prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Antalet fängelsedömda som avtjänade sitt straff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll var i medeltal 381 per dag, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet frivårdsklienter var i medeltal 11 186 per dag. *Ekonomiskt utfall Polisväsendet förbrukade mindre än vad som anvisats för verksamheten. Eftersom det vid ingången av fanns ett underskott på 219 miljoner, återstod vid budgetårets utgång ett anslagssparande om , vilket beräknas förbrukas . Vid utgången av 1998 hade åklagarväsendet ett anslagssparande på . Ca1/3 av detta beräknas förbrukas under . Domstolsväsendet förbrukade mer än vad som anslagits för verksamheten. Vid ingången av 1999 återstod av anslagssparandet. Detta beräknas förbrukas . Kriminalvården har förbrukat mer än vad som anslagits för verksamheten, i enlighet med tidigare beslut om omfördelning inom rättsväsendet av kriminalvårdens outnyttjade medel. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till , vilket beräknas förbrukas . Genomförda förändringar i verksamheten *Tillförda resursförstärkningar har ett intensivt reform- och förändringsarbete bedrivits inom rättsväsendets olika verksamhetsområden. Rättsväsendet har, för att kunna genomföra viktiga reformer, tillförts resursförstärkningar. Enligt beslut i enlighet med förslaget vårproposition tillfördes rättsväsendet för budgetperioden 2001. Dessutom tillfördes polisväsendet engångsvis i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen för . Betydande resursförstärkningar tillfördes och omfördelades inom rättsväsendet även enligt beslut i enlighet med förslaget i budgetpropositionen . *Polisväsendet Den stora verksamhetsreformen, med polisverksamhet förlagd till närpolisområden och ett problemorienterat arbetssätt som bas, har organisatoriskt kunnat genomföras. Det återstår att vidta åtgärder som säkerställer att polisverksamheten i närpolisområdena utvecklas till att utgöra en effektiv bas i polisväsendet. har varje polismyndighet en polisstyrelse med ledamöter som, efter nominering av de politiska partierna, utses av regeringen. har fått ett ökat ansvar för tillsynen över polisen och har också fått en utvidgad föreskriftsrätt. Från är länsmyndighetsorganisationen fullständigt genomförd, dvs. varje polismyndighet omfattar ett län. Säkerhetspolisen har blivit öppnare. De tidigare, delvis hemliga föreskrifterna om registrering av uppgifter i Säkerhetspolisens register upphävdes av regeringen . Från regleras registrering i SÄPO-register i huvudsak genom bestämmelserna i polisdatalagen (1998:622). Bestämmelserna om absolut sekretess för uppgifter i register har upphävts. Från gäller en presumtion för sekretess och uppgifter kan i vissa fall lämnas ut. För att klarlägga säkerhetstjänsternas inrikes verksamhet från slut fram till har regeringen tillkallat en kommission. Utredningsarbetet skall redovisas till regeringen . *Förundersökningsledning Riksåklagaren har efter samråd med beslutat om förändrade principer för fördelningen av förundersökningsledningen mellan polis och åklagare. De nya reglerna, som gäller från , syftar till att ge polisen ett större ansvar för de förhållandevis mindre grova brotten och att åklagarna skall kunna fördjupa sina insatser i mer komplicerade utredningar. *Åklagarväsendet Åklagarväsendet genomgick en genomgripande modernisering av organisation och arbetssätt. Förändringsarbetet har fortsatt . sammanfördes åklagarmyndigheterna i och till en myndighet. inrättades som en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet med uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet. Från ingår, utöver storstadslänen, även och i . *Domstolsväsendet Moderniseringsarbetet inom domstolsväsendet drivs vidare. Arbetet syftar till att säkerställa en hög kompetens och en mer flexibel verksamhet med minskad sårbarhet. Även i fortsättningen inriktas arbetet på att såväl domarnas som domstolarnas verksamhet skall renodlas och koncentreras till de dömande uppgifterna. har från en ny organisation för att kunna driva och stödja det fortsatta reformarbetet i nära samverkan med domstolarna i alla delar av landet. inrättades miljödomstolar vid fem tingsrätter samt en miljööverdomstol i . Då dessa domstolar bl.a. handlägger vattenmål avvecklades därför Vatten- överdomstolen i och vattendomstolarna vid de fem tingsrätterna. avvecklas verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Verksamheten avses vara avvecklad . *Kriminalvården De besparingar som har genomförts inom kriminalvården har krävt omfattande förändringar av organisationen. har ett arbete pågått för att utveckla verksamheten och höja säkerheten. har ytterligare tre kriminalvårdsanstalter lagts ned och vid några andra minskades antalet platser. Sammanlagt minskade antalet anstaltsplatser med 259. Kriminalvårdens lokala myndighetsnivå har omorganiserats. finns 37 lokala kriminalvårdsmyndigheter. *lades verksamheten vid forskningsenhet vid samman med verksamheten vid (). är forskningen för rättsväsendet koncentrerad till BRÅ. arbete (KBA) har avslutat sitt arbete och övertog BRÅ uppgiften att ge stöd till det lokala brottsförebyggande arbetet, inklusive den särskilda satsningen på det brottsförebyggande arbetet i storstadsregionernas utsatta områden. övertog BRÅ också KBA:s uppgifter att initiera och ge stöd till medlingsprojekt i landet. *till Brottsofferfonden höjdes till från . Därmed blev det möjligt att öka det statliga stödet till ideella organisationer som stödjer brottsoffer. *Utbildning och annan kompetensutveckling Särskilda insatser för att förbättra utbildningen på olika nivåer och annan kompetensutveckling inom alla rättsväsendets verksamhetsområden påbörjades eller beslutades . *Förändringar i lagstiftning som påverkar verksamheten genomfördes en rad lagstiftningsförändringar som i olika grad påverkat rättsväsendets arbete. Bland de viktigaste kan nämnas kvinnofridsreformen, ett samlat åtgärdsprogram mot våld mot kvinnor, förändringar i påföljdssystemet som trätt i kraft och förändringar i polisregisterlagstiftningen. Ny lagstiftning har också tillkommit när det gäller bl.a. barnpornografi, narkotika i trafiken, kameraövervakning och polisens befogenheter att ingripa mot ordningsstörningar. 3.3 Bedömning av resultatet 1998 Det övergripande målet 1998 var att garantera den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. För kriminalpolitiken var målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. De prioriteringar som gällde för rörde det brottsförebyggande arbetet, arbetet mot vardagsbrottsligheten och mot våldsbrottslighet, särskilt våld mot kvinnor. Vidare prioriterades arbetet mot brottslighet med rasistiska inslag och mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten, t.ex. ekonomisk brottslighet, narkotikabrottslighet och mc-relaterad brottslighet. Det är mot denna bakgrund som resultatet för skall bedömas. 3.3.1 Brottslighet och trygghet tillståndet och utvecklingen *Brottsutvecklingen Den i det närmaste linjära ökningen av antalet polisanmälda brott har ersatts av fluktuationer kring en relativt nivå. anmäldes 1 190 812 brott vilket var ca 5 500 (0,) färre än och 28 000 färre än . minskade det totala antalet anmälda brott jämfört med . Antalet tillgreppsbrott (som utgör av alla anmälda brott) minskade med ett par procent och nivån är nu lägre än 1990. Minskningen har fortsatt . Både bostadsinbrott, inbrott i källare och vind, biltillgrepp och särskilt cykelstölder minskade . Däremot fortsatte ökningen av antalet anmälda inbrott i fritidshus och anmälda fickstölder ökade med mer än en fjärdedel. Diagram 3.1 Antal polisanmälda brott 1975-1998 Anmälda våldsbrott (3-6 kap. BrB, vilka utgör av samtliga anmälda brott) har uppvisat en annan utveckling än anmälda tillgreppsbrott. Under början av 1990- talet ökade antalet anmälda våldsbrott men har sedan varit relativt . ökade de jämfört med . Den andelsmässigt största ökningen gäller anmälda misshandelsbrott mot kvinnor och våldtäktsbrott. har ökningen avstannat. Antalet anmälda brott var lika stort som . Antalet anmälda bedrägeribrott fortsatte att minska och , liksom antalet anmälda rattfylleribrott. Anmälda skadegörelsebrott har ökat kontinuerligt . En stor del av ökningen avsåg klotter. minskade dock de anmälda skadegörelsebrotten, däribland klotterbrotten, jämfört med . Antalet anmälda narkotikabrott ökade. Den antalsmässigt största ökningen gällde anmälningar om innehav eller eget bruk av narkotika. Anmälningar av hets mot folkgrupp ökade kraftigt jämfört med , men minskade något igen . Anmälningar rörande olaga diskriminering ökade något jämfört med . har ökningen fortsatt. Enligt var antalet anmälda brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv högre 1998 än 1997. *Vad påverkar brottsutvecklingen? Flera andra faktorer, utöver en förändring av den faktiska brottsligheten, kan påverka utvecklingen av antalet polisanmälda brott. Det gäller bl.a. allmänhetens anmälningsbenägenhet och polisens insatser för att upptäcka brott. Det är svårt att avgöra om de förändringar som rapporteras från till ett annat speglar utvecklingen av den faktiska brottsligheten eller enbart en förändring av andelen "synliga" brott. I ett längre tidsperspektiv, och framåt, är det enligt BRÅ troligen så att den faktiska brottsligheten totalt sett ökat något mer än den anmälda brottsligheten. Det gäller framför allt förmögenhetsbrottsligheten. När det gäller våldsbrott (särskilt våld mellan bekanta) är det, också enligt BRÅ, troligen så att den faktiska brottsligheten inte ökat lika mycket som den anmälda brottsligheten. BRÅ:s prognoser för brottsligheten bygger på ett antal samhällsfaktorer som visat sig ha samband med utvecklingen av anmälda brott. Prog-noserna har tidigare visat sig stämma relativt väl med den faktiska utvecklingen. har de anmälda tillgreppsbrotten minskat (se avsnitt 3.4.2) trots att de enligt prognosen förväntas öka . En sådan skillnad kan bero på de åtgärder som vidtagits inom rättsväsendet och på det brottsförebyggande arbete som sker i samhället i övrigt. När det gäller minskningen av t.ex. bostadsinbrott, bedrägerier och skadegörelsebrott är det, enligt BRÅ, troligt att den ökade inriktningen på att förebygga brott också gett denna effekt. *Brottslighet och trygghet i ett internationellt perspektiv Utvecklingen av brottsligheten har varit likartad i hela västvärlden under . Brottsligheten i ligger, enligt internationella offerundersökningar (Internationella jämförelser av brottsligheten. BRÅrapport 1999:3), nära genomsnittet för länder i västvärlden (elva länder ingick i undersökningen). Brottsligheten i är dock, i högre utsträckning än i många andra länder, koncentrerad till mindre allvarliga brott. Det kan vara en anledning till att var det land där den största andelen av invånarna kände sig trygga ute . Andelen som kände sig otrygga hade också minskat något () jämfört med . 3.3.2 De viktigaste resursinsatserna från rättsväsendet 1998 och *Polisen och åklagarväsendet Polisen har använt en stor del av sina resurser på de prioriterade områdena våldsbrott, narkotikabrott och ekobrott. Av myndigheternas totala kostnader 1998 avsåg dessa brottstyper. Det är en lika hög andel som 1997. Ärendeinströmningen från polisen till åklagar- väsendet var densamma som 1997, ca 194 000 ärenden, men antalet ärenden minskade . avslutades 202 000 ärenden. Åklagarväsendet har lagt ner stora resurser på de prioriterade områdena våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. Sådana ärenden utgjorde av det totala antalet avslutade ärenden medan resursförbrukningen motsvarade av åklagarväsendets totala resurser. *Domstolsväsendet Antalet till tingsrätterna inkomna mål har fortsatt att minska . Däremot har antalet inkomna brottmål, efter att ha minskat , ökat medan tvistemålen fortsatt att minska. Antalet till hovrätterna och till inkomna mål ökade . För länsrätterna har antalet inkomna mål minskat kraftigt. Det gäller särskilt mål enligt socialtjänstlagen, medan däremot antalet inkomna mål till kammarrätterna och till Regeringsrätten har ökat jämfört med . Det pågående reformarbetet inom domstols- väsendet innebär bl.a. att ett antal försök och projekt har inletts i syfte att dels pröva en ökad samverkan mellan domstolarna, dels få ett bättre underlag för fortsatt förändringsarbete. har från en ny organisation för att, i nära samverkan med domstolarna, driva och stödja det fortsatta reformarbetet rörande domstolarnas arbetsformer och administration. *Kriminalvården Inom kriminalvården har särskilda insatser gjorts för dömda under , för att utveckla och kvalitetssäkra programverksamheten, tillgodose sexualbrottsdömdas behandlingsbehov och hålla antalet avvikelser från anstalt på en fortsatt låg nivå. Betydande insatser har också gjorts för att förbättra förhållandena för häktade. *Övrig verksamhet inom rättsväsendet Insatserna för att ge stöd till och stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet har genomförts av arbete och av . BRÅ har bedrivit 36 forsknings- och utvecklingsprojekt av vilka 24 legat inom de av regeringen särskilt prioriterade områdena. har i samarbete med påbörjat två projekt med brottsoffersamordnare respektive länsassistent, som skall utveckla och samordna brottsofferarbetet inom större geografiska områden. har efter överläggningar med och påbörjat ett projekt som syftar till att förbättra lokala vårdenheters möjligheter att ta hand om vårdsökande, som är i riskzonen för att begå våldsbrott. Detta projekt är ett led i strävandena att förbättra samhällets brottsförebyggande arbete genom att informera om de erfarenheter som vunnits inom verkets verksamhetsområden. *Lagstiftningsarbete Ett omfattande lagstiftningsarbete som påverkar möjligheterna till måluppfyllelse har utförts. beslutade regeringen och om olika delar av kvinnofridsreformen, ett samlat åtgärdsprogram för att motverka våld mot kvinnor. Den omfattar ny och skärpt lagstiftning. Bland annat infördes brottet grov kvinnofridskränkning och köp av sexuella tjänster kriminaliserades. En mängd andra åtgärder för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och för att ge stöd till brottsoffer vidtogs också. Myndigheterna inom samtliga verksamhetsområden har getts särskilda uppdrag, med krav på återredovisning, i syfte att förbättra arbetet för att bekämpa våld mot kvinnor. Det straffbara området när det gäller barnpornografi har också ändrats . I princip all befattning med barnpornografi, även innehav, är nu straffbar. Barnpornografiska skildringar har också flyttats bort från det grundlagsskyddade området och barnpornografibrottet regleras nu enbart i . En nollgräns för narkotika i trafiken har införts genom ändringar i bl.a. trafikbrottslagen (1951:649). Ändringarna innebär att den som kör bil eller annat motordrivet fordon, tåg eller spårvagn med narkotika i blodet kan dömas för rattfylleri. Ett undantag från nollgränsen har dock gjorts för dem som tagit ett narkotikaklassat läkemedel enligt läkares ordination. Från har också påföljdssystemet förändrats bl.a. i syfte att åstadkomma ytterligare alternativ till fängelsestraffet och för att utveckla påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Systemet med intensivövervakning med elektronisk kontroll har permanentats såsom en verkställighetsform vid fängelsestraff upp . Vidare har systemet med samhällstjänst som ett alternativ till fängelse utvidgats och gjorts till en permanent del av påföljdsreglering. En föreskrift om samhällstjänst kan numera meddelas inte bara vid skyddstillsyn utan även vid villkorlig dom. En ny frihetsberövande påföljd, sluten ungdomsvård, har införts för unga lagöverträdare och påföljden överlämnande till vård inom har stramats upp. Reglerna om villkorlig frigivning efter fängelsestraff har också ändrats. Villkorlig frigivning får nu ske tidigast efter att två tredjedelar av strafftiden har avtjänats. Inte bara den straffrättsliga lagstiftningen har ändrats. Lagstiftning som förbättrar myndigheternas arbetsmetoder och möjligheterna att förebygga och förhindra brott har mycket stor betydelse för rättsväsendets möjligheter att uppnå målen för verksamheten. En ny lag (1998:150) om allmän kameraövervakning trädde i kraft . Den nya lagen ger ökade möjligheter att använda kameraövervakning i syfte att förebygga och förhindra brott. ändrades även polislagen (1984:387) bl.a. för att öka polisens möjligheter att ingripa i förebyggande syfte vid ordningsstörningar. Polisen har vidare genom en ny polisdatalag (1998:622) getts förbättrade möjligheter att använda datatekniken i sitt arbete. 3.3.3 Rättsväsendets prestationer och effekterna av rättsväsendets verksamhet Effekterna av rättsväsendets verksamhet för att tillgodose den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet är i många fall svåra att renodla och mäta. Hur brottsligheten och upplevelsen av trygghet utvecklas påverkas också huvudsakligen av samhällsutvecklingen. pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att målen för rättsväsendets verksamhet skall kunna formuleras på ett sådant sätt att effekterna av de statliga insatserna inom utgiftsområdet kan mätas mer effektivt och ur ett rättskedjeperspektiv. Redovisningen av effekterna och regeringens slutsatser i det följande avser utfallet av de insatser som gjorts och de åtgärder som vidtagits eller planeras för att förbättra förutsättningarna för att nå målen för rättsväsendets verksamhet. *Polisväsendet Polisens insatser på åtskilliga områden, framför allt när det gäller våld mot kvinnor och inom familjen, krogrelaterat våld och narkotikabrott, syftar bl.a. till att fler brott skall upptäckas och beivras. Det finns anledning att anta att polisens s.k. proaktiva verksamhet inom dessa områden har bidragit till ett minskande mörkertal. Det ger i sin tur bättre beslutsunderlag och ökar förutsättningarna för framgång i det fortsatta arbetet, i vilket ytterligare utveckling bl.a. för att öka skyddet för brottsoffer och vittnen är av stor vikt. När det gäller insatserna mot rasistisk brottslighet har samarbetet mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen utvecklats. Myndigheterna har fördjupat sina kunskaper om de grupper och individer som kan antas begå brott med rasistiska inslag och har också i större utsträckning än tidigare kunnat förhindra sådana brott. De mycket allvarliga brott som begåtts mot polismän och journalister aktualiserar frågan om särskild uppmärksamhet på fortsatt kunskapsuppbyggnad och utvecklingsarbete inom rättsväsendet. Samtliga myndigheter skall därför fortsätta att ägna stor kraft åt att öka kunskapen om sådan direkt samhällsfarlig kriminalitet och utveckla metoderna för att effektivare förebygga eller klara upp den. Polisen har även genom utbildning och andra insatser utvecklat det stöd som lämnas till brottsoffer och vittnen. *Åklagarväsendet Att genomströmningstiderna för nästan alla brottstyper ökade kan sannolikt förklaras av att en större andel äldre ärenden avgjorts . Balanserna minskade och andelen ärenden som ledde till lagföring ökade jämfört med . En något mindre andel av de färdiga förundersökningarna skrevs av på grund av att brott inte kunde styrkas. Också åklagarmyndigheterna har genomfört särskilda insatser för att tillgodose brottsoffers och vittnens intressen, vilket på lite kan ha ökat allmänhetens anmälningsbenägenhet för vissa typer av brott. Vid ökade ärendebalanserna totalt sett med . Ärendeinströmningen ökade med uppskattningsvis . Genomströmningstiden för ekobrottsärenden ökade såväl vid som vid övriga åklagarmyndigheter. Andelen ärenden som ledde till åtal eller strafföreläggande var . höjdes den siffran till . Ärendebalanserna hade sjunkit med . Det positiva verksamhetsresultatet tyder på att myndigheten kommit över de svårigheter som fanns i uppbyggnadsfasen. *Domstolsväsendet Genomströmningstiderna vid tingsrätterna ökade något jämfört . Andelen avgjorda mål i tingsrätten som överklagas till hovrätten har varit . I hovrätt har genomströmningstiderna ökat för tvistemål och minskat för brottmål, jämfört med året innan. I länsrätterna har målbalanserna minskats och åldersstrukturen förbättrats, särskilt för skattemålen. I kammarrätterna däremot, ökade balanserna något. Det är ännu för tidigt att uttala sig om effekterna av de insatser som gäller förändringsarbetet inom domstolsväsendet. När det gäller flera av försöksverksamheterna har , på uppdrag av regeringen, påbörjat en utvärdering för att få underlag för det fortsatta reformarbetet. *Kriminalvården Antalet avvikelser från anstalter, häkten och vid permissioner har varit mycket lågt. De tragiska händelser som inträffat i samband med permissioner har föranlett kriminalvården att inleda en översyn av permissionsrutinerna. Genom att utveckla verkställighetens innehåll och bedriva ett aktivt påverkansarbete har kriminalvården förbättrat förutsättningarna för att minska antalet återfall i brott. Narkotikaproblemen i anstalterna har hållits på en oförändrad nivå . *Övrig verksamhet inom rättsväsendet har ökat sitt stöd till det lokala brottsförebyggande arbetet. Detta har bidragit till den ökning av antalet lokala brottsförebyggande råd som redovisas i avsnitt 3.3.4. BRÅ bedriver en omfattande informationsverksamhet och har vidareutvecklat informationsspridningen bl.a. genom en ny webbplats. Ärenden om ersättning för skador av brott har ökat hos , bl.a. till följd av ökad information om möjligheten till ersättning till offer för brott. Från brottsofferfonden har medel delats ut till 83 olika forsknings-, verksamhets- eller informationsprojekt. 32 av dessa har varit inriktade på våld mot kvinnor. 3.3.4 Åtgärder utanför rättsväsendet Lokala brottsförebyggande råd har inrättats i ett ökande antal kommuner. De finns nu i ca 130 kommuner jämfört med ca 30 och ca 50 . I många av dessa har också ett aktivt arbete för att förebygga brott påbörjats. I enlighet med regeringens intentioner i det nationella brottsförebyggande programmet finns nu bättre förutsättningar för ett lokalt brottsförebyggande arbete mot framför allt den s.k. vardagsbrottsligheten. Om dessa förutsättningar fullt ut tas till vara innebär det att brott kan förebyggas mera effektivt. Rättsväsendet har här en pådrivande och stödjande roll. Det arbete som kan ge direkt brottsförebyggande effekt är det lokala inom andra utgiftsområden, av kommuner, frivilligorganisationer, näringslivet och av enskilda. 3.3.5 Regeringens analys och slutsatser av verksamheten 1998 Den anmälda brottsligheten har sammantaget inte ökat och den har minskat . Som angetts, kan minskningen av vissa typer av tillgreppsbrott och av skadegörelsebrott hänga samman med de ökade insatserna för att förebygga brott. Att antalet anmälda brott mot person ökat har troligen delvis att göra med att rättsväsendets insatser mot dessa typer av brott ökat. En ökad anmälningsbenägenhet är positiv genom att en större del av den tidigare dolda brottsligheten blir synlig. Det ger förutsättningar för ökad kunskap om brottsligheten som underlag för det fortsatta förändringsarbetet inom rättsväsendet. Det ger också en bra utgångspunkt för ett problemorienterat arbetssätt inom polisväsendet och för övrigt förändringsarbete inom rättsväsendet. Det kan dock inte uteslutas att den statistiska ökningen av vissa typer av våldsbrott också motsvaras av en faktisk ökning. Regeringen ser med oro på utvecklingen av den anmälda våldsbrottsligheten och bedömer att det är viktigt att noga följa utvecklingen. *Polisväsendet Regeringen bedömer att polisen har förstärkt verksamheten inom de prioriterade brotts- områdena. Våldsbrottsligheten har angripits på ett mer problemorienterat sätt och insatserna mot brott med rasistiska inslag har utvecklats. Stödet till brottsoffer har också förstärkts. Regeringen bedömer att det är av vikt att utvecklingen på dessa områden fortsätter med oförminskad styrka. När det gäller utredningsverksamheten är det positivt att ärendebalanserna nu minskar. Eftersom handläggningstiderna blir längre ägnas framöver särskild uppmärksamhet åt dessa frågor.