prop · GN03150D1 · 2000-01-01 00:00:00 — På svarar ökade pensionskostnader för den största förändringen. I tabell 7.3 i kapitel 7 redovisas uppgifter om antalet anställda inom staten . Not 7 Kostnader för lokaler Miljoner kronor 1999 1998 Försvarsmakten 2 370 2 324 Polisväsendet 1 158 1 162 1 017 995 635 564 626 643 inklusive försäkringskassorna 511 565 496 516 475 459 461 425 459 454 457 446 402 372 379 347 283 261 279 263 259 281 240 260 235 202 220 213 193 179 94 87 54 45 32 36 17 17 Övriga myndigheter 4 Eliminering av inomstatliga lokalkostnader -4 581 -3 995 Summa 10 814 10 839 Elimineringarna sist i tabellen utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och . Not 8 Övriga driftskostnader Miljoner kronor 1999 1998 17 518 20 641 Försvarsmakten 15 532 29 873 7 077 5 839 Polisväsendet 1 445 1 304 1 228 1 180 1 210 1 286 1 164 1 161 inklusive försäkringskassorna 1 152 729 1 151 866 1 130 687 1 102 1 155 1 082 1 014 1 075 928 968 906 870 967 5 702 6 642 1 906 1 140 1 173 1 158 682 399 Övriga myndigheter 16 762 17 401 Elimineringar -28 462 -31 363 Summa 51 467 63 913 Driftskostnaderna består till största delen av förvaltningskostnader. Elimineringarna sist i tabellen avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. redovisar kostnader för varor och materiel. redovisades här avseende anskaffningsutgifter för anläggningstillgångar. Den största delen av dessa anläggningstillgångar avsåg maskiner och inventarier som balanserats som pågående nyanläggningar. Försvarsmakten redovisar anskaffning av krigsorganisatoriska anläggningstillgångar som investering medan den anskaffning som skedde 1998 redovisades som driftskostnad. Försvarsmakten har inte justerat jämförelsevärden för ändrad redovisningsprincip, varför detta inte heller ändrats i denna årsredovisning. post består av kostnader för verksamhet som inte är aktiverade i väganläggningar och inte heller kan hänföras till personal- och lokalkostnader. Not 9 Avskrivningar Miljoner kronor 1999 1998 Försvarsmakten 3 474 3 425 2 506 2 403 1 992 1 952 772 764 Polisväsendet 551 423 inklusive försäkringskassorna 384 320 275 270 839 702 592 697 350 351 80 80 Övriga myndigheter 4 010 3 690 Summa 15 825 15 077 Försvarsmaktens avskrivningar avser även krigsorganisatoriska anläggningstillgångar anskaffade , invärderade 1998 och 1999. avskrivningar avser främst avskrivningar av väganläggningar. avskrivningar avser främst avskrivningar av järnvägsanläggningar. Not 10 Resultat av andelar i dotterföretag och intresseföretag kronor 1999 1998 : Förvaltningsaktiebolaget 8 543 97 3 337 4 691 2 726 2 995 772 1 097 770 434 539 301 470 1 084 347 359 310 193 266 384 146 304 110 45 92 1 252 78 45 77 - 72 537 65 34 58 135 54 93 31 50 22 29 12 -3 9 709 8 2 7 28 -4 34 -16 12 -25 217 AB -25 5 -33 -153 -76 -89 Övriga bolag inom 14 2 18 756 14 923 0 2 5 0 Övriga myndigheter 16 -11 Summa 18 777 14 914 Med dotterbolag avses bolag där statens ägarandel överstiger . avses bolag där statens ägarandel är , men lägre än . För 15 av de ovanstående bolagen var förändringen från föregående år större än . Ökningen av resultatandelen i Förvaltningsbolaget beror i huvudsak på försäljning av & . I bilaga 1.4 redovisas information om statliga dotter- och intresseföretag. Not 11 Finansiella intäkter Miljoner kronor 1999 1998 Ränteintäkter avseende upplåningsverksamheten i utländsk valuta 28 847 36 241 Ränteintäkter avseende upplåningsverksamheten i 862 32 892 Överkurs vid emissioner (netto) 327 2 316 Intäktsförda preskriberade obligationer m.m. 48 35 Orealiserade valutavinster (netto) 17 242 - Realiserade valutavinster (netto) 6 251 - Delsumma 78 577 71 484 CSN, 4 068 4 289 varav ränteintäkter avseende studielån som finansierats via upplåning i RGK 3 966 4 175 inklusive försäkringskassorna, ränteintäkter, fonder m.m. 138 609 405 0 35 36 28 24 3 3 Övriga myndigheter 492 364 Summa 83 746 76 809 De finansiella intäkterna har ökat med jämfört med föregående år. Ökningen är hänförlig till att den svenska kronan stärkts vilket medfört orealiserade och realiserade valutavinster. Dessa poster redovisas av () och var föregående år förluster och redovisades då under finansiella kostnader. Den löpande administrationen av upplåningsverksamheten omfattar även en betydande utlåning och även ränteintäkterna i denna del av verksamheten redovisas här. RGK:s ränteintäkter i samband med utlåning i svensk och utländsk valuta har minskat med . Även nettot mellan överkurser och underkurser vid emissioner har minskat jämfört med . Minskningen uppgår till . inklusive försäkringskassornas minskning beror främst på att delpensionsfonden avvecklades 1998. särredovisas finansiella intäkter som inte är räntor separat under . Övriga finansiella intäkter Miljoner kronor 1999 1998 Kammarkollegiet 270 - Allmänna arvsfonden 81 - 80 - inklusive försäkringskassorna 18 550 108 863 0 4 0 3 Övriga finansiella intäkter 306 307 Summa 863 1 727 Kammarkollegiets intäkter består till största del av överskott från statsstödda exportkrediter, vilka uppgick till och som föregående år redovisades under skatter. Allmänna arvsfondens intäkter är utdelning från aktie- och räntekonsortium. uppgick utdelningen till men redovisades då under finansiella intäkter. () intäkter är valutakursvinster. bruttoredovisade FMV kursdifferenser. Föregående år nettoredovisades dessa varför jämförelsevärde saknas. inklusive försäkringskassornas minskning beror på avvecklingen av delpensionsfonden . Staten (SJ:s) finansiella intäkter består huvudsakligen av realisationsvinst vid försäljning av värdepapper. Av SJ:s övriga finansiella intäkter 1998 avsåg räntor vilka skulle ha redovisats under finansiella intäkter. Miljoner kronor 1999 1998 Finansiella intäkter 83 746 76 809 Övriga finansiella intäkter 863 1 727 Summa finansiella intäkter totalt 84 609 78 536 Not 12 Finansiella kostnader Miljoner kronor 1999 1998 Räntekostnader avseende upplåning i 006 104 176 Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta 50 177 60 148 Realiserade kursförluster (netto) 9 562 15 518 Orealiserade valutaförluster (netto) 0 29 505 Realiserade valutaförluster (netto) 0 9 821 Provisioner till banker 326 390 Räntekostnader ungdomsbospar 4 5 Delsumma 149 074 219 576 4 3 195 - 8 - 12 - Övriga myndigheter 214 136 Summa 149 507 219 715 Minskningen av de finansiella kostnader som redovisas av uppgår till jämfört med . Av minskningen är hänförliga till minskade räntekostnader för upplåning i svensk och utländsk valuta. Kronförstärkningen har medfört realiserade och orealiserade valutavinster, vilket förklarar av minskningen då dessa poster redovisas på intäktssidan. Resterande skillnad är hänförlig till kursförluster på obligationer som minskat med . För närmare kommentarer och redovisning av statsskuldens kostnader hänvisas till textavsnittet 4.5 om statsskulden. särredovisas finansiella kostnader som inte är räntor separat under . Övriga finansiella kostnader Miljoner kronor 1999 1998 1 335 157 - inklusive försäkringskassorna 72 272 22 110 632 786 0 13 0 12 Övriga myndigheter 42 217 Summa 2 868 2 745 års bokslut redovisar det bedömda värdet på utestående fordringar liksom risken för slutliga förluster i det utestående engagemanget. Av kostnaderna på nästan avser reservering för engagemangsrisk och reservering av skadefordringar. övriga finansiella kostnader består nästan uteslutande av reservering för framtida garantiförluster. Reserveringen är en ny redovisningsprincip och något jämförelsetal är inte framräknat. inklusive försäkringskassornas minskning beror på delpensionens avveckling 1998. Statens järnvägars (SJ) kostnader är till största delen hänförliga till leasingkostnader. Av SJ:s övriga finansiella kostnader 1998 avsåg räntor vilka borde redovisats under finansiella kostnader. Miljoner kronor 1999 1998 Finansiella kostnader 149 507 219 715 Övriga finansiella kostnader 2 868 2 745 Summa finansiella kostnader 152 375 222 460 Noter till balansräkningen (13 51) Not 13 Balanserade utgifter för forskning och utveckling Miljoner kronor 1999 1998 inklusive försäkringskassorna 600 439 Polisväsendet 136 83 128 145 60 - 50 - 28 22 25 12 21 14 65 - - 86 Övriga myndigheter 94 47 Summa 1 207 848 inklusive försäkringskassornas forsknings- och utvecklingstillgångar utgörs i huvudsak av aktiverade kostnader för utveckling av det nya pensionssystemet. Enligt regeringens beslut aktiveras kostnaderna och finansieras med lån i . Lånet amorteras och när pensionssystemet tas i drift görs avskrivningar på tillgången. Polisväsendets kostnader avser utveckling av datorsystem, bl.a. avseende en teknisk plattform gemensam för hela polisväsendet. kostnader utgörs i huvudsak av utveckling av informationssystem. Not 14 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Miljoner kronor 1999 1998 54 - 12 13 4 5 3 2 Övriga myndigheter 11 20 Summa 236 193 immateriella del av det kontoadministrativa system som hanterar pensionsmedlen har aktiverats och avskrivningarna påbörjas när systemet tas i drift. Statens fastighetsverks immateriella tillgångar avser hyres-, bostads- och tomträtter. Svenska Kraftnäts immateriella tillgångar avser markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter. Not 15 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Miljoner kronor 1999 1998 7 - 5 4 - 1 Övriga myndigheter 1 2 Summa 13 7 Här redovisas långfristiga förskott till leverantörer av immateriella anläggningstillgångar, t.ex. utvecklingskostnader för dataprogram. Not 16 Byggnader, mark och annan fast egendom Miljoner kronor 1999 1998 10 811 11 114 10 744 10 861 1 660 1 459 959 982 inklusive försäkringskassorna 284 340 389 384 247 185 3 939 4 240 3 459 1 920 350 352 208 217 Övriga myndigheter 387 353 Summa 33 437 32 407 förvaltar för statens räkning det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Den största delen av fastigheterna tillhör vårt nationella kulturarv. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader och landshövdingsresidensen. De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden ovan odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas främst jordbruksegendomar som av kulturella skäl är i statens ägo, t.ex. kungsgårdarna. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Dessa är dock upptagna till ett lågt värde eller inget värde alls. Not 17 Förbättringsutgifter på annans fastighet Miljoner kronor 1999 1998 Polisväsendet 449 235 178 152 84 63 71 69 63 54 60 58 58 60 57 62 Övriga myndigheter 585 347 Summa 1 605 1 100 Förbättringsutgifter avser sådana utgifter som myndigheten haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten t.ex. om- och tillbyggnationer och larmanordningar. Polisväsendets ökade utgifter förklaras av att nya polishus tagits i bruk i och . Dessutom har i bytt lokaler. Not 18 Maskiner, inventarier, installationer m. m. Miljoner kronor 1999 1998 Polisväsendet 1 189 965 1 000 1 170 986 946 Försvarsmakten 969 819 890 328 543 514 514 529 467 465 423 316 413 533 406 400 400 321 inklusive försäkringskassorna 397 279 381 425 362 379 325 371 7 522 7 776 6 330 6 467 1 373 1 519 643 541 Övriga myndigheter 4 512 6 406 Summa 30 Bilar, persondatorer med kringutrustning, kontorsapparater m.m. är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. redovisar finansiell leasing av lok och vagnar till ett värde av . Motsvarande skuld redovisas under övriga skulder. Not 19 Pågående nyanläggningar Miljoner kronor 1999 1998 , järnvägsanläggningar 10 843 11 678 , väganläggningar 11 241 9 785 3 904 5 542 1 010 894 254 341 2 398 275 113 113 72 69 Övriga myndigheter 707 475 Summa 30 577 30 293 Merparten av är byggnader som inte åsatts något taxeringsvärde. Till viss del är anläggningarna finansierade med investeringsbidrag från Flygvapnet, kommuner m.fl. post avser uppdrag från Försvarsmakten på . Not 20 Beredskapstillgångar Miljoner kronor 1999 1998 Försvarsmakten 65 , räddningstjänst- och varningsmateriel m.m. 1 099 1 081 , metall, verkstads, och kemiska produkter 444 541 , läkemedel och sjukvårdsförnödenheter 182 441 , fodervaror, bekämpningsmedel m.m. 66 164 Övriga myndigheter 24 9 Summa 66 855 71 625 Försvarsmakten invärderade huvuddelen av sina beredskapstillgångar . De övertog också lager av reservmateriel och drivmedel från uppgående till . har justeringar av föregående års invärderade värde gjorts med p.g.a. felaktig bedömning. Dessutom har ytterligare värderats in . En del materiel återstår att invärdera. Not 21 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Miljoner kronor 1999 1998 226 244 110 117 5 - - 14 2 11 Övriga myndigheter 6 11 Summa 349 397 Not 22 Statliga vägar Miljoner kronor 1999 1998 63 185 61 340 har värderat och redovisat investeringar i statliga vägar och broar. Väginvesteringar 1994 har invärderats retroaktivt. Avskrivningstiden för väginvesteringar är . Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning. Not 23 Statliga järnvägsanläggningar Miljoner kronor 1999 1998 53 149 48 877 har fr.o.m 1996 värderat och redovisat järnvägarna. redovisades endast tele-, el- och SL-anläggningar. De investeringar som gjorts i det statliga järnvägsnätet och som finansieras med statliga anslag har i redovisning tidigare direktavskrivits. Avskrivningar för järnvägsanläggningar är . Redovisade belopp är nettovärden efter värdeminskningsavdrag. har bron över och Ostkustbanan färdigställts. Express har startat sin flygpendel mellan och . Not 24 Andelar i dotterföretag kronor 1999 1998 32 995 31 793 28 640 26 927 Förvaltningsaktiebolaget 12 325 3 673 9 742 9 371 8 522 8 802 6 298 6 213 4 940 4 846 4 431 4 479 3 620 3 451 3 507 3 529 2 143 1 766 1 849 1 920 1 525 1 601 1 264 1 284 1 241 1 053 1 040 978 813 836 471 0 447 387 390 381 AB 231 258 Provnings och 198 187 192 135 136 143 SAQ kontroll AB 0 104 Swedcarrier 831 716 75 75 12 3 Övriga 436 408 Summa 128 314 115 319 Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag värderas enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av bolagens egna kapital och ackumulerade vinster, reducerat med utbetalda utdelningar, har tagits upp i årsredovisningen. I balansräkningen redovisas aktier och andelar i dotter- och intressebolag summerat till en post. I denna not redovisas de separat. Med dotterbolag avses bolag där statens ägarandel överstiger . Ökningen mellan åren förklaras i huvudsak av Förvaltningsaktiebolaget , vars ökning förklaras av försäljning av & Upjohn- aktier. har erhållits via aktier i . Därigenom har statens ägarandel i minskat från till varför bolaget redovisas under intresseföretag. och har förvärvats . Det förstnämnda inför den planerade fusionen mellan . är ett nystartat forskningsbolag. Vidare har avyttrats . Affärsverkens aktieinnehav i dotterbolag är bokförda till anskaffningsvärde. Andelar i intresseföretag kronor 1999 1998 5 206 7 900 2 993 2 989 AB 2 238 2 224 818 798 67 66 Värdepapperscentralen (VPC) AB 0 105 m.fl., 71 71 , 5 5 Övriga myndigheter 53 68 Summa 11 451 14 226 Jämförelsesiffran för 1998 är baserad på en ägarandel på . (Se ovan.) avses bolag där statens ägarandel är , men lägre än . Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Miljoner kronor 1999 1998 Aktier och andelar i dotterföretag 128 314 115 319 Aktier och anderlar i intresseföretag 11 451 14 226 1 000 1 000 Summa 140 765 130 545 I bilaga 1.4 finns ytterligare redovisning av statliga dotter- och intresseföretag. Not 25 Andra långfristiga värdepappersinnehav Miljoner kronor 1999 1998 , Europeiska Investeringsbanken 1 677 0 , Nordiska Investeringsbanken 1 329 0 , Europeiska 695 0 , 593 593 , 452 452 , utvecklingsbank 34 0 Allmänna arvsfonden, andelar i aktie- och räntekonsortium 952 955 , aktier, andelar och obligationer 241 362 135 125 , nollkupongsplaceringar 3 281 2 945 Övriga myndigheter 170 80 Summa 9 559 5 512 Förändringen mellan åren förklaras till största del av att redovisat inbetalat kapital till Europeiska investeringsbanken, Nordiska Investeringsbanken, Europeiska och utvecklingsbank. Statens järnvägars långfristiga värdepappersinnehav avser innehav av nollkupongplaceringar. Innehavet syftar till att finansiera betalningar som blir nödvändiga när olika leasingkontrakt förfaller. Av innehav 1998 avsåg statsobligationer vilka ej eliminerades. För jämförbarhet med 1999 bör värde minskas med . Not 26 Andra långfristiga fordringar Miljoner kronor 1999 1998 5 231 5 668 , regressfordringar på utbetald ersättning för infriade garantier 393 340 185 0 , förskottshyra för offshorefartyg 160 74 Övriga myndigheter 387 440 Summa 6 356 6 523 () fordringar är nettovärderade skadefordringar. Värderingen baseras på de skadebelopp som EKN utbetalat. Från detta görs avdrag för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta belopp läggs kapitaliserade räntor, förfallna obetalda avtalsräntor samt ej förfallna räntor enligt avtal. Anspråk på dröjsmålsräntor läggs ej till fordringarna förrän avtal om storleken på anspråket slutits med gäldenären. Värdering av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. Vid bedömning av fordringar på andra länder är en utgångspunkt landets totala skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras bl.a. med gjorda bedömningar av landets allmänna riskläge vad gäller krediter sammanvägt med fordrans återstående löptid. Större kommersiella fordringar undersöks och värderas individuellt. har överlåtit en stor del av lokaliseringslånen och regionala utvecklingslånen till stiftelsen . Med anledning av övertagandet har en revers mellan svenska staten och stiftelsen . Överenskommet belopp jämte ränta har tagit upp som en fordran på stiftelsen med en motsvarande skuld till staten. Not 27 Utlåning Miljoner kronor 1999 1998 (), nyare studielån samt hemutrustningslån 90 818 84 639 CSN, äldre studielån beviljade 26 811 29 059 CSN, återkrav på lån och bidrag 556 428 CSN, skuldsaneringslån 8 6 CSN, övrigt -11 25 (), investeringslån till 2 770 2 340 RGK, investeringslån till 1 000 1 000 RGK, övrigt 311 300 Kammarkollegiet, näringslån 225 680 Kammarkollegiet, övriga lån 10 17 , Baltikumlån 128 119 , villkorslån 9 9 , villkorslån 66 71 , lokaliseringslån 62 277 101 107 Övriga myndigheter 249 192 Summa 123 113 119 269 () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade av , främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierats via stadsbudgeten, främst studielån beviljade . CSN:s fordringar uppgår till totalt då hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Två kategorier av osäkra fordringar finns. Den ena typen är fordringar på personer som missköter betalningarna. Efter genomgång har värdet på sådana fordringar skrivits ned med . Den andra kategorien av osäkra fordringar är sådana där låntagarna på grund av lånereglernas utformning inte kommer att hinna betala tillbaka lånet , vilket är den gräns som fastställts. Föregående år gjorde CSN enbart en mindre reservation på för dessa fordringar. har en reservation gjorts på av de skulder som CSN anser ligga inom det skuldintervall där risken för framtida avskrivningar är störst, vilket är låntagare med skulder . Totalt har reservationer gjorts med på en lånefordran motsvarande . I resultaträkningen under transfereringsavsnittet uppgår årets faktiska avskrivningar och nedskrivningar av lånefordringar till och årets reservation av lånefordringar till , se not 4. Not 28 Varulager och förråd Miljoner kronor 1999 1998 341 307 Försvarsmakten 211 196 169 173 105 92 69 73 Polisväsendet 66 59 geologiska undersökning 12 134 35 104 35 29 23 22 21 21 Övriga myndigheter 312 340 Summa 1 399 1 550 Förändringen mellan åren består i huvudsak av att geologiska undersökning sålt det lager de 1998 övertog från och att minskat sitt lager. lager består av material för reparation och underhåll av anläggningstillgångar. lager utgörs i huvudsak av elektronikkomponenter för försvarets telenät. Not 29 Pågående arbeten Miljoner kronor 1999 1998 183 106 58 187 38 26 30 27 Försvarsmakten 17 57 Allmänna advokatbyråerna 0 20 18 9 6 17 Övriga myndigheter 92 71 Summa 442 520 Här redovisas främst pågående tjänsteuppdrag och andra pågående arbeten i avgiftsbelagd verksamhet. Not 30 Fastigheter Miljoner kronor 1999 1998 i 81 67 i 21 16 17 0 i 13 12 i 8 7 i 6 6 Övriga länsstyrelser 9 18 Summa 155 126 Här redovisas fastigheter som vid anskaffningen inte är avsedda att stadigvarande innehas eller brukas. Länsstyrelsernas fastigheter avser jordfonden vilka redovisas som en egen post i Balansräkningen. redovisades dessa under posten Varulager och Förråd. har donerat fastigheter vilka upptas till taxeringsvärde tills de säljs. Not 31 Förskott till leverantörer Miljoner kronor 1999 1998 11 856 13 493 Övriga myndigheter 102 101 Summa 11 958 13 594 De leverantörer som lämnat förskott till är i huvudsak och Celsiuskoncernen. Not 32 Kundfordringar Miljoner kronor 1999 1998 774 335 378 265 325 218 Försvarsmakten 172 112 128 120 56 123 383 565 140 158 134 174 113 22 Övriga myndigheter 1 418 1 344 Summa 4 021 3 436 fordringar avser fakturerade för garantitagare. Not 33 Övriga fordringar Miljoner kronor 1999 1998 , fordringar avseende kommuners och landstings mervärdesskatt 2 365 1 170 , fordringar lämnade till för indrivning m.m. 5 020 5 007 , bidragsfordringar på EU m.m. 4 514 4 878 inklusive försäkringskassorna, fordran AP-fonden för administration av ålderspension m.m. 2 667 2 359 , uppbördsfordringar 1 624 1 773 1 497 1 209 500 35 541 1 032 388 207 0 110 0 6 Övriga myndigheter 991 1 453 Summa 20 107 19 239 har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas flyta in vilket utgör merparten av RSV:s fordringspost. Värdet av återstående fordringar under indrivning har beräknats med ledning av uppgifter från redovisningssystemet för exekutionsväsendet (). Individuell prövning av varje enskild fordrans verkliga värde är inte möjlig att göra p.g.a. det mycket stora antalet fordringar. Fordringarna har i likhet med föregående år analyserats med avseende på olika kategorier av gäldenärer, ålder, hur betalningarna fördelat sig på fordringar av olika ålder etc. fordran på kommuner och landsting avser framtida inbetalningar till de räntebärande kontona hos för att täcka nuvarande kreditutnyttjande. Statens jordbruksverks bidragsfordringar på EU avser gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade medel inom utvecklingssektionen och bundet kapital i offentliga lager för EU:s räkning. inklusive försäkringskassornas fordringar avser till största delen fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd () och återkravsfordringar avseende bostadsbidrag till barnfamiljer (). Fordringar på underhållsskyldiga har värderats till av bruttofordran med ledning av inbetalningsgraden . uppbördsfordringar utgörs av obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt, tull- och importavgifter på jordbruksprodukter, energiskatter m.fl. skatter och avgifter. Bedömning av fordringarnas verkliga värde har gjorts med en statistisk metod. () fordringar består i huvudsak av depositioner för handel med standardiserade terminskontrakt (s.k. futures) samt fordringar på banker avseende obligationer och vinster. RGK har ändrat jämförelsevärdet till vilket inte skett i årsredovisning för staten. ökning förklaras i huvudsak av en fordran på Statens järnvägars fordringar avser främst fordringar på bolag inom . Not 34 Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader Miljoner kronor 1999 1998 19 193 20 529 varav förutbetalda underkurser avseende, upplåning i svenska kronor 19 322 upplåning i utländsk valuta 832 1 199 övrigt 2 8 Polisväsendet 298 296 171 168 155 146 inklusive försäkringskassorna 142 106 114 112 113 118 111 101 105 119 86 110 40 45 28 27 Övriga myndigheter 1 506 1 402 Summa 22 062 23 279 Vid emissioner av statsobligationer med kupong redovisas det nominella värdet som statsskuld.