prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 25 2 Arbetsmarknad och arbetsliv 27 2.1 Omfattning 27 2.2 Utgiftsutvecklingen 27 2.3 Resultatbedömning 29 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 29 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 32 2.3.3 Effekter av statliga insatser 33 2.3.4 Regeringens slutsatser 34 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 34 2.5 Skatteavvikelser 35 3 Arbetsmarknad 37 3.1 Omfattning och ändamål 37 3.2 Utgiftsutveckling 37 3.3 Resultatbedömning 39 3.4 Anslag 53 A1 förvaltningskostnader 53 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 55 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 60 A4 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-19991 63 A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden - 2006 66 A6 69 A7 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna 70 4 Arbetsliv 73 4.1 Omfattning 73 4.2 Utgiftsutveckling 73 4.3 Resultatbedömning 77 4.3.1 De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet 77 4.3.2 Effekter av statliga insatser 77 4.3.3 Slutsatser 78 4.4 Revisionens iakttagelser 78 4.5 Bedömning av personalkonsekvenser 79 B1 79 81 B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. 83 B4 85 B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 86 B6 Bidrag till 87 90 B8 Arbetsdomstolen 90 B9 Statens förliknings-mannexpedition 92 för arbetstagares uppfinningar 93 B11 Bidrag till Stiftelsen 93 B12 Internationella avgifter 96 B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 97 98 5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 99 5.1 Omfattning 99 5.2 Utgiftsutveckling 99 5.3 Anslag 99 C1 99 C2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 101 6 Staten som arbetsgivare 103 6.1 Omfattning och ändamål 103 6.2 Utgiftsutvecklingen 103 6.3 Resultatbedömning 104 6.4 Revisionens iakttagelser 104 6.5 Anslag 105 D1 Stabsuppgifter vid 105 D2 Statliga tjänstepensioner m.m. 105 6.6 106 6.7 106 Anslagsbelopp 26 2.1 Utgiftsutvecklingen 27 2.2 Arbetsmarknad 29 2.3 Antalet sysselsatta fördelat efter näringsgren, 1000-tals personer 30 2.3 Skatteavvikelser 35 2.4 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 14 ingående verksamheterna 35 3.1 Utgiftsutvecklingen 37 3.2 Kvantitativa verksamhetsmål för budgetåren 1997, 1998 och 1999 40 3.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 41 3.4 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna* och deras andel av arbetslösa resp. andel av arbetslösa+åtgärd 42 3.5 Olika gruppers andel av de öppet arbetslösa och de i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 43 3.6 Situationer för funktionshindrade, fjärde kvartalen 1996 respektive 1998 45 3.7 Anslagsutveckling 53 3.8 Yrkesinriktad rehabilitering uppdragsverksamhet Arbetslivstjänster 54 3.9 54 3.10 Beräkning av anslaget för 55 3.11 Anslagsutvecklingen 55 3.12 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift 57 3.13 Anslagsutveckling 60 3.14 Anslagsutveckling 63 3.15 Anslagsutveckling 66 3.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 69 3.17 Anslagsutveckling 69 3.18 Beräkning av anslaget för 69 3.19 Anslagsutveckling 70 3.20 Beräkning av anslaget för 71 4.1 Utgiftsutvecklingen 73 4.2 Anslagsutveckling 79 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 80 4.4 Beräkning av anslaget 81 4.5 Anslagsutvecklingen 81 4.6 Beräkning av anslaget 82 4.7 Anslagsutvecklingen 83 4.8 Fördelning av bidrag på områden 83 4.9 Beslutsbemyndigande 84 4.10 Beräkning av anslaget 85 4.11 Anslagsutvecklingen 85 4.12 Beräkning av anslaget 86 4.13 Anslagsutvecklingen 86 4.14 Beslutsbemyndigande 87 4.15 Beräkning av anslaget 87 4.16 Anslagsutveckling 87 4.17 Verksamhetsmål och utfall för verksamhet 88 4.18 Anslagsutveckling 90 4.19 Anslagsutveckling 90 4.20 Beräkning av anslaget 92 4.21 Anslagsutveckling 92 422 Beräkning av anslaget 2000 93 4.23 Anslagsutveckling 93 4.24 Beräkning av anslaget 2000 93 4.25 Anslagsutvecklingen 93 4.26 Anslagsutveckling 96 4.27 Anslagsutveckling 97 4.28 Beräkning av anslaget 2000 97 4.29 Anslagsutveckling 98 5.1 Utgiftsutvecklingen 99 5.2 Anslagsutvecklingen 99 5.3 Beräkning av anslaget 101 5.4 Anslagsutvecklingen 101 6.1 Utgiftsutvecklingen 103 6.2 Anslagsutvecklingen 105 6.3 Anslagsutvecklingen 105 6.4 Uppdragsverksamhet 108 2.1 Antal sysselsatta män och kvinnor 30 2.2 Öppen arbetslöshet, konjunkturberoende åtgärder samt summan av dessa i förhållande till arbetskraften. 4 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget A1 förvaltningskostnader), 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 14 2003, 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 6 2003, 4. bemyndigar regeringen att under , i fråga om ramanslaget A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006, ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst 2 2008, 5. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m., besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2003, 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2003, 7. godkänner att högst av anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas under budgetåret för en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda, 8. godkänner regeringens förslag om datortek/aktivitetscenter (ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 9. godkänner vad regeringen anfört om det förstärkta anställningsstödet (ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 10. godkänner att regeringen får ge tillstånd till ändringar av Samhall AB:s bolagsordning utan medgivande (ramanslaget B6 Bidrag till ), 11. för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 förvaltningskostnader ramanslag 4 527 565 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ramanslag 19 590 591 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ramanslag 6 828 941 A4 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 ramanslag 1 242 563 A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006 ramanslag 641 000 A6 ramanslag 13 768 A7 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna ramanslag 62 445 B1 ramanslag 392 685 ramanslag 155 396 B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. ramanslag 308 585 B4 ramanslag 28 322 B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet ramanslag 218 854 B6 Bidrag till ramanslag 4 262 419 ramanslag 4 368 B8 Arbetsdomstolen ramanslag 17 920 B9 Statens förlikningsmannaexpedition ramanslag 603 för arbetstagares uppfinningar ramanslag 57 B11 Bidrag till Stiftelsen obetecknat anslag 7 229 B12 Internationella avgifter ramanslag 24 195 B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning ramanslag 3 018 ramanslag 11 250 C1 ramanslag 16 708 C2 Särskilda jämställdhetsåtgärder ramanslag 13 706 D1 Stabsuppgifter vid ramanslag 2 000 D2 Statliga tjänstepensioner m.m. ramanslag 7 755 800 Summa 5 Arbetsmarknad och arbetsliv 5.1 Omfattning Utgiftsområde Arbetsmarknad och arbetsliv omfattar utgifter för (), , , Rådet för arbetslivsforsknings, m.fl. myndigheters förvaltning. Vidare omfattas utgiftsområdet av utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Europeiska socialfonden, Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor och statliga arbetsgivarfrågor. Inom området finns också avgiftsfinansierad verksamhet, bl.a. inom AMV rörande yrkesinriktad rehabilitering. 5.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 2 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 2 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 47 668 47 971 48 796 46 130 46 251 46 642 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen samt regeringsbeslut . 2 Utfall 1998 och utgiftsprognos1999 inkluderar äldreanslag. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har sysselsättningen ökat stadigt. Sysselsättningsökningen har varit mycket stark och ökat i en årstakt av 100 000 nya jobb eller . Den öppna arbetslösheten har sjunkit från 1998 och till . Det förbättrade arbetsmarknadsläget har inneburit en minskad arbetslöshet för samtliga grupper. Arbetslösheten bland män är fortfarande högre än arbetslösheten bland kvinnor. En viktig förklaring till den minskade arbetslösheten är också regeringens omfattande utbildningssatsning, . Arbetsmarknadspolitiken har utsatts för stora påfrestningar till följd av den höga arbetslösheten och den låga efterfrågan på arbetskraft. Ett stort antal personer har varit inskrivna som arbetssökande vid arbetsförmedlingar och i långa perioder. Det sker dock en betydande nedgång av arbetslösheten även bland dessa grupper. Antalet kvinnor och män som är långtidsarbetslösa har kontinuerligt minskat , i takt med att efterfrågan på arbetskraft har ökat. Även antalet långtidsinskrivna följer samma utveckling. Detta är en utveckling som skiljer sig från den vi har sett i många andra europeiska länder, där långtidsarbetslösheten i stor utsträckning har tenderat att bita sig fast. Efter en nedåtgående trend under en lång rad av år har det skett en ökning av antalet anmälda arbetsskador och sjukdomar, främst besvär i rörelseorganen och psykiska belastningar. har i sin tillsynsverksamhet prioriterat bl.a. sådana faktorer som har betydelse för uppkomsten av besvär av detta slag. Samverkan mellan arbetsmiljö,- socialförsäkrings- och arbetsmarknadsmyndigheterna i frågor om rehabilitering och arbetsanpassning har fortsatt att utvecklas. Förändringar Arbetsmarknadssituationen har förbättrats, med låg efterfrågan och hårt tryck på omställning inom svenskt näringsliv och offentlig sektor. Vid sidan av den långa och djupa lågkonjunkturen har den snabba tekniska utvecklingen och den ökade internationaliseringen påverkat villkoren för dagens och morgondagens arbetsmarknad. I arbetslivet ställs allt större krav på en arbetsorganisation med hög anpassningsförmåga, men också på arbetskraftens förmåga till omställning. De anställda skall inte bara ha en bred kompetens utan också snabbt kunna lära sig nya arbetsuppgifter och ny teknik. Förändringarna innebär ofta utvidgade arbetsuppgifter och ett ökat ansvar för de enskilda individerna. Det innebär emellertid också ofta en ökad arbetstakt och en öka fysisk och psykisk belastning, som i sin tur kan innebära risk för ohälsa och ett minskat inflytande över den egna arbetssituationen. I denna föränderliga värld har arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken en viktig roll att spela och måste därför kontinuerligt anpassas till utvecklingen. I och med den förbättrade ekonomiska situationen har arbetsmarknadspolitiken återgått till en inriktning med fokusering på att underlätta för tillväxt- och en sysselsättningsuppgång under prisstabilitet. Vidare har sambandet mellan de samhällsekonomiska förutsättningarna och lönebildningen utretts. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå regeringens mål om en sysselsättningsgrad på . deltar aktivt i EU:s gemensamma arbete för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Inom ramen för detta arbete har gemensamma sysselsättningsriktlinjer tagits fram och nationella handlingsplaner för sysselsättningspolitiken i respektive medlemsstat utformats. Den svenska handlingsplanen visar vilken strategi har valt för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Mål Regeringens övergripande mål på kort sikt är att den öppna arbetslösheten skall minskas till och att öka andelen re- guljärt sysselsatta i befolkningen i åldern till . Därefter är målet full sysselsättning. Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken skall bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att öka anpassningsförmågan på arbetsmarknaden. Det skall ske genom ett effektivt platsförmedlingsarbete som tillsammans med kompetenshöjande insatser och övriga åtgärder leder till en hög rörlighet på arbetsmarknaden. Arbetslivspolitiken skall verka för att individer inte förslits, skadas och slås ut från arbetslivet och i övrigt verka för en god och utvecklande arbetsmiljö. Kvinnor och män som trivs och mår bra genererar kreativitet och förnyelse och bidrar därigenom positivt till verksamhetens produktivitet och effektivitet och i förlängningen till tillväxt och lägre samhällskostnader. Arbetslivspolitiken har även till uppgift att öka kunskap och kompetens i arbetslivet. Tillsammans med arbetsmarknadspolitiken bidrar arbetslivspolitiken till ökad sysselsättning och bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens som inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden undviks. Frågan om tillgång till kompetens blir därmed en mycket viktig fråga för arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken. En central del för arbetslivet och dess utveckling - och därmed för samhällets utveckling - är jämställdhet mellan kvinnor och män. Det gäller även integrering av invandrare i arbetslivet och insatser för att motverka diskriminering och utestängning på grund av funktionshinder, etnisk bakgrund eller sexuell läggning. För att bidra till ökad sysselsättning, tillväxt och ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet föreslår regeringen följande mål för arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken: - hålla vakanstiderna nere för lediga platser, - minska långtidsarbetslösheten, - motverka långa tider utan reguljärt arbete, - en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadats eller slås ut från arbetslivet, - jämställdhet mellan kvinnor och män samt - ett arbetsliv som präglas av integrering och mångfald Prioriteringar I takt med att konjunkturen växer sig allt starkare är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken tillväxtinriktade sida betonas än mer. De lediga platserna måste tillsättas snabbt och effektivt och rörligheten på arbetsmarknaden stimuleras. Arbetsmarknadspolitiken kan på så sätt underlätta för en hög tillväxt utan att inflationsdrivande flaskhalsar och bristsituationer uppstår. Avskaffandet av det s. k. volymmålet har gjort det möjligt för arbetsförmedlingarna att i ökad utsträckning prioritera den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. har kraven ökat på att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen skall leda till arbete. Arbetsmarknadspolitiken har tillsammans med utbildningspolitiken också en mycket viktig uppgift i att arbeta med att stärka kompetensen hos dem med svag ställning på arbetsmarknaden, däribland många personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Därigenom kan långa tider utan reguljärt arbete samt utslagning från arbetsmarknaden förhindras. Kompetensutveckling av arbetstagarna och de arbetssökande är också av stor betydelse för ökad tillväxt och sysselsättning, liksom åtgärder för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och motverka osaklig och diskriminerande särbehandling av personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade och homosexuella personer. Mångfald i arbetslivet skall eftersträvas. Ett arbetsliv i stark förändring och utveckling kräver fortsatta och intensifierade insatser för att få till stånd säkra och goda arbetsmiljöer med bra arbetsförhållanden. Förändring, utveckling och flexibilitet skall kunna förenas med trygghet och delaktighet för den enskilda människan. Individer måste ges större möjlighet till inflytande över sin egen kompetensutveckling. De riskfaktorer som stress, högt arbetstempo och nya arbets- och anställningsförhållanden kan medföra måste uppmärksammas. Den enskildes rättssäkerhet och integritet skall värnas. Lönebildningen har stor betydelse för sysselsättning, tillväxt och inflationsutveckling. Regeringen återkommer till med förslag bl.a. rörande ramverket för lönebildningen. 5.3 Resultatbedömning 5.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Av följande tabell framgår utvecklingen och antaganden om arbetsmarknaden fram till och med . Tabell 5.2 Arbetsmarknad Årlig procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 2000 BNP, fasta priser 1,3 1,8 2,5 3,6 3,0 Produktivitet 1,3 2,9 1,1 0,5 1,5 Antal arbetade timmar 0,1 -0,5 1,4 3,1 1,5 Medelarbetstid 0,7 -0,1 0,0 0,4 -0,1 Antal sysselsatta -0,6 -0,1 1,5 2,7 1,6 Arbetskraft -0,2 -1,1 -0,2 1,5 0,6 Öppen arbetslöshet, nivå 8,1 8,0 6,5 5,4 4,5 Personer i konjunkturberoende åtgärder, nivå 4,5 4,3 3,9 3,3 3,5 Källor: , och Sysselsättning Arbetsmarknadsutvecklingen har varit dramatisk. minskade sysselsättningen med , en nedgång utan motstycke i den svenska efterkrigshistorien. Nedgången drabbade först industrin och den privata tjänstesektorn för att spridas sig till den offentliga sektorn. Under de inledande åren av detta decennium minskade sysselsättningen mest för männen då konjunkturnedgången främst drabbade mansdominerande sektorer som industrin och bygg-sektorn. Sedan kom sysselsättningen att minska främst inom den offentliga sektorn, vilket medförde en större nedgång i sysselsättning bland kvinnor. Uppgången i sysselsättning har dock kommit såväl kvinnor som män till del. Sysselsättningen har under visat på goda ökningstal i den privata tjänstesektorn. ökar även den offentliga sysselsättningen, vilket innebär att den totala sysse ökade antalet sysselsatta med 60 . Sysselsättningsökningen har varit mycket stark och legat på en årsförändringstakt kring 100 000 personer, vilket motsvarar . Uppgången är jämnt fördelad mellan privat och offentlig sektor och även jämnt fördelad mellan män och kvinnor. Även antalet personer som deltar i arbetskraften har ökat . Detta är en naturlig följd av att efterfrågan på arbetskraft ökar. Diagram 2.1 Antal sysselsatta män och kvinnor säsongsrensade värden, 3 månaders glidande medelvärde Under den stora nedgången av antalet sysselsatta var det främst fasta jobb som försvann. Antalet tidsbegränsade jobb har trendmässigt ökat under hela decenniet. Det tycks också vara så att det finns en cyklisk faktor som innebär att det är de tidsbegränsade jobben som ökar först då sysselsättningen ökar. har en betydande ökning skett av tidsbegränsade jobb. har dock de fasta jobben respektive de tidsbegränsade jobben ökat lika mycket. hade ca 570 000 personer tidsbegränsade anställningar, vilket motsvarar av de anställda. Vid nyrekryteringar är det däremot mycket vanligt med tidsbegränsade anställningar. Majoriteten av de jobb som omsätts är tidsbegränsade. De flesta anställningar inleds med en provanställning och övergår sedan i många fall till en tillsvidareanställning. Det är framförallt ungdomar, särskilt unga kvinnor, som har tidsbegränsade anställningar. Det är även vanligare med tidsbegränsade anställningar inom kvinnodominerade branscher såsom vård och omsorg samt handel. Antalet egna företagare, inklusive medhjälpande familjemedlemmar, har pendlat mellan 400 000 - 450 000 . De egna företagarna utgör därmed av de sysselsatta, medan de anställda utgör . har antalet egna företagarna tenderat att minska något. har dock antalet egna företagare ökat med 12 000 jämfört med . Det är främst sysselsättningen i tjänstesektorn som ökar, medan industrisysselsättningen står stilla. På den privata sidan är det framför allt företags- och finansiella tjänster som visat en stabil ökning. har även sysselsättningen inom den offentliga sektorn ökat, främst inom utbildning och i viss mån inom vård och omsorg. Tabell 5.3 Antalet sysselsatta fördelat efter näringsgren, 1000-tals personer 1997 1998 1998 Jordbruk m m 109 102 102 104 Tillverkningsindustri m m 800 803 798 795 Byggnadsindustri 218 220 214 221 Privata tjänster 1 567 1 610 1 581 1 655 Kommunala myndigheter 1 Statliga myndigheter 189 188 188 186 Totalt 3 921 3 979 3 925 4 036 Källa: SCB Omkring en fjärdedel av de sysselsatta arbetar deltid. Andelen som arbetar deltid i har varit i stort sett oförändrat . Den genomsnittliga arbetstiden bland deltidsysselsatta tenderar dock att öka. Det är främst kvinnor som arbetar deltid. av kvinnorna arbetar deltid vilket kan jämföras med av männen. Inom den offentliga sektorn arbetar drygt en tredjedel deltid, vilket kan jämföras med inom den privata sektorn. Regeringens sysselsättningsmål är att av befolkningen i åldern skall ha reguljär sysselsättning . När målet sattes upp i budgetpropositionen för var andelen sysselsatta . Den goda sysselsättningsutvecklingen har medfört att andelen sysselsatta i befolkningen enligt SCB har ökat till , justerat för säsong, . Arbetslöshet har arbetslösheten minskat kraftigt. Inledningsvis förklarades nedgången i arbetslösheten till stor del av ett minskat arbetskraftsutbud bl.a. som en effekt av , medan sysselsättningen ökade måttligt. har sysselsättningsökningen varit starkare. uppgick den öppna arbetslösheten till . Den var för kvinnor och för män. Det innebär att arbetslösheten har minskat för såväl män som för kvinnor . Nedgången i arbetslöshet ger goda förhoppningar om att regeringens mål att den öppna arbetslösheten skall minskas till kan komma att uppnås. Även antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder har minskat , från som mest 226 av arbetskraften till omkring 150 av arbetskraften . har dock antalet personer som studerat på heltid i motsvarat 100 000-110 000 personer i genomsnitt . Diagram 5.2 Öppen arbetslöshet, konjunkturberoende åtgärder samt summan av dessa i förhållande till arbetskraften. säsongsrensade värden, 3 månaders glidande medeltal För såväl unga kvinnor som unga män har de senaste årens utveckling på arbetsmarknaden inneburit en betydande förbättring. Arbetslösheten bland ungdomar har nästan halverats /97. uppgår den öppna arbetslösheten bland unga män till och till bland unga kvinnor. Både antalet långtidsarbetslösa och antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna har fortsatt att minska under budgetåret. Målet för AMV om att högst 50 000 personer i genomsnitt under budgetåret får vara långtidsarbetslösa ser ut att kunna uppfyllas. har i genomsnitt 45 000 personer varit långtidsarbetslösa. Målet för antalet långtidsinskrivna har reviderats till att högst 75 000 personer vid slutet av budgetåret skall vara långtidsinskrivna. Revideringen gjordes på grund av en teknisk justering av sättet att mäta de långtidsinskrivna, vilken medförde ett engångsjustering av antalet långtidsinskrivna . Justeringen medförde att antalet långtidsinskrivna ökade med 12 000 personer. var 85 000 personer långtidsinskrivna. Flertalet av de långtidsinskrivna är män. För utländska medborgare - i synnerhet de utomnordiska medborgarna - är arbetsmarknadsläget fortfarande besvärligt. som många av de tidigare invandrarna har förlorat sina arbeten , har många av de nyanlända inte kunnat etablera sig på arbetsmarknaden. Den senaste tidens ökade arbetskraftsefterfrågan har emellertid medfört att arbetslösheten har minskat också bland de utländska medborgarna. Arbetslösheten bland de utländska medborgarna uppgår till vilket är en kraftig nedgång jämfört med då arbetslösheten uppgick till . Sysselsättningsgraden, det vill säga andelen sysselsatta i befolkningen i åldern , är dock fortfarande mycket låg bland de utländska medborgarna, jämfört med . Bland de manliga utländska medborgarna var sysselsättningsgraden att jämföra bland de kvinnliga Även bland de utlandsfödda som blivit svenska medborgare är arbetslösheten dubbelt så hög jämfört med infödda svenskar. Den förbättrade konjunkturen har påverkat arbetsmarknadsläget positivt i stort sett i hela landet. Sysselsättningen har ökat i alla län, med undantag för , och .