prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid sidan om huvudregeln finns kompletterande reg- ler för vad som skall tillgodoräknas som bosättningstid i . Bosätt- ningstid kan tillgodoräknas fr.o.m. det år den pensionsberättigade fyller t.o.m. det år som han eller hon fyller . Bestämmelserna i 5 kap. 6 § AFL har ändrats enligt lagen (1999:800) om ändring i AFL. Änd- ringarna träder i kraft . Enligt övergångsbestämmelser till socialförsäkringslagen gäller dock äldre bestämmelser fortfarande i fråga om bosättningsbaserad folkpension i form av ålderspension för dem som är födda eller tidigare. Samtliga personer som omfattas av den övergångsvisa garantipensio- nen har vid ett ikraftträdande fyllt . De saknar därför möj- lighet att kvalificera sig för pension genom ytterligare bosättningstid. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den bosättningstid för folk- pension som den pensionsberättigade tillgodoräknats för tid före ikraft- trädandet skall utgöra grunden för beräkning av det bosättningsbaserade folkpensionsbeloppet. Detta bör gälla vare sig han eller hon vid ikraft- trädandet redan uppbär ålderspension eller inte. Regeringen föreslår ock- så att övriga nuvarande regler för beräkning av bosättningsbaserad folk- pension skall beaktas vid fastställande av det folkpensionsbelopp som skall ingå i beräkningsunderlaget, med de undantag som anges nedan. För ett oavkortat folkpensionsbelopp skall den pensionsberättigade således kunna tillgodoräkna sig minst 40 bosättningsår. Bosättningstiden skall sättas ned till hela antal år. finns en särbestämmelse om bosättningstid för dem som är födda eller tidigare. Den nämnda bestämmelsen återfinns i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL. Be- stämmelsen innebär, med undantag i vissa fall, att en pensionsberättigad som har varit bosatt i men minst sammanlagt får tillgodoräknas en oavkortad folkpension som anses grundad bosättningstid. Enligt regeringens förslag i avsnitt 6 skall denna be- stämmelse i huvudsak alltjämt gälla vid beräkning av det bosättnings- baserade folkpensionsbeloppet. Emellertid skall krävas att den pensions- berättigade har tillgodoräknats någon bosättningstid för tid före . För folkpension i form av ålderspension finns även vissa särbe- stämmelser för beräkning av bosättningstid för dem som före den månad då de fyllde har haft hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension eller änkepension, s.k. överledanderegler. Reglerna innebär i korthet följande. Den som övergår från att uppbära förtidspen- sion eller efterlevandepension/änkepension till att uppbära ålderspension får som bosättingstid tillgodoräkna sig som legat till grund för beräkning av förtidspensionen, respektive det antal år som den avlidne kan tillgodoräknas i bosättningstid, om detta är förmånligare. Mot- svarande gäller även för tillgodoräknande av försäkringstid för garanti- pension för dem som är födda eller senare; vad avser övergång från änkepension gäller bestämmelsen dock endast kvinnor som är födda eller tidigare. Eftersom bestämmelserna endast har tillämplighet fram till dess den pensionsberättigade fyller , kommer reglerna efter utgången av att sakna betydelse för dem som är berättigade till övergångsvis garantipension. För den som fått sin folkpen- sion fastställd enligt nämnda överledanderegler skall motsvarande belopp ingå i beräkningsunderlaget. Vad gäller reglernas tillämplighet för perso- ner födda eller senare avser vi att återkomma i en senare propo- sition. Vidare finns en överledanderegel som gäller kvinnor, födda eller tidigare, som blir änkor efter fyllda . Om kvinnan då (om hon inte hade hunnit fylla ) skulle haft rätt till folkpension i form av änkepension, får hon tillgodoräkna sig mannens bosättningstid som för- säkringstid, om det är förmånligare för henne. Det betyder att för en kvinna som har rätt till övergångsvis garantipension skulle den folkpen- sion som skall ingå i beräkningsunderlaget räknas om efter mannens bo- sättningstid. För en kvinna född något av skulle garanti- pensionen beräknas efter mannens bosättningstid. Regeringen föreslår att nämnda bestämmelse inte skall tillämpas i fråga om dödsfall som inträffar efter utgången av . Förslaget medför inte någon sänkning av utgående pension. Det utesluter endast en eventuell höjning av garantipensionen för kvinnor som inte har tillgodo- räknats full försäkringstid. Som påtalats i avsnitt 6 innebär regeln också att en kvinna, som inte tidigare haft rätt till folkpension i form av ålders- pension, härmed skulle bli berättigad till övergångsvis garantipension. Enligt vår uppfattning bör denna möjlighet inte finnas . Rätten till övergångsvis garantipension bör istället baseras på egen intjänad för- säkringstid. Om kvinnan fått sin pension fastställd med tillämpning av denna bestämmelse skall dock motsvarande folkpensions- belopp ingå i beräkningsunderlaget. Därutöver finns en bestämmelse med innebörden att om en kvinnan, född eller tidigare, har rätt till änkepension från ATP kan folk- pensionen istället beräknas på grundval av den avlidnes ATP-år, om det är ett fördelaktigare alternativ. Inte heller denna regel anser vi skall till- lämpas avseende dödsfall som inträffar . Enligt dagens regler utbetalas pensionstillskottet på grundval av samma antal år som folkpensionen har beräknats på. Vad som ovan sagts skall därför även gälla som tillgodoräknande av bosättningstid vid fast- ställande av det belopp som skall ersätta pensionstillskottet. Det belopp som skall ersätta pensionstillskottet skall även kunna beräknas på grund- val av antalet år med tillgodoräknade ATP-poäng och därmed likställda år, om det är förmånligare för den pensionsberättigade. Beräkning och fastställande av pensionspoäng skall ske med tillämpning av bestämmel- serna härom enligt LIP och lagen (1998:675) om införande av nämnda lag. Därvid skall hänsyn tas till om pensionstillskottet redan före ikraft- trädandet fastställts i 40-delar eller 30-delar med stöd av de s.k. över- ledandereglerna. Någon fortsatt tillämpning av dessa regler skall dock inte ske, dvs. rätt till överledande skall inte föreligga på grund av hän- delse som inträffat . 7.2.3 Tjänstepension Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget skall ingå svensk tjänstepension för december månad föregående år. Om tjänstepen- sionen därefter ändras på annat sätt än genom indexomräkning eller motsvarande, skall det nya tjänstepensionsbeloppet ingå i beräknings- underlaget. Med tjänstepension avses dels pension som betalas ut på grund av sådan tjänstepensionsförsäkring som avses i 58 kap. 7 § inkomst- skattelagen (1999:1229), dels pension som betalas ut på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom försäkring. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer i sak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget men påpekar att det kommer att medföra administrativt merarbete för socialförsäkringsadminstrationen och att svårighet kan uppstå vi beräk- ning av s.k. bruttosamordnad tjänstepension. () anser att för att hanteringen ska vara ra- tionell krävs att den sköts via filöverföring mellan RFV och utbetalarna av tjänstepensionen. Detta kräver stora förändringar av RFV:s och för- säkringskassornas IT-stöd. Ett visst samarbete finns med vissa utbetalare av tjänstepensioner, men detta samarbete måste utökas. RFV påpekar att det krävs en tydlig definition av vad som avses med tjänstepension. Flertalet försäkringskassor, bl.a. läns, läns, läns och allmänna försäkringskassa förutser stora administrativa problem vad gäller in- hämtning av aktuell uppgift om tjänstepension. Kassorna delar RFV:s uppfattning att maskinella rutiner bör skapas. Beträffande bruttosamordnad tjänstepension anför och att det är ytterst tveksamt om avtalsparterna för personer som redan avträtt i pension kan ändra bestämmelserna för sam- ordning mellan tjänstepension och socialförsäkringspension på så sätt att samordningen kan ske med pensionsförmåner som avskaffats. Enligt de- ras mening erfordras troligen att parterna genom lagstiftning ges be- hörighet att göra sådana anpassningar av avtalen. Svenska kommunför- bundet ger uttryck för samma tveksamhet. avstyrker förslaget i de delar som berör den kommunala tjänstepensionen. Även i , , och () observerar frågan. TCO anser principiellt att det allmänna systemet och det avtalade inte skall blandas ihop. avstyrker att tjänste- pension skall ingå i beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipen- sion. Skälen för regeringens förslag: I dagens grundskyddssystem på- verkas inte folkpensionens grundbelopp eller PTS av tjänstepension. Däremot är storleken på SGA beroende av tjänstepensioner. I dagens system finns således ett samband mellan grundskyddet och tjänstepen- sion, som innebär att pensionsbeloppet efter skatt är beroende av stor- leken av den samlade allmänna pensionen och tjänstepensionen. För yngre pensionärer motsvarar tjänstepensionen oftast av den samlade pensionsinkomsten. Bland de äldsta pensionärerna kan emellertid tjänstepensionen stå för mer än hälften, och i vissa fall största delen, av de samlade pensionsinkomsterna. Detta beror huvud- sakligen på att personer födda inte haft möjlighet att tjäna in full ATP. Pensionen, utöver folkpension och PTS, har för många av dessa personer i stället tryggats genom tjänstepensioner. Detta gäller främst tjänstemannagrupper inom den privata och offentliga sektorn. De särskilda skattereglerna för pensionärer innebär att den som har låg pensionsinkomst (högst 1,529 prisbasbelopp för en ensamstående respek- tive 1,354 prisbasbelopp för en gift pensionär) i praktiken är befriad från skatt. Vid beräkningen av SGA görs ingen skillnad mellan allmän pension och tjänstepension. Om en ensamståendes allmänna pension uppgår till t.ex. ett prisbasbelopp, men han eller hon också uppbär en tjänstepension om ett halvt prisbasbelopp, kommer även tjänstepensionen att vara befriad från skatt. För dem vars allmänna pension överstiger nämnda gränser reduceras SGA av den pensionsinkomst som överstiger det gällande avdraget om 1,529 prisbasbelopp respektive 1,354 prisbasbelopp. Inte heller i denna situation görs någon skillnad om pensionen utgörs av all- män pension eller tjänstepension. SGA reduceras i takt med att den samlade pensionen ökar. Vid en sammanlagd pension för en ensamståen- de om ca 3,1 prisbasbelopp respektive för en gift om ca 2,7 prisbasbelopp blir det vanliga grundavdraget mer förmånligt. Utredningen har föreslagit att tjänstepensioner skall ingå i beräknings- underlaget, eftersom de påverkar SGA. Flera remissinstanser har ställt sig kritiska till förslaget. Enligt regeringens uppfattning finns det dock skäl till att tjänstepension skall påverka den enskildes pensionsin- komst efter skatt även . Om tjänstepensionen inte medräknas i beräkningsunderlaget skulle det medföra en försämring för vissa pensionsberättigade. Detta gäller pen- sionärer med en pensionsinkomst som understiger nivån för maximalt särskilt grundavdrag (dvs. nivån för folkpension och fullt PTS). För dem är tjänstepensionen befriad från skatt. Om tjänstepensionen inte ingår i beräkningsunderlaget skulle den övergångsvisa garantipensionen inte ersätta SGA fullt ut för dessa pensionärer. Pensionärerna skulle där- med kunna få sänkt pension efter skatt. De pensionärer vars pensionsin- komster överstiger nämnda nivå skulle istället få en, enligt regeringens uppfattning, oacceptabel höjning av sin nettopension. Det beräknas med- föra en ökning av kostnaderna för grundskyddet med ca . Regeringen ser ingen möjlighet till finansiering av en sådan åtgärd. Ut- formningen av den övergångsvisa garantipensionen i övrigt innebär en i det närmaste oförändrad inkomst efter skatt för pensionärer bosatta i kommuner med hög kommunalskatt. Det är därför inte möjligt att justera den övergångsvisa garantipensionen för att kompensera för kostnadsök- ningar som skulle uppkomma i och med en pensionshöjning till dem med tjänstepension, utan att andra grupper av pensionärer, särskilt i hög- skattekommuner, riskerar att få sänkta pensionsinkomster i samband med omläggningen. Regeringen föreslår därför att tjänstepension skall ingå i beräknings- underlaget för den övergångsvisa garantipensionen. Detta innebär inte någon minskning av den allmänna pensionen jämfört med , utan en- dast en översättning av dagens skatteregler för pensionärer. Tjänstepen- sionens påverkan på pensionsinkomsten efter skatt är densamma före som efter omläggningen till övergångsvis garantipension. Inför omläggningen måste RFV således ha tillgång till uppgift om den enskildes tjänstepension för att korrekt kunna beräkna den över- gångsvisa garantipensionen. För beräkning av januaripensionen krävs att RFV har tillgång till uppgifterna . kommer emellertid inte med säkerhet samtliga tjänstepensioner ännu ha fastställts. Regeringen föreslår därför att beräkning av den övergångsvisa garanti- pension som skall utges baseras på tjänstepensionsbelopp ut- tryckta värde, dvs. exklusive den uppräkning med hänsyn till eventuell indexförändring eller avkastning/ränta som skall göras inför årsskiftet. Om personens tjänstepension inte ändras kommer således den övergångsvisa garantipensionen för att grundas på tjänstepen- sionsbeloppet avseende december uppräknat till ett årsbelopp. Om tjänstepensionen ändras skall emellertid det nya be- loppet läggas till grund för den övergångsvisa garantipensionen. Ändring kan föranledas av att en tidsbegränsad tjänstepension upphör eller att tjänstepension till efterlevande beviljas. Som redan nämnts skall en höj- ning av beloppet till följd av indexuppräkning eller motsvarande inte be- aktas. På motsvarande sätt kommer den övergångsvisa garantipensionen för att baseras på det tjänstepensionsbelopp som gäller 2003 osv. I detta sammanhang skall särskilt beaktas frågan om bruttosamordnad tjänstepension. Många av dem som är födda eller tidigare uppbär tjänstepension enligt kommunala eller statliga tjänstepensionsavtal som är bruttosamordnad med den allmänna pensionen. Bruttosamord- ningen innebär att det tjänstepensionsbelopp som skall utbetalas beräknas först sedan den allmänna pensionen har fastställts; tjänstepensionen ut- trycks som ett bruttobelopp som sedan minskas med den allmänna pen- sionen. Den pensionsberättigade får ut mellanskillnaden som tjänstepen- sion. Tjänstepensionen samordnas således med allmän socialförsäkringspen- sion. Enligt de bestämmelser som finns i avtalen skall tjänstepensionen minskas med ATP, folkpension och PTS. Om samordningen skulle ske med den övergångsvisa garantipensionen, skulle det kunna medföra att höjningen av den allmänna pensionens belopp minskade tjänstepensionen i samma omfattning. Dessa pensionärer skulle då inte bli kompenserade för den skattehöjning som det slopade SGA betyder. Det skulle också innebära att det tjänstepensionsbelopp som skall utbetalas inte är känt när den övergångsvisa garantipensionen skall fastställas. Problem med beräkning av bruttosamordnade tjänstepensioner kan också uppstå med avseende på garantipensionen för ålderspensionärer födda eller senare samt de framtida systemen för efterlevande- pension och förtidspension. Det finns därför anledning att, med avseende på tjänstepensionerna, vidta gemensamma åtgärder för samtliga pen- sionsformer inom socialförsäkringen för att få ett väl fungerande samspel mellan tjänstepensionerna och socialförsäkringspensionerna. Regeringen har i detta avseende inlett en diskussion med avtalsparterna. För de personer som kommer att vara berättigade till övergångsvis ga- rantipension torde det dock inte finnas någon anledning att tillämpa kollektivavtalen på ett sådant sätt att tjänstepensionens storlek förändras i förhållande till vad pensionären skulle vara berättigade till om han eller hon fick pension enligt dagens regler. I beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen kommer alltjämt att finnas uppgifter om storleken på samtliga allmänna pensionsförmåner som samordnas med tjänstepensionen. Avtalsparterna torde, med beaktande av att förut- sättningarna för avtalet har ändrats, kunna avtala om erforderliga änd- ringar i tjänstepensionsavtalet med utgångspunkt i vad som avsågs vid respektive avtals tillkomst. Därmed kan också syftet med den övergångs- visa garantipensionen uppnås, dvs. att i princip ingen pensionär skall få försämrade pensionsförmåner på grund av de nya reglerna. Enligt vad regeringen nu föreslår skall det belopp för tjänstepension, som skall ingå i beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen, baseras på det underlag som är känt i december året innan. betyder det att det tjänstepensionsbelopp som ingår i beräkningsunder- laget har samordnats enligt dagens regler, dvs. med folkpension, PTS och ATP. Det kan mot bakgrund av vad vi anfört ovan emellertid finnas an- ledning att se över kopplingen mellan den övergångsvisa garantipensionen och tjänstepensionerna. Begreppet tjänstepension Det är den tjänstepension som påverkar SGA vid inkomsttaxeringen som skall ingå i beräkningsunderlaget. Begreppet tjänstepension skall därför användas på ett sätt som är förenligt med skattelagstiftningen. I 58 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229), som träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering, finns en definition av tjänstepensionsförsäkring. Med sådan försäkring avses en pensionsförsäkring som har samband med tjänst och som den försäkrades arbetsgivare åtagit sig att betala samtliga för. Vidare avses enligt den bestämmelsen med tjänstepension också en pensionsförsäkring som tecknats av arbetsgivaren till förmån för den anställdes efterlevande och som arbetsgivaren har åtagit sig att betala samtliga för. Pension på grund av sådana tjänstepensionsförsäkringar som avses i den nämnda bestämmelsen skall ingå i beräkningsunderlaget. En pension behöver inte vara tryggad genom en tjänstepensionsförsäk- ring för att utgöra en tjänstepension som skall ingå i beräkningsunder- laget. Även sådan pension som är tryggad genom stiftelse eller konto avsatt till pension skall ingå i underlaget. Samma gäller en direkt utbetald otryggad pension. En förutsättning är därvid att den kan anses som tjänstepension och inte härrör från privat pensionsförsäkring eller pen- sionssparkonto. En pension skall ha samband med den försäkrades tjänst för att anses som tjänstepension Vi har därför stannat för att till tjänste- pension hänföra även pension som betalas ut på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom försäkring. Detta överensstämmer med vad som anses som pension enligt 10 kap. 5 § 4 inkomstskattelagen. 7.2.4 Utländsk pension Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget skall utländsk socialför- säkringspension i form av ålders-, förtids- eller efterlevandepension och utländsk tjänstepension ingå. Undantag skall gälla för sådan ut- ländsk pension som utges och som enligt då aktuella regler inte påverkar det särskilda grundavdraget (SGA). Utredningens förslag: Enligt utredningens förslag skall i beräknings- underlaget ingå endast sådan utländsk pension för vilken det föreligger skattskyldighet i . Remissinstanserna: () påtalar att det kommer att krävas stora insatser att utreda och fastställa om den utländ- ska pensionen ska ingå i beräkningsunderlaget eller inte. RFV ser även ett långt utvecklat samarbetet med och beroende av , eftersom det är där ställning måste tas till om den utländska pensionen är beskattningsbar i med hänsyn till dubbelbeskattningsavtal och andra särskilda skatteregler. () anför att skilda metoder för att undvika dubbelbeskattning i dubbelbeskattningsavtal kommer att påverka beräkningen av garantipension, vilket inte kan vara en rimlig och avsedd följd av regelsystemet. RSV finner det vara mer naturligt att antingen undanta även utländska pensioner som beskattas dels i källstaten, dels i med avräkning av den utländska skatten eller att ta hänsyn till all utländsk tjänste- eller socialförsäkringspension om skattskyldighet för pensionen föreligger i enligt intern rätt med bortseende från dubbelbeskattningsavtal. Flera försäkringskassor, bl.a. allmänna försäkrings- kassa och läns allmänna försäkringskassa, påtalar att det kan komma att medföra problem att få uppgifter om förekomst och ändring av utländsk pension. Ett annat bekymmer är att kassan inte vet om den utländska pensionen beskattas i . läns all- männa försäkringskassa har också ställt sig frågan när den utländska pensionen skall räknas om till svenska kronor och om omräkning av den övergångsvisa garantipensionen skall göras vid varje förändringar i valutakursen. Skälen för regeringens förslag: Både storleken på pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget påverkas av utländska pensioner. Som vi redogjort för i avsnitt 7.2.2 skall i beräkningsunderlaget ingå ett belopp som motsvarar det PTS som den pensionsberättigade har rätt till enligt dagens regler. Detta belopp har redan innan det lagts till beräknings- underlaget samordnats med bl.a. utländsk pension om så skall ske enligt internationell rätt, vare sig denna beskattas i eller ej. Om rätt till SGA föreligger, påverkar i princip samtliga utländska socialförsäk- rings- och tjänstepensioner storleken av SGA. En förutsättning härför är att skattskyldighet för den utländska pensionen föreligger i , vilket på grund av dubbelbeskattningsavtal inte alltid är fallet. Om den utländska pensionen betalas från en utländsk försäkring är utbetalningar- na enligt inkomstskattelagen (1999:1229) i de flesta fall ersättningar på grund av kapitalförsäkring och därmed enligt 8 kap. 14 § i inkomst- skattelagen skattefria oberoende av bestämmelse i dubbelbeskattnings- avtal. I princip innebär den föreslagna konstruktionen till övergångsvis garantipension att SGA skall omvandlas till en pensionsförmån. Utred- ningen föreslog därför att endast utländsk pension för vilken skatt- skyldighet föreligger i skulle ingå i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen. Enligt regeringens mening bör emeller- tid undvikas att storleken av en pensionsförmån görs beroende av avtal inom skatteområdet. Regeringen föreslår att huvudregeln skall vara att utländsk socialför- säkringspension och tjänstepension skall ingå i beräkningsunderlaget. En sådan regel kan emellertid medföra att den enskildes inkomst efter skatt blir lägre i och med omläggningen till övergångsvis garantipension. Detta kan inträffa om pensionären har en utländsk pension som inte har reducerat SGA, men denna skall påverka den övergångsvisa garantipen- sionen. Därför föreslår regeringen att sådana utländska pensioner som den pensionsberättigade uppbär redan före omläggningen /2003 skall ingå i beräkningsunderlaget endast om de skall påverka SGA vid inkomsttaxeringen . Detta innebär att vid omläggningen till över- gångsvis garantipension skall beaktas sådan ålders-, förtids- och efter- levandepension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning om social trygghet och utgår enligt grunder som är jämförbara med vad som gäller för folkpension, om skattskyldighet föreligger för utbetalningen i . Samma skall gälla utländsk tjänstepension, om skattskyldighet föreligger för utbetalningen av den pensionen i . Avgörande för om de utländska pensioner som uppbärs före omläggningen skall ingå i underlaget vid omläggningen skall således vara att de påverkar SGA en- ligt bestämmelserna i punkt 1 av anvisningarna till 48 § den upphävda kommunalskattelagen (1928:370) i deras lydelse före ikraftträdandet av lagen (1998:682) om ändring i nämnda lag. I beräkningsunderlag som fastställs vid senare tillfällen skall ingå de utländska pensioner som in- gick i det första underlaget under förutsättning att dessa fortfarandet be- talas ut. Vidare skall ingå senare tillkomna utländska pensioner oavsett om den pensionsberättigade är skattskyldig för utbetalning av dessa i . Utbetalningar som enligt inkomstskattelagen anses som ersätt- ningar på grund av kapitalförsäkring skall dock inte tas med.