prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Därutöver har 146 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /anslag D6 Stöd till innehavare av fjällägenheter. De utgifter som belastar anslaget utgör i huvud- sak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget används främst för underhåll och upp- rustning av fjällägenheter. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstift- ning ända . Det fanns totalt 113 fjällägenheter i , de flesta i . Frågor om nedläggning och friköp av fjäll- lägenheter prövas av , medan beslutar om upplåtelser. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 27 Djurskydd och djurhälsovård 27.1 Omfattning Verksamheten inom djurskydds- och djurhäl- soområdet syftar till att upprätthålla ett gott häl- sotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, försöksdjur, vilda djur som hålls i fångenskap eller som används som försöksdjur samt att be- gränsa användningen av försöksdjur. Djurskydd och djurhälsovård omfattar verk- samhet vid med distriktsveteri- närorganisationen, () och Centrala försöksdjursnämn- den (CFN). disponerar medel för djur- skyddsfrämjande åtgärder samt för forskning och utveckling vad gäller sådana åtgärder, bl.a. när det gäller alternativa inhysningssystem för värphöns och provning av nya tekniska system. Dessutom disponeras medel till olika djurhälso- vårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur, svin, får, häst och fisk. veterinära fältverksamhet upprätthålls genom den statliga distriktsvete- rinärorganisationen med ca 250 distriktsveteri- närer fördelade över hela landet. Verksamheten utgår från ca 80 veterinärstationer. I vissa län och län samt norra delen av är antalet statligt anställda distriktsveterinärer lågt. För dessa områden utför distriktsveterinärer i angränsande distrikt upp- gifter som åligger sådan veterinär. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda inom området infektionssjukdomar hos djur. CFN samordnar och planerar frågor som rör försöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka för att användningen av försöksdjur be- gränsas. Det finns sju djurförsöksetiska nämnder i landet. Dessa skall godkänna användningen av försöksdjur från etisk synpunkt. På regional nivå medverkar länsstyrelserna till upprätthållande och förbättring av djurhälsan och djurskyddet samt tillsynen därav. 27.2 Utgiftsutveckling Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19981 Anslag 1999 Utgifts- prognos 19991 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 301 279 333 282 285 289 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren 1995/96 och 1998. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall överskred utgifterna anslagna medel. Detta berodde huvudsakligen på kostnader i samband med utbrott av epizootiska sjukdomar, fjäderfäsjukdomen swollen head syndrome (TRT/SHS), och fisksjukdomen viral hemorr- hagisk septikemi (VHS). Kostnadstäckning skedde bl.a. med omföring av medel mellan an- slag på tilläggsbudget för . Förändringar antog regeringens proposition 1997/98:28 Ändringar i djurskydds- lagen. Ändringen innebar bl.a. skärpta krav vad gäller användningen av försöksdjur. För sådan användning krävs inte bara tillstyrkande utan ett godkännande av en djurförsöksetisk nämnd. Bestämmelsen om att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt utvidgades till att även omfatta försöksdjur. har (prop. 1998/99:88) beslutat en ny epizootilag (1999:657), som innebär en förändring vad gäller sjukdomsstrategin dels genom att förebyggande arbete betonas i högre grad än tidigare, dels genom ett nytt ersättningssystem. har full ersättning utgått för djurhållarens alla kost- nader i samband med ett sjukdomsutbrott. Fort- sättningsvis kommer produktionsbortfallet en- ligt huvudregeln att ersättas endast till . I övrigt utgår som tidigare full ersätt- ning. antog en zoonoslag (1999:658), vilken bl.a. innebär att förebyggande åtgärder och kontroll av fler zoonoser än salmo- nella, som är den enda zoonos som är sär- skilt reglerad, kan ske. Prioriteringar Djurskyddet är en för regeringen prioriterad fråga. I regeringsförklaringen anförs att djur- skyddet skall stärkas och att god djurhållning eftersträvas på såväl nationell som på EU-nivå. Mot den bakgrunden avser regeringen att till överlämna en proposition med förslag till ett förbättrat djurskydd. Den svenska djurskyddslagen (1988:534) till- kom och har betytt mycket för utveck- lingen av djurskyddet i landet. Erfarenheterna har varit positiva, men har också visat att lagen behöver förbättras och förstärkas på flera punk- ter. Den offentliga djurskyddstillsynen behöver ses över i syfte att åstadkomma en förbättrad djurskyddstillsyn. Tillsynsmyndigheternas an- svar och förutsättningar på de olika nivåerna måste i det sammanhanget förbättras och tydlig- göras, liksom samarbetet mellan veterinärer och den lokala tillsynsmyndigheten. Enligt djurskyddslagen skall djur ges möjlig- het att bete sig naturligt. Regeringen avser därför att se över reglerna för burhållning av mink och återkomma med förslag till förbättringar . Inom djurskyddsområdet bör även en fortsatt utveckling av alternativa system för värphöns prioriteras. Frågorna om antibiotika som tillväxtbefräm- jare liksom den svenska forskningen när det gäller djurhälsa och smittspridning är viktiga. För de utökade tillsynsuppgifter som följer av zoo- noslagen behöver ökat anslag. Regeringen prioriterar även kunskapshöjande verksamhet. Vidare prioriteras ökat stöd till de djurförsöksetiska nämnderna. Regeringen anser att ytterligare medel till medfinansiering av forskningsprojekt, där EU finansierar hälften måste tillföras SVA. har det funnits särskilda medel avsatta för delta- gande i EU:s fjärde ramprogram, men inte inför femte ramprogrammet. SVA måste få möjlighet till finansiering av den hälftendel som EU inte bekostar. 27.3 Resultatbedömning åtgärder för att uppfylla verk- samhetsmålen avseende ett gott hälsotillstånd hos husdjur och ett gott djurskydd och under innevarande år inbegriper utfärdande av föreskrifter, riktade informationsinsatser, sjukdomsutredningar samt kontroller. Särskilt kan nämnas föreskrifter rörande foder, försöks- djur, transporter av djur, kalvuppfödning samt införsel av nöt, svin, hund och katt. har tagit ett nytt utvecklat djursjukdataprogram i drift . Detta förutsägs bli ett viktigt hjälpmedel i den förebyggande djurhälsovården och i den direkta djursjukvården och innebära att bl.a. sjuk- domsutveckling och läkemedelsanvändning kan följas på ett ändamålsenligt sätt. Smittskyddssituationen i har varit jämförelsevis god. har dock drabbats av vissa epizootier, nämligen av viral hemorrhagisk septikemi i en fiskodling på väst- kusten och av swollen head syndrome hos fjäderfä i . Eftersom den senare sjukdomen inte påvisats i tidigare bekämpades den enligt epizootilagen. Spridningen blev emellertid alltför stor och gick därför inte att stoppa trots utslaktning av flera avelsflockar. Swollen head syndrome betraktas nu som en produktionssjuk- dom där vaccination kan tillämpas vid behov. Vid samtliga fall av epizootisk sjukdom har med bistånd från SVA utformat bekämpningsstrategier, saneringsplaner m.m. SVA har ansvarat för diagnostiken. Även vid mer komplicerade fall av salmonellos har myndigheterna tillsammans arbetat med att ta fram saneringsplaner. Ett omfattande kvalitetssäkringsarbete har bedrivits vid SVA . Detta har lett till att SWEDAC ackrediterat SVA:s laborato- rieverksamhet inom klinisk bakteriologi, kemi, parasitologi och virologi. Ackrediteringen om- fattar ett 60-tal analysmetoder. SVA har också fastställt en kvalitetspolicy för myndighetens arbete. tidsbegränsade undantag beträffande de regler som inom EU gäller för fodertillsatser tillhörande grupperna antibiotika, kemoterapeu- tika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel upphörde . SVA har varit engagerat i färdigställandet av veten- skapliga rapporter och har biträtt regeringen och myndigheter i frågan. Av de ursprungliga tolv tillåtna antimikro- biella fodertillsatserna har EU nu förbjudit åtta. De tillsatser som förbjudits är de som är viktigast från folkhälsosynpunkt. Bland annat SVA:s och arbete med antibiotikafrågan har haft stor beydelse för det positiva utfallet. SVA utför vetenskapligt arbete med att doku- mentera den svenska antibiotikaresistenssitua- tionen. Detta ökar trovärdigheten för den offi- ciella svenska antibiotikapolicyn. och har utarbetat en åtgärdsplan, som kommer att utgöra ett betydelsefullt instrument för att stärka djur- skyddet för försöksdjuren. Planen innebär bl.a. att myndigheterna kommer att utarbeta bin- dande föreskrifter om djurförsök till stöd för de djurförsöksetiska nämnderna vid den etiska be- dömningen av djurförsök och för att ge de djur som används ett starkare skydd. Enligt åtgärds- planen kommer även bindande föreskrifter om hållande och skötsel av försöksdjur och infor- mationsmaterial att tas fram. Arbetsformerna i de djurförsöksetiska nämnderna skall utvecklas genom fortsatt utbildning med fördjupade dis- kussioner om djurskydd och etik. Vidare skall möjligheten undersökas att utarbeta ett centralt register över försök som prövats av de djurför- söksetiska nämnderna. I åtgärdsplanen påpekar myndigheterna även att fördjupade översyner bör göras i fråga om djurförsök förenade med lidande, förutsättningar för etisk prövning och användning av djur i undervisningen. Revisionens iakttagelser RRV har lämnat revisionsberättelser utan in- vändningar för SVA och CFN avseende . (behandlas under avsnitt 5 Jordbruk och trädgårdsnäring.) 27.4 Anslag E1 Tabell 27.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 80 563 2000 Förslag 85 188 2001 Beräknat 86 619 1 2002 Beräknat 88 136 1 1 Motsvarar 85 188 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnosti- serande och bekämpande av infektionssjuk- domar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för Zoo- noscenter i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslabora- torium enligt EG:s zoonosdirektiv. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansie- rade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. slu- tade med nollresultat med under- skott. Den förbättrade ekonomin beror på att uppdragsintäkterna ökat som kostna- derna kunnat begränsas. Dessutom har upp- dragsforskningen ökat kraftigt . Det besparingsprogram som inleddes har varit framgångsrikt och be- sparingarna har kunnat genomföras utan upp- sägningar. Besparingsprogrammet har avslutats . Regeringens överväganden Resultatinformation SVA ansvarar för beredskap mot smitt- samma djursjukdomar, bl.a. genom att medverka i ett världsomfattande informationsnät för kart- läggning av allvarliga epizootiska sjukdomar. I det förebyggande arbetet är SVA rådgivare till och Svenska djurbönders smitt- skyddskontroll rörande införsel av levande djur. Vid utbrott av epizootisk sjukdom ansvarar SVA för diagnostiken och bidrar med expertis vid ut- redning och sanering. Regeringen bedömer att SVA:s arbete i bered- skapshänseende och med att medverka till att förhindra spridning av allvarliga smittsamma djursjukdomar till är mycket viktigt. har särskilda medel avsatts för att driva vid SVA. Detta utgör nu en central instans för insamling och analys av zoonosdata i enlighet med EG:s zoonosdirektiv. Inrättandet av har lett till en ök- ning av uppdragsverksamheten. lämnar en rapport till EU om zoonos- läget i . Rapporten tas fram i samarbete med , och . Med anledning av den pågående undersök- ningen av förekomsten av den problematiska zoonosen enterohemorrhagisk Escherichia coli (EHEC), har 6 000 EHEC-prov analyserats vid SVA . Hos människa kan sjuk- domen leda till allvarliga bestående njurskador och har i allvarligare fall resulterat i dödsfall i flera länder. Smittvägarna är ännu inte klarlagda, men nötkreatur anses vara en viktig smittkälla. har SVA i samarbete med Jord- bruksverket initierat nya studier över före- komsten av EHEC hos får och vilda djur, bl.a. rådjur och kanadagäss. Det policydokument med rekommendationer om åtgärder när EHEC på- visas hos djur, som har utarbetats av SVA i samarbete med Jord- bruksverket, och , kommer prioriterat att revide- ras av . Smittskyddssituationen i och i har varit jämförelsevis god. En för EU ny sjukdom, bluetongue hos får, har emellertid påvisats i . Detta är en virussjukdom som överförs av vissa typer av myggor. Den sortens myggor finns inte i . Infektiös laxanemi har påträffats i och viral hemorrhagisk septikemi har påvisats i . drabbades av samma sjukdom i en fiskodling på , men det ser inte ut att finnas något samband mellan utbrotten. I har rabies hos får upptäckts och det kunde konstateras att det rörde sig om en rabiesstam som förekommer hos fladdermöss i . Detta var första gången som naturlig överföring av fladdermus- rabies till däggdjur påvisats inom EU. Detta visar att smitta kan hitta nya och oförutsedda vägar för spridning mellan djurslag. I har bl.a. före- kommit ett utbrott av swollen head syndrome hos fjäderfä i . Sjukdomen bekämpades i enlighet med epizootilagen eftersom den inte på- visats i tidigare. För denna sjukdom har ansökt om tilläggsgarantier hos EU. Spridningen blev emellertid alltför stor och där- för gick det inte att stoppa den trots utslaktning av flera avelsflockar. Sjukdomen betraktas nu som en produktionssjukdom där vaccination kan tillämpas vid behov. SVA har en viktig uppgift i att följa utvecklingen och förändringarna i sprid- ningen av smittsamma djursjukdomar och i att snabbt diagnosticera sjukdomar och att ge bl.a. service i form av snabb diag- nostik och vetenskaplig expertis vid sjuk- domsutbrott. Vid samtliga fall av epizootiska sjukdomar har SVA under led- ning deltagit vid utformande av bekämpnings- strategier, saneringsplaner m.m. och har även svarat för diagnostiken. SVA upprätthåller en dygnstäckande beredskap. Även vid mer kompli- cerade fall av salmonellos har SVA deltagit i arbetet med att ta fram saneringsplaner. SVA har därmed uppfyllt målen att diagnosticera och be- gränsa förekomsten av såväl zoonoser som all- varliga infektionssjukdomar hos djur samt att upprätthålla hög beredskap mot dessa. Regeringen bedömer att SVA utfört ett gott arbete i beredskapsavseende och med att med- verka till att förhindra spridning av allvarliga smittsamma djursjukdomar inom . Kompetensen hos SVA är viktig för att SVA skall kunna hålla en hög vetenskaplig profil i EU- arbetet. De kunskaper som inhämtas via EU:s forskningsprogram ger värdefulla kunskaper om sjukdomar som inte förekommer i och bidrar till att förbättra den svenska beredskapen. Deltagandet är också viktigt för att få gehör för svenska krav på att förklaras fritt från vissa sjuk- domar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 27.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 149 517 148 882 635 (varav tjänsteexport) (13 855) (13 855) (0) Prognos 1999 152 500 154 900 -2 400 (varav tjänsteexport) (14 100) (14 100) (0) Budget 2000 149 500 149 500 0 (varav tjänsteexport) (13 900) (13 900) (0) Slutsatser Regeringen anser att ytterligare medel till med- finansiering av forskningsprojekt, där EU finan- sierar hälften bör tillföras SVA. har det funnits medel avsatta för EU:s nuvarande fjärde ramprogram för forskning och utveckling, men inför femte ramprogrammet finns inte medel. SVA måste få möjlighet till finansiering av den hälftendel som EU inte bekostar. Behovet upp- skattas till . Vid anslags- beräkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . bedöms anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 8.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 80 563 Pris- och löneomräkning +533 Justering av +2 092 Överföring från anslaget F3 +2 000 Förslag 2000 85 188 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 27.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 80 277 2000 Förslag 75 669 2001 Beräknat 77 167 1 2002 Beräknat 78 803 1 1 Motsvarar 75 669 tkr prisnivå. är chefsmyndighet för dist- riktsveterinärorganisationen. Distriktsveteri- näravdelningen ansvarar för ledning och sam- ordning av verksamheten inom organisationen. I ansvaret innefattas frågor om bl.a. budget och ekonomiskt resultat, löne- och taxesättning, tjänstetillsättningar och avtalsfrågor samt frågor om kompetensutveckling. Länsstyrelsernas uppgifter omfattar bl.a. dist- riktsveterinärorganisationen samt samordning av åtgärder mot djursjukdomar och brister i djur- skyddet inom länen i enlighet med Jordbruks- verkets riktlinjer. är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogs- bruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en dist- riktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. Distriktsveterinärorganisa- tionen skall i samarbete med bl.a. den av lant- bruksnäringen organiserade hälsokontrollverk- samheten medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna och i övrigt av anslag över stats- budgeten. Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet ut- gör en betydande del, samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinär- kostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om av- gifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller myndig- hetsförordnande. Regeringens överväganden Resultatinformation uppvisade un- der en positiv ekonomisk ut- veckling av verksamheten i jämförelse med tidi- gare år och med ett ekonomiskt överskott för verksamheten. Av årsredovisningen framgår att den positiva ekonomiska utvecklingen för dist- riktsveterinärorganisationen fortsatt även under . Av årsredovisningen framgår vidare bl.a. att antalet debiterade förrättningar ökade från ca 251 600 till ca 278 400 , dvs. antalet förrättningar ökade med ca 26 800. I årsredovisningen för har Jordbruks- verket uppfyllt de återrapporteringskrav som re- geringen angivit i regleringsbrevet. Av anslags- beloppet för budgetåret har ca utgått som ersättning till avlägset boende djurägare för veterinärvård. I likhet med före- gående år har ersättningen främst utgått till djurägare i de mera nordligt belägna och djurglesa länen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.6 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter (som får disponeras)1 Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1998 277 686 276 271 1 415 101 Prognos 1999 286 789 287 538 -749 100 Budget 2000 285 000 285 000 0 100 1 Inklusive intäkter av anslaget E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Slutsatser Mot bakgrund av ovannämnda beräknar rege- ringen anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser. Tabell 27.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 80 277 Pris- och löneomräkning +592 Överföring till anslaget B1 -1 000 Överföring till anslaget E3 -1 200 Överföring till anslaget E4 -1 000 Överföring till anslaget F1 -2 000 Förslag 2000 75 669 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Tabell 27.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 590 2000 Förslag 22 381 2001 Beräknat 22 313 1 2002 Beräknat 22 784 1 1 Motsvarar 21 881 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för djurskydds- främjande åtgärder, bl.a. kostnader för provning från djurskyddssynpunkt av djurhållningssystem, inredningsdetaljer i stallar m.m. och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas också medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjukdatasystemet. Regeringens överväganden Resultatinformation har in- rättat en särskild djurskyddsenhet med det sam- lade ansvaret för tillämpningen av djurskyddslag- stiftningen. har dessutom tillsatt en central tillsynsgrupp inom den nya djurskyddsenheten för verkets centrala djur- skyddstillsyn och för utökat stöd till länsstyrel- ser och kommuner i deras tillsynsarbete. I till- synsgruppen skall ingå representanter för bl.a. länsstyrelser, kommuner och polismyndigheter. Till gruppen kommer kontaktpersoner från bransch- och djurskyddsorganisationer att ad- jungeras. startade ett landsomfattande transportprojekt som planeras avslutas . Projektet syftar till att klarlägga hur djurskyddet funge- rar i samband med transporter av djur, t.ex. vid slakttransporter och export av djur, transport av ren från sommar- till vinterbete, djurtransporter till marknader och under båt- eller färjetrans- porter. Projektet skall också höja kompetensen när det gäller tillsynen av djurtransporter hos samtliga tillsynsmyndigheter och inom polisen. Anslaget skall bekosta utbildning av djur- skyddsinspektörer som anordnas av i samarbete med Jordbruks- verket. Verkets tjänstemän deltar också som föreläsare. För djurskyddsinspektörer anordnas en grundkurs i djurskydd för lantbrukets djur och fördjupningskurs i djurskydd för olika djurslag. Det anordnas även fördjupningkurs i hantering av djurskyddsärenden för inspektörer och veterinärer samt en kurs i djurskydd och förprövning för länsveterinärer och byggnads- rådgivare. har en referensgrupp för värphönshållning. Områden som gruppen arbetat med är framtagning av pro- grammet för ny teknikprovning och dispens- programmet för traditionella buranläggningar, utvecklingen av ny teknik samt införandet av nya forskningsprogram m.m. har även möjliggjort forsk- ningsprojekt bl.a. om mjölkningsrobotarnas funktion parallellt med ny teknikprovning av dem, dränerande gummigolv för nötkreatur samt effekten av interaktion mellan ko och kalv och dess inverkan på fysiologi, beteende och hälsa. Inom nyteknikprovningen pågår provning av bl.a. vacuumgödsling för svinstallar och automa- tisk räkning av daggamla kycklingar. Med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. utfärdar före- skrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och utser huvudmän för de olika kontrollerna. Huvudmän är Svensk Mjölk, Svenska djurhälso- vården, , och . Syftet med kontrollerna är att motverka eller förebygga sjukdomar hos djur. Anslutningen till kontrollen är frivillig. I samverkan med distriktsveterinär- organisationen har Svensk Mjölk för avsikt att använda sin andel av anslaget till utvecklings- arbete rörande ett hälsoprogram med tyngd- punkt på friskvård för mjölkkor kallat FRISKKO 2000. Det utvecklade djursjukdataprogram, kallat Vet@, som tagit i drift kommer att bli ett viktigt hjälpmedel i den förebyggande djurhälsovården och i den direkta djursjukvården och innebär bl.a. att sjuk- domsutveckling och läkemedelsanvändning kommer att kunna följas på ett ändamålsenligt sätt.