- sionen proportionellt. Barnpension från tilläggspensioneringen Barnpension inom tilläggspensioneringen utbetalas på samma villkor som inom folkpensioneringen. För ett barn utgör barnpensionen av den avlidnes beräknade egenpension. Finns fler barn än ett, ökas detta procenttal med 20 för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet fördelas därefter lika mellan barnen. Betalas tilläggspension i form av barnpension ut på grund av ett döds- fall som inträffat , utgör barnpensionen av den avlidnes egenpension. Föreligger vid sidan av rätten till barnpension även rätt till tilläggspension i form av änkepension efter den avlidne, utgör barnpen- sionen från tilläggspensioneringen i stället av samma underlag. Detsamma gäller om barnpension betalas ut tillsammans med tilläggspension i form av änkepension till en änka som är född eller tidigare på grund av dödsfall som inträffat . Finns fler pensionsberättigade barn än ett, ökas procenttalen 15 och 40 med 10 för varje ytterligare barn. Den sammanlagda summan fördelas därefter lika mellan barnen. Om efterlevandepensionerna till barn och vuxna efterlevande i form av barnpension, omställningspension och särskild efterlevandepension från tilläggspensioneringen efter en försäkrad sammantagna överstiger den avlidnes beräknade egenpension, minskas efterlevandepensionerna proportionellt, så att de tillsammans motsvarar den avlidnes egenpension. 4.4 Änkepension Inledning När efterlevandepensionerna reformerades konstaterades att det varken var möjligt eller önskvärt att fr.o.m. de nya reglernas ikraftträdande helt upphäva de tidigare gällande reglerna för änkepen- sion, som i sina huvuddrag tillkommit . Det ansågs att det nya regelsystemet primärt skulle gälla för de generationer som vuxit upp med det förvärvs- och familjemönster som i sig var anledningen till hela refor- men. Inte heller borde rätten till redan beviljade änkepensioner påverkas av de nya bestämmelserna. Hänsynen till de kvinnor som redan uppbar änkepension enligt det gamla systemet och till främst äldre och medel- ålders kvinnor i övrigt ansågs göra det nödvändigt att under en lång övergångstid bibehålla det gamla systemet med änkepension. Till följd härav infördes också omfattande och långtgående övergångsbestämmel- ser. Enligt dessa gäller i större eller mindre utsträckning det äldre regel- systemet också fortsättningsvis inom både folk- och tilläggspensione- ringen. De genom övergångsbestämmelserna alltjämt gällande reglerna för änkepension kan sammanfattas enligt följande. Änkepension från folkpensioneringen En änka som inte fyllt , och som inte uppbär folkpension i form av ålderspension, har rätt till änkepension från folkpensioneringen under förutsättning att hon antingen fyllt vid mannens död och då varit gift med honom , eller att hon då har den rättsliga vårdna- den om och stadigvarande bor tillsammans med barn , som vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan. Med änka likställs här ogift eller frånskild kvinna eller änka som stadig- varande sammanbott med ogift eller frånskild man eller änkling vid den- nes död och som antingen varit gift med eller har eller har haft barn med honom. Änkepensionen utges från folkpensioneringen till maka eller därmed likställd som fyllt av prisbasbeloppet för år räknat, dvs. Samma belopp utges till änka vars rätt till änkepension grundar sig på sammanboende med barn . För annan änka minskas pensionen med 1/15 varmed änkans ålder understiger vid mannens död eller då hon upphör att ha barn i hemmet. Även bostadstillägg till pensionärer och pensionstillskott utbetalas i förekommande fall. Helt pensionstillskott uppgår till av prisbasbeloppet, dvs. 2000 (t.o.m. utgången av november månad uppgår pensionstillskottet maximalt till av prisbasbeloppet). sker en inkomstprövning av folkpension i form av änkepension och pensionstillskott till sådan förmån. Inkomstprövning skall dock inte ske av änkepension som den betalas ut och inte heller av änkepension som betalas ut till kvinna som har vårdnaden om barn som inte har fyllt . Den inkomst som på- verkar folkpensionens storlek beräknas i huvudsak enligt de regler som gäller för beräkningen av bostadstillägg till pensionärer. I detta sammanhang bör även nämnas att det för kvinnor som blivit änkor före och som uppbär änkepension gäller särskilda regler. Sådana änkor har endast rätt till folkpension i form av änkepen- sion. Denna pension är helt eller delvis inkomstprövad enligt särskilda bestämmelser som trätt i kraft redan före . När änkan fyller (eller börjar uppbära egen ålders- pension) byts till skillnad från vad som är fallet inom tilläggspensione- ringen änkepensionen från folkpensioneringen ut mot ålderspension. Änkepension från tilläggspensioneringen Inom tilläggspensioneringen utges änkepension till änka efter en försäk- rad, om äktenskapet varat och ingåtts senast den dag då den försäkrade fyllde eller om den försäkrade efterlämnade barn oavsett ålder som också är barn till änkan. Till skillnad från vad som gäller inom folkpensioneringen krävs alltid för rätt till änkepension från tilläggspensioneringen att äktenskap har förelegat. Änkepension från tilläggspensioneringen kan betalas ut med ålderspension från tilläggspensioneringen till kvinnan även efter det att hon fyllt . Änkepensionens storlek från tilläggspensioneringen är beroende av om den försäkrade förutom änkan efterlämnar barn som är berättigat till barnpension från tilläggspensioneringen. Om så är fallet utgör änkepen- sionen av den avlidnes egenpension. Finns inte något pensionsbe- rättigat barn, är änkepensionen av egenpensionen. Tilläggspension i form av änkepension dras in om den pensionsberät- tigade ingår nytt äktenskap. Upplöses äktenskapet innan det bestått , skall pensionen börja betalas ut på nytt. Övergångsbestämmelser Som nämnts ovan trädde de nya reglerna för efterlevandepension i kraft och ersatte då i princip de äldre reglerna för änkepen- sion. De nya reglerna tillämpas som huvudregel vid dödsfall som inträffar eller . Reformen försågs emellertid med omfattande övergångsbestämmelser, som innebär att änkepension enligt äldre regler, dvs. de regler som gällde före , kan betalas ut och även nybeviljas . Dessa övergångsregler, som återfinns i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, är dessutom olika för olika kategorier kvinnor. Övergångsbestämmelserna för efterlevande kvinnor har i huvudsak följande innebörd. Kvinnor som redan hade rätt till änkepension har fortsatt rätt till sådan pension. Pensionen betalas ut helt enligt äldre bestämmelser. Detta gäller både folk- och tilläggspension. Kvinnor som är födda eller tidigare, och som var gifta med den avlidne , får änkepension helt enligt de äldre reglerna och kan beviljas sådan pension i praktiken numera endast tilläggspension eftersom samtliga dessa kvinnor har fyllt och därför inte är berättigade till folkpension i form av änkepension även när dödsfallet inträffar eller . Denna grupp omfattas inte alls av den reformerade efterlevandepensioneringen. Kvinnor som är födda åren 1930 1944, och som var gifta (eller i fråga om folkpension därmed likställda) med den avlidne , kan nybeviljas änkepension också vid dödsfall eller . För tid före det kvinnan fyller betalas änkepen- sion ut helt enligt äldre regler. (eller vid den tidigare tidpunkt då änkan börjat uppbära ålderspension) samordnas tilläggspension i form av änkepension med den tilläggspension i form av ålderspension som kvinnan erhåller. Samordningen går i princip till så, att änkepensionen reduceras med be- loppet för ålderspensionen, dvs. änkepensionen betalas bara ut i den mån den överstiger kvinnans egen ålderspension. Det finns emellertid en garantiregel som innebär att kvinnan alltid har rätt till en sammanlagd pension som motsvarar viss andel av summan av kvinnans egen och mannens beräknade ålderspension, dvs. änkepensionen reduceras enbart ned till denna garantinivå. Denna garantinivå utgör för kvinnor födda , 1931, 1932, 1933, 1934 och för kvinnor som är födda under något av åren 1935 1944. Kvinnor i denna kategori liksom kvinnor i kategori 1 och 2 om- fattas enbart av äldre regler och inte alls av det reformerade systemet för efterlevandepension. Detta gäller både folk- och tilläggspension. Kvinnor som är födda eller senare omfattas av det reforme- rade regelsystemet och kan beviljas omställningspension och särskild efterlevandepension från folk- och tilläggspensioneringen på grund av dödsfall . Gifta kvinnor (och såvitt gäller folkpension även därmed likställda) i denna åldersgrupp har dessutom rätt till vad som kan sägas motsvara den änkepension som intjänats . Om en sådan kvinna vid ut- gången av uppfyllde kraven för rätt till änkepension från folk- pensioneringen (då fyllda och gift eller vårdnad om barn ) och/eller från tilläggspensioneringen (gift och äktenskapet ingåtts senast den dag mannen fyllde eller gemensamt barn), har hon rätt till änkepension som be- räknas enligt särskilda regler. Från tilläggspensioneringen utges änkepen- sion som beräknas enligt 15/30-regeln enbart på grundval av de pen- sionspoäng som mannen tjänat in t.o.m. (och alltså utan antagan- depoäng). Från folkpensioneringen utbetalas änkepension med lika många 30-delar av en oavkortad pension som tilläggspensionen. Reglerna innebär alltså att hel änkepension betalas ut, om mannen tjänat in ATP-poäng . Ju färre år med pensionspoäng som mannen då hade förvärvat, desto lägre blir den änkepension som kan betalas ut. För tid då kvinnan kan ha rätt till både en på detta sätt beräknad änke- pension och en omställningspension eller särskild efterlevandepension, utbetalas änkepension bara i den mån denna överstiger den reformerade efterlevandepensionen. Detta gäller för änkepension från såväl folk- som tilläggspensioneringen. Fr.o.m. den månad då kvinnan fyller (eller vid den tidigare tid- punkt då kvinnan börjat uppbära ålderspension) minskas tilläggspension i form av änkepension beräknad enligt äldre regler fullt ut med beloppet för kvinnans egen tilläggspension i form av ålderspension. I detta fall gäller ingen garantiregel. Kvinnor i alla åldersklasser som inte har varit gifta (eller därmed likställda) , eller som då var gifta (eller därmed likställda) men inte uppfyllde kraven för rätt till änkepension, omfattas uteslutande av den reformerade efterlevandepensioneringen inom folk- och tilläggspensioneringen. 4.5 Särskilda förmåner inom folkpensioneringen, m.m. Pensionstillskott Till folkpension i form av ålderspension, förtidspension, omställnings- pension, särskild efterlevandepension och änkepension enligt övergångs- bestämmelserna utges pensionstillskott till försäkrade som har låg eller ingen tilläggspension. Pensionstillskott till omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension enligt övergångsbstämmelser ut- betalas med maximalt av prisbasbeloppet, dvs. i måna- den . Enligt lagen (1999:264) om tillfällig beräkning av vissa pen- sionsförmåner och lagen (1969:205) om pensionstillskott utbetalas emellertid pensionstillskott till efterlevandepension t.o.m. utgången av november månad med maximalt av prisbasbeloppet. Pensionstillskottet avkortas på samma sätt som folkpensionsdelen i de fall den försäkrade, dvs. den avlidne, inte uppfyllt kravet bosättning (inklusive antagen framtida bosättningstid) eller med intjänade ATP-poäng (inklusive motsvarande antagna år). Vidare utbetalas pensionstillskott till änkepension med motsvarande antal 15-delar som folkpensionen om änkan inte har fyllt vid man- nens död och rätten till änkepension inte grundar sig på sammanboende med barn . Pensionstillskottet är samordnat med tilläggspension i alla former. Av- räkningen är så konstruerad att den som uppbär tilläggspension med be- lopp som överstiger nivån på pensionstillskottet får inte något sådant tillskott. Till den som uppbär tilläggspension med lägre belopp utges pensionstillskott i den mån de sammanlagda förmånerna inte överstiger nivån för helt pensionstillskott. Bostadstillägg till pensionärer till pensionärer () regleras genom lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Förmånen syftar till att ge förutsätt- ning för pensionärer med ingen eller låg tilläggspension att ha tillgång till en bostad av god kvalitet, utan att boendekostnaden minskar möjlig- heterna att också i övrigt ha en tillfredsställande standard. Förmånen lämnas för den bostad i vilken pensionären har sitt huvudsakliga boende, permanentbostaden. Enligt dagens regler betalas bostadstillägget ut till den som är bosatt i och som har ålderspension (fr.o.m. ), förtidspen- sion/sjukbidrag, omställningspension eller särskild efterlevandepension från folk- eller tilläggspensioneringen.