prop · GN03140 · 2000-01-01 00:00:00 — ur 01.01 Levande hästar ur 01.02 Levande nötkreatur ur 01.03 Levande tamsvin ur 01.04 Levande får 01.05 Levande fjäderfä, nämligen höns av arten domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns ur 02.01 Kött av nötkreatur, färskt eller kylt ur 02.02 Kött av nötkreatur, fryst ur 02.03 Kött av tamsvin, färskt, kylt eller fryst ur 02.04 Kött av får, färskt, kylt eller fryst ur 02.05 Kött av häst, färskt, kylt eller fryst ur 02.06 Andra ätbara delar av nötkreatur, tamsvin, får och häst, färska, kylda eller frysta ur 02.07 Kött och andra ätbara delar (med undantag av gåslever) av fjäderfä enligt nr 01.05, färska, kylda eller frysta 02.09 Svinfett, inte innehållande magert kött, och fjäderfäfett (inte utsmälta eller på annat sätt extraherade), färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake torkade eller rökta ur 02.10 Kött och andra ätbara djurdelar av häst, nötkreatur, tamsvin, får och fjäderfä (med undantag av gåslever), saltade, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller andra djurdelar 04.01 Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel 04.02 Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel 04.03 Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrera- de, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao 04.04 Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbe- ståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötnings- medel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans ur 04.05 Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk 04.06 Ost och ostmassa ur 04.07 Fjäderfäägg med skal, färska, konserverade eller kokta 04.08 Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konser- verade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel ur 07.01 Potatis (med undantag av nyskördad potatis ), färsk eller kyld ur 07.09 Sockermajs, färsk eller kyld ur 07.10 Sockermajs (även ångkokt eller kokt i vatten), fryst ur 07.12 Torkad potatis och sockermajs, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda ur 07.13 Torkade, spritade baljväxtfrön av sådana slag som används för livsmedels- eller foderändamål, även skalade eller sönder- delade ur 07.14 Maniok- och arrowrot, färska eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar 10.01 Vete samt blandsäd av vete och råg 10.02 Råg 10.03 Korn 10.04 Havre 10.05 Majs 10.07 Sorghum ur 10.08 Spannmål, annan än bovete, kanariefrö och hirs 11.01 Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02 Finmalet mjöl av annan spannmål än vete, blandsäd av vete och råg, ris, bovete, kanariefrö och hirs ur 11.03 Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av annan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och hirs ur 11.04 Spannmål, annan än ris, bovete, kanariefrö och hirs, bearbetad på annat sätt (t. ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda ur 11.05 Mjöl, flingor, korn och pelletar av potatis ur 11.06 Mjöl av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 07.14 11.07 Malt, även rostat ur 11.08 Stärkelse 12.01 Sojabönor, även sönderdelade 12.02 Jordnötter, även skalade eller sönderdelade men inte rostade eller på annat sätt tillagade 12.03 Kopra 12.05 Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade 12.06 Solrosfrön, även sönderdelade ur 12.07 Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter (med undantag av ricinus-, hamp- och oiticicafrön samt bokollon), även sönder- delade ur 12.08 Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter (med undantag av mjöl av senaps-, lin-, ricinus-, hamp- och oiticicafrön samt av bokollon) ur 12.12 Sockerbetor, färska eller torkade, även malda ur 12.14 Lusernmjöl och annat grönmjöl, även i form av pelletar ur 15.01 Ister; annat svinfett och fjäderfäfett, utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösningsmedel ur 15.02 Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, råa eller utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösnings- medel 15.03 Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda ur 15.04 Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade (med undantag av fiskleverolja) 15.06 Andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifie- rade 15.07 Sojabönolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.08 Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.09 Olivolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.10 Andra oljor erhållna enbart ur samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 15.09 15.11 Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.12 Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.13 Kokosolja, palmkärnolja och babassuolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.14 Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade ur 15.15 Andra vegetabiliska fetter och feta oljor (med undantag av jojoba-, kroton-, lin-, oiticica-, ricin- och tungolja samt frak- tioner av dessa oljor) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade ur 15.16 Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffine- rade men inte vidare bearbetade med undantag av produkter med karaktär av konstgjorda vaxer 15.17 Margarin; ätbara blandningar och bered ningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 15.16 ur 15.18 Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor (med undantag av lin-, oiticica, ricin- och tungolja samt fraktioner av dessa oljor) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxi- derade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 15.16; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbe- gripna någon annanstans ur 16.01 Korv (med undantag av gåsleverkorv) och liknande produkter av kött, andra djurdelar eller blod; beredningar av dessa produkter ur 16.02 Kött, andra djurdelar och blod, beredda eller konserverade på annat sätt (med undantag av gåsleverpastej) ur 16.05 Andra ryggradslösa vattendjur än kräftdjur och blötdjur, be- redda eller konserverade 17.01 Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form ur 17.02 Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form (med undantag av invertsocker); sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen (med undantag av invertsocker); sockerkulör 17.03 Melass erhållen vid utvinning eller raffinering av socker ur 17.04 Fondantmassor, mandelmassor, pastor och andra liknande halvfabrikat, inte innehållande kakao, i bulk ur 18.06 Glasspulver, glasspasta (glassmassa), puddingar och liknande efterrätter samt pulver, flingor, pastor och flytande bered- ningar endast avsedda för framställning av pudding och annan liknande efterrätt eller dryck, innehållande kakao ur 19.01 Livsmedelsberedningar av mjöl, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakaopulver eller innehåller mindre än 50 viktprocent kakaopulver, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 04.01 04.04, som inte innehåller kakaopulver eller innehåller mindre än 10 viktprocent kakaopulver, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans 19.02 Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd 19.03 Flingor, gryn o. d., framställda av stärkelse ur 19.04 Spannmål, annan än majs, i form av korn, förkokt eller på annat sätt beredd ur 19.05 , även innehållande kakao (med undantag av kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers)) ur 20.04, Potatis och produkter av ärter och bönor enligt nr 07.13, ur 20.06 beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta ur 20.05, Potatis och produkter av ärter och bönor enligt nr 07.13, ur 20.06 beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta ur 21.02 Andra encelliga mikroorganismer än jäst, döda (med undantag av vacciner enligt nr 30.02) ur 21.04 Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar, inne- hållande kött (inbegripet andra djurdelar) 21.05 Glassvaror, även innehållande kakao ur 21.06 Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans (med undantag av konfektyrer) 23.02 Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter 23.03 Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från brygge- rier eller brännerier, även i form av pelletar 23.04 Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av soja- bönolja, även malda eller i form av pelletar 23.05 Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jord- nötsolja, även malda eller i form av pelletar ur 23.06 Oljekakor och andra fasta återstoder (med undantag av mandelkli) från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 23.04 eller 23.05, även malda eller i form av pelletar 23.08 Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegeta- biliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripa någon annanstans, även i form av pelletar ur 23.09 Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur (med undantag av hundbröd samt sådana vitamin- och mineralfodermedel som inte innehåller torrmjölk) 25.10 Naturliga kalciumfosfater, naturliga aluminiumkalciumfos- fater och fosfatkrita ur 28.08 Salpetersyra ur 28.09 Fosforpentoxid och ortofosforsyra 28.14 Ammoniak, vattenfri eller i vattenlösning ur 28.34 Kalium-, kalcium- och magnesiumnitrat ur 28.35 Kalium- eller kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofosfater), kaliumortofosfater och kalciumhydrogenorto- fosfat (dikalciumfosfat) 31.01 Gödselmedel 31.05 ur 35.02 Äggalbumin 35.05 Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dex- trin eller annan modifierad stärkelse ur 35.07 Enzympreparat innehållande födoämnen ur 38.09 Beredda glätt- och appreturmedel av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, på basis av stärkelse eller stärkelseprodukter (med undantag av varor i detaljhandelsförpackningar vägande per styck högst netto) ur 38.23 Tekniska enbasiska fettsyror (med undantag av olein, linolje- fettsyra och andra fettsyror med ett jodtal av minst 170, ricinoljefettsyra, dehydratiserad ricinoljefettsyra, högraffine- rad tallfettsyra och ullfettsyra); sura oljor från raffinering ur 38.24 Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor på basis av stärkelse eller stärkelseprodukter 3 Ärendet och dess beredning För att åstadkomma en uthållig sysselsättningstillväxt krävs en väl fungerande konkurrens och effektiva marknader. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen mot den bakgrunden sin avsikt att återkomma med förslag på det konkurrenspolitiska området. Som ett led i det arbetet uppdrog regeringen åt att närmare kartlägga och analysera hur konkurrensförhållandena utvecklats på den svenska marknaden . Analysen skulle beakta de förändringar som skett såsom medlemskap i , ett skärpt konkurrensrättsligt regelsystem och ny lagstiftning om offentlig upphandling. Regeringen uppdrog vidare åt Statskontoret att kartlägga och analysera konkurrensutsatt verksamhet i den statliga sektorn. presenterade sina slutsatser och förslag i rapporten i problem och förslag (2000:1). Statskontoret presenterade slutligt sina slutsatser och förslag i rapporten som kommersiell aktör omfattning och konkurrenseffekter (2000:16). En hearing om konkurrenspolitiken hölls av den 16 . Konkurrenslagen och samarbete i taxibranschen I departementspromemorian Små företag och konkurrenslagen Ds 1998:72 behandlades frågan om huruvida erfarenheterna av konkurrenslagens tillämpning på olika former av småföretagssamarbete borde föranleda lagstiftningsåtgärder. I promemorian föreslogs beträffande taxibranschen att regeringen skulle utfärda ett gruppundantag för taxi för de fall där beställningscentralen har en marknadsandel på högst av den relevanta marknaden. uttalade att det var angeläget att taxibranschen så snabbt som möjligt kan få besked om vilka regler som skall gälla för branschen. Utskottet förutsatte att regeringen behandlade frågan om konkurrenslagen och samverkan inom taxibanschen med skyndsamhet samt att regeringen presenterade ett förslag till lösning senast . Under frågans vidare beredning har utarbetat en ny promemoria med förslag till ändring i konkurrenslagen (nedan kallad promemorian). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N/2000/29/NL). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Svensk tillämpning av m.m. Regeringen beslöt att bemyndiga chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera de rättsliga förutsättningarna för införande av möjlighet till nationell tillämpning av artiklarna 85.1 och 86 (numera artiklarna 81.1 och 82) i EG-fördraget hos svensk konkurrensmyndighet och domstol vid därtill knuten prövning (dir 1998:67). Utredaren skulle i förekommande fall lägga fram förslag till de lagstiftningsåtgärder som behövs för en effektiv sådan tillämpning. Utredningen antog namnet Utredningen om nationell tillämpning av för företag. Utredningen redovisade det nämnda uppdraget genom betänkandet Svensk tillämpning av (SOU 2000:4). En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 6. Utredningens lagförslag finns i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. De skriftliga remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N2000/353/NL). fick 1999 i uppdrag att analysera hur konkurrensen utvecklats på de svenska marknaderna . Verket presente- rade därefter sin rapport i , Kon- kurrensverkets rapportserie 2000:1. Rapporten innehåller förutom en analys även ett stort antal förslag. Ett av förslagen var att det införs en uttrycklig bestämmelse i konkurrenslagen om att det vid fastställandet av konkurrensskadeavgift kan beaktas att ett företag lämnat information om överträdelsen eller i övrigt medverkat vid utredningen av densamma. Under frågans vidare beredning har i det avseendet utarbetat en promemoria med förslag till ändring i konkurrenslagen (nedan kallad promemorian). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 9. Lagförslaget i promemorian finns i bilaga 10. Promemorian har remissbehandlats och varit föremål för remissmöte (s.k. hearing) den 16 , som huvudsakligen gällt . De skriftliga remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N/2000/1172/NL). I har upprättats departementspromemorian Kontroll på ort och ställe av statligt stöd (Ds 2000:16). Promemorian var föranledd av att det inom Europeiska unionen har beslutats om en förord- ning om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 (f.d. artikel 93) i EG- fördraget (Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget). Promemorians lagförslag finns i bilaga 11. Promemorian sändes ut på remiss till ett antal remissinstanser som bereddes tillfälle att lämna synpunkter på förslaget vid ett remissmöte eller inkomma med skriftligt yttrande senast . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 12. Remissyttrandena och ett protokoll från remissmötet finns tillgängliga i (dnr N2000/2223/NL). Samråd har även skett med tjänstemän vid kommissionen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 13. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14. Konkurrenslagen och lantbruket I departementspromemorian Små företag och konkurrenslagen Ds 1998:72 föreslogs även vissa ändringar i det s.k. legalundantaget för lantbruket. uttalade att det var angeläget att regeringen även behandlade frågan om konkurrenslagen och lantbruket med skyndsamhet. Under frågans vidare beredning har utarbetat en ny promemoria med förslag till bl.a. ändring i konkurrenslagen (nedan kallad promemorian). Promemorians lagförslag finns i bilaga 15. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 16. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N/2000/775/NL). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 17. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 18. 4 Allmänna utgångspunkter Ökad konkurrens är en central del i regeringens tillväxtpolitik Statens uppgift är att aktivt bidra till moderniseringen av samhället i samklang med det övergripande målet om en hållbar utveckling. Tekniska och organisatoriska förändringar skapar nya förutsättningar för all ekonomisk verksamhet. Informationsteknologins utveckling är ett exempel, internationaliseringen av marknaderna ett annat. Regering och riksdag skall jämna vägen för det nya genom att anpassa lagar, infrastruktur, utbildning, regler för arbetsmarknaden och inte minst regler för konkurrens mellan företag och produkter. Omreglering och öppnande av marknader släpper fram nya idéer, nya företag och inte minst nya människor. Dessutom skall staten säkerställa öppenhet gentemot andra länder. Konkurrenspolitik är ett medel för att främja öppenhet i samhället. I ett modernt samhälle är informationen fri, alla har lika förutsättningar och den bästa kompetensen används. Det innebär också att orationella hierarkier, diskriminering och fåtalsmakt måste motverkas. Regeringen vill motverka monopol som begränsar möjligheten för hushållen att välja leverantör eller teknik. Syftet är att skapa konkurrens mellan företag och mellan olika tekniker som man vill värna tillgängligheten i hela landet. Konsumenter av telefoni, el och bussresor kan nu se effekterna av en skärpt konkurrens genom lägre priser. Men konkurrens är viktig för konsumenterna mer än vad gäller priset. Stärkt konsumentmakt genom ökad konkurrens och ökad information till konsumenterna ökar trycket på företagen. Den omställning som konkurrens tvingar fram innebär inte sällan initialt negativa effekter för berörda företag och löntagare och även ibland för konsumenter. Långsiktigt gynnar effektivare marknader en jämnare fördelning av vinster och inte minst av löner mellan olika grupper. En effektiv konkurrens motverkar monopolvinster och väsentligt högre ersättningar till företagsledare och anställda än i andra sektorer. Marknadens effektivitet skapar ett underlag för välfärden och fördelningen. Nationens välstånd bestäms både av hur mycket vi producerar och förhållandet mellan export- och importpriser. En sänkt prisnivå ger möjlighet till ett större utbud av varor och tjänster till rimliga priser, vilket gynnar konsumenterna. För att kunna sänka den svenska prisnivån relativt omvärlden behövs en ökad konkurrens på produktmarknaderna. Konkurrensen har påtagliga välfärdseffekter för konsumenter som har låga inkomster, eftersom den ger möjlighet till ett större utbud av varor och tjänster till ett rimligt pris. Detta ger också fler konsumenter ett rikare utbud av varor och tjänster att välja mellan. Omvänt innebär konkurrensbegränsning ett gynnande av ägare, företagsledningar och löntagare inom de berörda sektorerna på bekostnad av företag och löntagare i andra sektorer samt inte minst konsumenterna. Ineffektiva marknader bidrar till en pris- och lönespiral och till en mindre effektiv ekonomi och därmed lägre tillväxttakt. Regeringen har lagt förslag som syftar till att underlätta en lönebildning för full sysselsättning, som behandlas i . Ökad konkurrens ger höjd produktivitet som i sin tur är en förutsättning för ökade reallöner. Konkurrenspolitiken underlättar därmed också för stabiliseringspolitiken. De som sluter sig samman i karteller mot konsumenterna ställer sig i vägen för rationella lösningar, låga priser, nya företag och nya idéer. Den ekonomiska politiken måste utformas med hänsyn till att monopol och andra dominerande ekonomiska krafter ofta har starkt intresse av att påverka det offentliga beslutsfattandet. De många konsumenterna har var för sig inte samma ekonomiska styrka eller möjligheter att påverka opinion och beslutsfattande. Här finns en viktig demokratisk obalans. Regeringens näringspolitik står för öppenhet och förändring. Regeringen accepterar inte karteller och monopol utan syftar med denna proposition till att på flera områden bryta upp sammanslutningar mot konsumenterna. Det är också viktigt att se till de mindre företagen och de ännu inte startade företagen, som missgynnas av konkurrensbegränsande sammanslutningar. Konkurrenspolitiken måste stärkas så att den ökar upptäcktsrisken och därmed sänker vinsten av försök att bilda karteller mot konsumenterna. Välfärdstjänsterna finansieras via den offentliga sektorn enligt den generella välfärdsstatens principer. Utgångspunkten är att alla skall ha tillgång till skola, vård och omsorg utan betydande egenfinansiering i samband med konsumtionen. Olika varu- och tjänstegruppers andelar av konsumentprisindex . Källa: Utvecklingen i ett längre perspektiv inger oro Den samlade bilden av många undersökningar som har genomförts är att har haft en alltför svag ekonomisk utveckling och att jämförelser med andra utvecklade industriländer i viktiga avseenden faller ut till nackdel. Även om ekonomiska läge präglas av återhämtning och ter sig mycket ljust ger bilden med det längre perspektivet anledning till oro och manar till fortsatta åtgärder för uthållig tillväxt och ett växande välstånd. Varje beskrivning av ekonomiska utveckling och vår ställning i förhållande till omvärlden är beroende av vilka mått man använder, vilken tidsperiod som avses och vem man jämför med. /2000 (SOU 2000:7) har valt som utgångspunkten för sin beskrivning av BNP-tillväxt. ökade den reala bruttonationalprodukten per person i med , mot i och i EU. De två perioder då tillväxten var påtagligt sämre än i andra länder var och under den djupa lågkonjunkturen . De år då tillväxten var högre i har inte fullt ut kompenserat för de svaga åren. Detta har lett till att har fallit från en fjärde plats i välfärdsliga till en sextonde plats , eller från andra till delad nionde plats bland EU-länderna.