prop · GO0315 · 2000-10-03 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Riktlinjerna energi- politiska beslut innebär att energisystemet skall förnyas genom att renare och miljövänligare teknik för tillförsel, omvandling, distribution och användning etableras och underhålls. Detta skall ske med hög kostnads- effektivitet. uttalade att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätt- hålla sysselsättning och välfärd. energipolitiska beslut slogs fast att dessa riktlinjer fortfarande gäller. Av det energipolitiska beslutet framgår även att energipolitiken skall underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inledningen och takten i kärnkraftsavvecklingen skall avgöras av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationellt konkur- renskraftiga elpriser. Genom 1991 och energipolitiska riktlinjer läggs det fast att även den fortsatta avvecklingen av kärnkraften skall genomföras så att en säker och miljöacceptabel tillförsel och rimliga elpriser kan upprätthållas. I beslutet sägs att stängning av två reaktorer tillsammans med det långsiktiga omställningsprogrammet skapar förutsättningar för att nya konkurrenskraftiga elproduktionsalternativ successivt skall kunna föras in i det svenska energisystemet. På det sättet kan den fortsatta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle genomföras till rimliga kostnader. Vidare anförs i överenskommelsen mellan partierna att ny elproduktion och minskad elanvändning är ett villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Efter avställningen av skall en uppföljning ske av utvecklingen av elpriser, investeringar, miljöpåverkan, syssel- sättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadens funktionssätt m.m. Det är regeringens bedömning att den fortsatta avvecklingen bör ske Skr. 2000/01:15 utifrån erfarenheterna av detta arbete samt med hänsyn tagen till den reformerade elmarknadens påverkan på konkurrenskraft, försörjnings- trygghet och miljö. 4.2.2Insatser inför den fortsatta omställningen Förutsättningarna beslut har delvis förändrats. Komplette- rande analyser och förslag bör därför tas fram. Regeringen förbereder ett sådant arbete . -att analysera utvecklingen av den nordiska elmarknaden bl.a. vad gäller försörjningstryggheten och relationen mellan den samlade nordiska elmarknaden och elsystemen i angränsande regioner; -att sträva mot harmonisering av ramvillkoren på den nordiska el- marknaden; -att förbättra förutsättningarna för förnybar elproduktion på den reformerade elmarknaden; i vilket ingår att tekniskt utforma ett marknadsbaserat system för att främja produktion och handel med el från förnybara energikällor såsom biobränsle, vindkraft och småskalig vattenkraft; -att göra särskilda insatser för vindkraft; -att gå igenom förutsättningarna att till rimliga kostnader åstad- komma en effektivare energianvändning; -att utforma ett samlat klimatpolitiskt program för energiområdet; -att främja omställningen genom strategiska insatser för forskning och utveckling av ny energiteknik; -att genom skatteväxling öka miljörelateringen av skattesystemet och -att se över möjligheterna att skärpa skadeståndsansvaret för inne- havare av atomanläggningar. Utvecklingen av den nordiska elmarknaden Historiskt har några få stora företag dominerat de nationella elmarkna- derna i de nordiska länderna. Införandet av en gemensam nordisk marknad reducerade dessa företags marknadsinflytande betydligt bero- ende på att företagens storlek har minskat i förhållande till hela mark- naden. Detta har underlättat för nya aktörer att etablera sig på marknaden, vilket ytterligare förstärkt dynamiken på elmarknaden. Elmarknads- reformen har medfört positiva effekter för konsumenterna i form av lägre elpriser. Den samlade nordiska elmarknaden är således av vital betydelse för elsystemets effektivitet och fortsatta utveckling. har elmarkna- dens avreglering och utvecklingen av den gemensamma nordiska elmarknaden inneburit att de förutsättningar som gällde vid energipolitiska beslut genomgått stora förändringar. Detta gäller såväl produktionssystemets utnyttjande, miljöpåverkan, framtida utbyggnads- behov och förväntad elprisutveckling som förutsättningarna för kon- Den ökade valfriheten skapar möjligheter för nya Skr. 2000/01:15 typer av tjänster och erbjudanden som i sin tur kan komma att påverka beteende och konsumtionsmönster. Regeringen avser därför att genom- föra en samlad utvärdering av hur de ändrade förutsättningarna på el- marknaden påverkar den planerade omställningen av energisystemet och identifiera eventuella behov av kompletterande åtgärder. har redan nu en rad åtgärder identifierats, som måste vidtas för att den positiva utvecklingen av elmarknaden skall fortsätta även på Tillsynssystemen i behöver skärpas och en översyn pågår. Bl.a. övervägs behovet av skärpta regler för avgränsningen mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden och be- hovet av författningsstöd för att främja en utjämning av tarifferna mellan tätort och landsbygd. Flaskhalsar i det nordiska elsystemet måste hanteras för att undvika oönskade priseffekter och tendenser till marknadsmakt från enskilda Problemen kan delvis hanteras genom att det nordiska handels- systemet kompletteras med nya köp och säljformer, men även andra mer långsiktiga lösningar bör övervägas, så som förstärkning av överförings- förbindelser eller ökad användning av s.k. motköp, för att prisutveck- lingen skall bli stabil och säkras som handelsplats för el. På den nordiska elmarknaden har produktionskapaciteten minskat De anläggningar som har lagts ned är huvud- De systemansvariga myndigheterna analyse- rar behovet av gemensamma nordiska åtgärder för hanter- ing av effektproblem och effektreserver, inklusive gemensamma riktlinjer för hur försörjningstryggheten skall säkras i akuta bristsituationer. över kommer också ett nära nordiskt samarbete att krävas vid den fort- satta integreringen med övriga europeiska elmarknader bl.a. inom den arbetar i flera fora för att främja en harmonisering av ramvillkoren inom den nordiska elmarknaden, t.ex. vad gäller miljö- Detta arbete kommer att bedrivas vidare. Förutsättningarna för förnybar elproduktion Utvecklingen av marknaden för förnybar el är en viktig del av elmark- För att en långsiktigt positiv utveckling skall kunna upp- nås är det väsentligt att villkoren för förnybar elproduktion växer fram i samklang med de grundläggande villkoren för hela elmarknadens Arbetet med att tekniskt utforma ett marknadsbaserat system för att främja produktion och handel med förnybar el är ett viktigt led i denna En arbetsgrupp i har tillsammans med företrädare för branschen, myndigheter och regeringens samarbetspartier analyserat möjligheterna och föreslagit att ett sådant system utformas med sikte på ikraftträdande . Med detta arbete som underlag lämnade regeringen i prop. 1999/2000:134 om Ekonomiska förut- sättningar för elproduktion från förnybara energikällor förslag till rikt- linjer för ett sådant marknadsbaserat system. annat att ett system bör tas fram som bygger på handel med certifikat kombinerat med en skyldighet att inkludera en elproduktion som uppfyller vissa miljöegenskaper Att denna förpliktelse uppfyllts skall bevisas genom uppvisande av certifikat. Andelen skall kunna förändras över tiden. Syftet är att främja utbyggnaden av elproduktion från förnybara energikällor och att skapa en marknadsdynamik som ger förutsättningar för kostnads- effektivitet och teknikutveckling utan att störningar i elmarknadens funktion uppstår. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till den tekniska utformningen av systemet. Uppdraget skall redovisas . Målet är att systemet skall träda i kraft . Möjligheterna att uppfylla de energipolitiska riktlinjerna bedöms öka med det nya systemet, eftersom detta avses utformas så att en successiv ökning av tillförseln åstad- kommes. I arbetet ingår också att lägga fast realistiska mål för tillförsel- ökningen, vilket är en viktig del av det planerade systemet. Härvid beaktas såväl praktiska och tekniska förutsättningar som rimliga ekonomiska konsekvenser för konsumenterna. kommer ett tillfälligt stöd att behöva anvisas över statsbudgeten. Det årliga stödbeloppet har beräknats till och förslag om detta återfinns i avsnittet budgetpropositionen , (utg. omr. 21, kap 5). Det tillfälliga anslaget föreslås i propositionen finansieras med sammanlagt från den planerade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för minska elanvändning åren 20012002 och från den planerade ramen för stöd till vattenkraft och upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik med förnybara energislag inom anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor . Preciserade belopp för finansiering framgår också av propositionen. Valet av finansiering föranleds av att uppföljningen och utvärderingen visat att dessa stöd varit mindre framgångsrika. Den fram- tida utvecklingen av åtgärderna kommer att göras med utgångspunkt i uppföljningen och utvärderingarna av programmet och det utvecklings- arbete som genomförs avseende såväl minskad elanvändning som till- försel av ny elproduktion. En bedömning, baserad på utvärderingen av programmet, skall göras i syfte att identifiera möjligheter att finansiera åtgärder med samma inriktning som dem som finansieras via anslagen 35:2 och 35:3, . ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) anges bl.a. följande om vindkraft. Ett viktigt led i omställningen av energisystemet är att goda ekonomiska förutsättningar skapas för den förnybara elpro- I detta sammanhang spelar vindkraften en nyckelroll och vindkraften kan också bidra till att uppfylla flera av de nationella miljömål som beslutade om förra året. beredskap för en fortsatt vindkraftsutbyggnad är därför av strategisk Regeringens bedömning är att planeringsmål för vindkraften kan utgöra ett lämpligt verktyg för att främja en sådan utveckling. Regeringen har uppdragit åt att senast den Skr. 2000/01:15 redovisa områden med särskilt goda vindförutsättningar, specificera vilka kriterier som bör gälla för sådana områden och med stöd av denna redovisning lämna förslag till lämpliga planeringsmål för vindkraften samt till åtgärder som behövs för att möjliggöra att sådana planeringsmål uppfylls. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare perioden 20012002 skall anvisas för stöd till investeringar i vindkraftverk, utöver den ekonomiska ram som redan planerats för detta syfte energipolitiska beslut. sker inom ramen för det energipolitiska programmet. regeringen sin bedömning att miljöbonusen för vindkraft bör förlängas till utgången av 2002. skall vidare utreda förutsättningarna för att utföra kompletterande vindenergikarteringar, utveckla uppföljningen av den faktiska vindenergiproduktionen och ta fram underlag för bedömning av behov och kostnader för nätförstärkningar i olika delar av landet. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av samordnade insatser för att garantera en fortsatt positiv utveckling för vindkraften. Som ett led i denna satsning beslutade regeringen att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att genomföra en studie om de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vind- kraftverk till havs och i fjällområden. Genomförandet av en sådan kart- läggning har föreslagits i betänkandet Rätt plats för vindkraften (SOU I studien bör som ett första steg ingå att redovisa förslag på några områden, främst till havs, vilka kan bedömas som lämpliga för ett Arbetsgruppen skall inledningsvis, efter samråd med berörda myndigheter, bedöma behovet av underlag och resurser för Regeringen avser att, med detta utredningsarbete som underlag, åter- komma till med förslag om ett lämpligt planeringsmål för vindkraften och förslag för att möjliggöra att ett sådant planeringsmål I det fortsatta arbetet skall ställningstaganden också göras till den fortsatta behandlingen av andra förslag i betänkandet Rätt plats för vind- Dessa förslag rör t.ex. vindkraftverk i den kommunala plane- ringen, tillståndsprövning av vindkraftverk samt påverkan och hänsyns- taganden i vindkraftverkens närområde. energipolitiska proposition (prop. 1996/97:84) anges att det är angeläget att öka elproduktionen genom utbyggnad av biobränsleeldad Det gäller såväl nyinvesteringar som konvertering av het- vattenpannor till kraftvärme. I det energipolitiska beslutet ingick att bidrag skall ges till investe- ringar i elproduktion från förnybara energikällor såsom biobränsleeldad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft. I beslutet aviserades att totalt skulle avsättas för investeringsstöd till bio- bränsleeldad kraftvärme t.o.m. . Hela denna ekonomiska ram är i princip intecknad genom de beslut om stöd som Skr. 2000/01:15 fattat. Av utvärderingen av energipolitiska program framgår att stödet till biobränsleeldad kraftvärme bedöms uppnå det mål som sattes upp för stödet beslut. Enligt energiöverenskommelsen bör energibeskattningen utformas så att den bl.a. främjar elproduktion med förnybara energislag och ger drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella Dessa principer bör beaktas i diskussionerna om energiskattesystemets utformning. Utifrån data för befintliga anläggningar kan bedömas att det finns en viss teknisk potential för ökad biobränsleanvändning med befintliga anläggningar samt genom bränslesubstitution. Den totala tekniskt rimliga potentialen för en ökad biobränsleanvändning kan således bedömas ligga i ett intervall mellan 0,8 och el, utgående års produk- För att utnyttja potentialen att öka produktionen i biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar kan bedömas att det krävs ett elpris på omkring Detta ligger högre än det pris som gällde och även högre än det genomsnittliga priset på spotmarknaden under Det marknadsbaserade system för att främja produktion och handel med el från förnybara energikällor som förbereds av regeringen bedöms ge goda förutsättningar för den förnybara elproduktionen, bland annat Utvärderingarna av resultaten inom 1997 års energipolitiska program visar att kostnaderna för att minska elanvändningen i bostäder och lokaler är mycket höga . De åtgärder som ingår i det energipolitiska programmet bygger på förutsättningen att kostnaderna skulle kunna De analyser som gjorts av åtgärderna visar att skillnaderna i kostnadseffektivitet är mycket stora. och i uppdrag att utreda förutsättningarna att utveckla åtgärderna i syfte att öka effektiviteten. har i samråd med studerat förutsätt- ningarna för att åstadkomma sänkta kostnader för de åtgärder som syftar till minskad elanvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler. rapport som föreligger (dnr N2000/6793/ESB) omfattar en analys av förutsättningarna att sänka kostnaderna genom delkonvertering eller genom utnyttjande av ny teknik. Av rapporten framgår att prisskillnaden mellan fjärrvärme och el i många kommuner är så pass liten att de ekonomiska motiven för konvertering är starkt begränsade. Med utgångspunkt i uppgifter om prisskillnaden i flerbostadshus har uppskattat att prisskillnaden mellan el och fjärrvärme överstiger per kWh i 45 Enligt Energimyndigheten finns av landets småhus, totalt ca 370 000, i dessa kommuner. Den lilla skillnaden mellan el- och fjärrvärmepris har inneburit vissa svårigheter när det gäller framför allt projekt med syfte att utveckla ny teknik och nya metoder eftersom intresset hos de fastighetsägare som Skr. 2000/01:15 skulle delta i demonstrationsprojekten har minskat. dock dras från tidigare demonstrationer och från bedömningar av kostnaden för ny teknik. Erfarenheten från stödgivningen visar att kostnaderna för konvertering till fjärrvärme i medeltal sjunkit med . De tidigare demonstra- tionsprojekten samt de nya förslag till projekt som framkommit visar dock på möjligheter att sänka konverteringskostnaderna. När det gäller fullkonvertering visar beräkningar avseende planerade demonstrations- projekt på möjligheter att sänka kostnaden för konvertering av ett hus till ca . Kostnaden för fjärrvärmedistributionen be- räknas i dessa fall uppgå till ca per hus att jämföra med ca per hus . Avseende delkonvertering visar ett projekt som genomförts tidigare på möjlighet att sänka konverterings- kostnaden till ca per hus. Den slutsats som drar är att det föreligger faktiska möjligheter att genom teknisk utveckling minska kostnaderna för såväl fjärrvärmedistribution i värmeglesa områden som för konvertering av hus. Även delkonvertering förefaller ge goda möjligheter till sänkta kostnader och bedöms därför som intressant. Denna slutsats är giltig för såväl konvertering till fjärrvärme som för konvertering till andra värme- källor. Eftersom delkonvertering ger högre kostnadseffektivitet hos husägarna kan denna stimuleras med beloppsmässigt lägre bidrag vilket dessutom ger högre kostnadseffektivitet för staten. Regeringens slutsats utifrån denna redovisning är att det är möjligt att åstadkomma kostnadsminskningar. Regeringen avser att se över bidrags- reglerna, bl.a. avseende stödnivån, i syfte att stimulera kostnadseffektiva lösningar. De kortsiktiga åtgärder för effektivare energianvändning som ingår energipolitiska program sträcker sig fram till och med . Regeringen gör bedömningen att det i den fortsatta omställningen av energisystemet kommer att finnas behov av vissa statliga insatser även . Den utveckling som har skett och sker såväl av energimarknaderna som av ny teknik har lett till ett behov av att undersöka förutsättningarna för åtgärder i syfte att effektivisera energianvändningen. Framtida åt- gärder måste vara anpassade till den positiva utveckling som sker på energimarknaderna. Det gäller såväl prisutveckling som aktörernas age- rande och utvecklingen inom EU och internationellt. Regeringen kommer i det fortsatta arbetet att utgå från rapporter och utredningar som presenterats , d.v.s.: -Statens energimyndighets strategi för rationell energianvändning samt en plan för ett svenskt SAVE-program, -handlingsplan för effektivare energianvänd- ning samt -och betänkanden. Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att Skr. 2000/01:15 vidareutveckla och prioritera bland förslagen till åtgärder för att främja en mer rationell energianvändning. Element i ett samlat klimatpolitiskt program för energisektorn Kärnkraften skall enligt energipolitiska beslut ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Det energipolitiska beslutet innefattar även riktlinjer för klimat- politiken inom energiområdet. I dessa anges bl.a. att utvecklingen mot en allt mer internationell elmarknad nödvändiggör att åtgärder mot utsläpp från elproduktion samordnas inom så långt det är möjligt. skall aktivt verka för att även utsläpp från konkurrensutsatt verksamhet, som den energiintensiva industrin, reduceras. Vidare bör enligt rikt- linjerna som medlem i Europeiska unionen verka för en gemen- sam klimatpolitik och vara pådrivande i det internationella klimatarbetet. bör även samverka med andra länder på det sätt klimatkon- ventionen anger genom s.k. gemensamt genomförande. det energipolitiska beslutet att de starkt varierande kostnaderna för åt- gärder såväl inom som mellan länder innebär att kraven på kostnads- effektivitet måste ställas högt för att klimatpolitiken skall bli trovärdig i ett långsiktigt perspektiv. Utifrån dessa riktlinjer har de energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna som ingår i klimatstrategin utvecklats löpande. Insatserna redovisas i budgetpropositionen , (utg. omr. 21, kap. 3 och 6). Den parlamentariskt sammansatta har haft i uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärds- program som lägger stor vikt vid kostnadseffektivitet. kommittén fram sitt slutbetänkande (SOU 2000:23) "Förslag till svensk Kommitténs analyser och förslag som i många fall är nära kopplade till energipolitiken bereds i . En expertkommitté har vidare på regeringens uppdrag utrett frågan om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i (SOU 2000:45). Utredaren har även analyserat frågor som ställs i en av utarbetad grönbok med förslag till ett EU- system för handel med utsläppsrätter för kraftvärmeproducerande företag samt energiintensiv industri. Förslagen bereds i Rege- arbetar med en rad andra förslag till klimatpolitiska åtgärder på energiområdet. Inom ramen för det nordiska samarbetet och samarbetet med länderna kring har energiministrarna uttalat en strävan mot att etablera en "testing ground" för Kyotoprotokollets En sådan "testing ground" diskuteras innehålla ett ramavtal mellan länder som deltar, investeringsfond för projekt som genomförs gemensamt, marknad för utsläppshandel samt kapacitets- och kompetensuppbyggnad för Kyotomekanismerna. Inom ramen för Öster- sjösamarbetet har en arbetsgrupp under svenskt ordförandeskap i uppdrag att ta fram ett förslag till beslut . I enlighet med riktlinjer och med utgångspunkt i Skr. 2000/01:15 föreliggande förslag avser regeringen att -lämna förslag till svensk klimatstrategi och åtgärder för att minska de svenska utsläppen av växthusgaser, -vidta nödvändiga förberedelser för att möjliggöra införandet av användningen av flexibla mekanismer efter klimatkonventionens sjätte partskonferens och intensifiera svenska förberedelser för ett internationellt system för handel med utsläppsrätter med beak- tande av utvecklingen inom EU. Samarbetet inom energi- /miljöområdet inom och skall särskilt beaktas och tillvaratas, -verka för att och dess arbetsgrupp för utsläpps- överlåtelser utformar systemet så att fler utsläppskällor inkluderas och att länder utanför EU kan ansluta sig till systemet och -fortlöpande genomföra översyn av försöksverksamheten rörande s.k. gemensamt genomförande (AIJ /JI). Villkoren för insatserna bör anpassas till beslut och förslag till regler och riktlinjer som antas inom ramen för . De långsiktiga åtgärderna inom ramen energipolitiska program omfattar stöd till energiforskning samt utveckling och demon- stration av ny energiteknik. Medel som har anvisats för dessa långsiktiga åtgärder kan disponeras för stöd till grundforskning, industriell forskning, utvecklingsarbete före marknadsintroduktion och teknikupphandling i programlagda insatser eller fristående projekt. Stödformerna kan kombineras och disponeras inom skilda utvecklingsområden. De långsiktiga åtgärderna inom det energipolitiska programmet väntas bidra till en ökad användning av ny energiteknik först . Det ställer krav på nya metoder för den årliga resultatbedömningen. har därför utvecklat redovisningen av, och strategin för, det långsiktiga energipolitiska programmet. Av redovis- ningen framgår hur medlen har disponerats mellan 16 utvecklings- områden. prognostiserar även utvecklingen av den tekniska, ekonomiska och miljömässiga mognadsgraden för respektive utvecklingsområde och 2020. Prognosen ger dels en bild av om det planerade statliga stödet väntas bidra till framsteg av teknisk, ekonomisk eller miljömässig karaktär inom varje utvecklingsområde, dels en indikation om de tidshorisonter inom vilka de olika utvecklings- områdenas potential väntas förverkligas. Med utgångspunkt i förväntade kunskapsbehov på lång sikt för lagring, tillförsel, distribution, omvandling och användning av energi har Energi- myndigheten gjort en preliminär prioritering inom varje temaområde. I det fortsatta arbetet kommer särskild vikt att läggas vid att skapa förut- sättningar för att forskningsresultaten skall kunna nyttiggöras. Vidare kommer myndigheten att utveckla och ta i bruk en mer sofistikerad metod för att kunna prioritera även mellan temaområden inom ramen för arbetet med genomförandet av det långsiktiga energipolitiska program- Skr. 2000/01:15 met.