prop · GN0394 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:94 Moderniserade kapitaltäckningsregler m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen behandlas vissa frågor om kreditinstituts och värdepap- persbolags kapitalkrav för risker i verksamheten enligt lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värde- pappersbolag (kapitaltäckningslagen). Det lämnas förslag rörande inför- livandet av tre nya EG-direktiv på kapitaltäckningsområdet. Direktivens bestämmelser föreslås i stor utsträckning genomföras genom bemyndi- gande från regeringen till . När det gäller kapitalkravet för kreditrisk föreslås vissa komplette- ringar av kapitaltäckningslagens riskviktningssystem. Det föreslås att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, skall kunna föreskriva en lägre riskvikt än om det är motive- rat från risksynpunkt. Det innebär bl.a. att värdepapper vars värde är be- roende av bostadskrediter kan åsättas samma riskvikt, , som krediter till bostäder. För fordringar på AP-fonderna föreslås att, i likhet med andra ford- ringar på staten, riskvikten noll procent skall tillämpas. Nuvarande kapitalkrav för marknadsrisker föreslås skärpt så att det även omfattar råvarutillgångar och positioner i råvaruderivat. Guld och positioner i guldderivat skall därvid behandlas enligt reglerna för valuta- risk. Vidare skärps kapitalkraven för valutarisk på så sätt att kravet skall beräknas på hela valutaexponeringen. Dessutom föreslås en möjlighet att under vissa förutsättningar över- skrida gränserna för stora exponeringar i 5 kap. kapitaltäckningslagen. Utöver ändringarna i kapitaltäckningslagen föreslås ändringar i sekre- tesslagen (1980:100). Sekretess skall gälla även för uppgifter som erhåller enligt samarbetsavtal med andra utländ- ska myndigheter än tillsynsmyndigheter och med utländska organ på det finansiella området. Ändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 9 3 Ärendet och dess beredning 19 4 Bakgrund 20 4.1 Regleringen av kravet på kapitaltäckning 20 4.1.1 Kapitaltäckning 20 4.1.2 och Baselöverenskommel- sen 20 4.1.3 21 4.1.4 Kapitaltäckningslagen 23 4.2 Tre nya EG-direktiv 4.2.1 CAD II 26 4.2.2 Hypoteksdirektivet 29 4.2.3 Direktivet om utvidgad matris 31 5 Genomförandet av direktiven 6 Ändrade kapitaltäckningskrav för marknadsrisk 36 6.1 Kapitalkrav för råvaror och råvaruderivat 36 6.2 Kapitalkrav för positioner i guld 39 6.3 Placeringar i värdepapper som indirekt har säkrats med panträtt i bostadsfastigheter 39 6.4 Fordringar med säkerhet i kommersiella fastigheter 40 6.5 Andra ändringar av riskvikter 44 6.5.1 Fordringar på trossamfund 44 6.5.2 Fordringar på AP-fonderna 46 6.6 Egna modeller 46 7 Överskridande av gränsvärden för stora exponeringar i handels- lagret 48 8 Förlagslån i kapitalbasen 51 9 Överklagande av normbeslut 53 10 Informationsutbyte och sekretess 54 10.1 Nuvarande EG-regler på området för banker och andra kreditinstitut 54 10.2 Artikel 1 i direktivet om utvidgad matris 56 10.3 Sekretesslagen 56 11 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 60 12 Ekonomiska konsekvenser 61 13 Författningskommentar 62 13.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 62 13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 63 Bilaga 1 och rådets direktiv /31/EG om ändring av rådets direktiv /6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretagochkreditinstitut.. 67 Bilaga 2 och rådets direktiv /32/EG om ändring, som särskilt gäller panträtt i fast egendom, av rådets direktiv /647/EEG om kapitaltäcknings- grad för kreditinstitut .. 80 Bilaga 3 och rådets direktiv /33/EG om ändring av artikel 12 i rådets direktiv /780/EEG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, artiklarna 2, 5, 6, 7 och 8 och bilagorna II och III till rådets direktiv /647/EEG om kapitaltäckningsgrad för kredit institut och artikel 2 och bilaga II till rådets direktiv /6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut .. 83 Bilaga 4 Remissinstanser som yttrat sig över Promemoria om moderniseradekapitaltäckningsregler . 91 Bilaga 5 Lagrådsremissenslagförslag 92 Bilaga 6 Lagrådets yttrande . . 106 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 5 och 19 §§ samt 9 kap. 12 § sekre- tesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 5 § Sekretess gäller i statlig myndighets verksamhet, som består i till- ståndsgivning eller tillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, värdepappersmarknaden eller försäkringsväsendet, för uppgift om 1. affärs- eller driftförhållanden hos den som myndighetens verksamhet avser, om det kan antas att han lider skada om uppgiften röjs, 2. ekonomiska eller personliga förhållanden för annan, som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som myndighetens verksamhet avser. I ärende hos statlig myndighet om innehav av 1. aktier i bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag eller försäkringsaktiebolag, 2. andelar i medlemsbank eller kreditmarknadsförening, eller 3. aktier eller andelar i börs, auktoriserad marknadsplats eller clearing- organisation gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller inte för beslut av myndigheten och inte heller för uppgift som erhållits från annan myndighet om uppgiften inte är sekretessbelagd där. Sekretess gäller vidare i statlig myndighets verksamhet, som består i övervakning enligt insiderlagen (1990:1342), övervakning enligt lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument eller kontroll enligt valutaväxlingslagen (1996:1006), för sådan uppgift om enskilds ekono- miska eller personliga förhållanden, vilken på begäran har lämnats av någon som är skyldig att lämna uppgifter till myndigheten. Rör uppgiften den uppgiftsskyldige gäller dock sekretess endast om denne kan antas lida skada eller men om uppgiften röjs och sekretess inte motverkar syftet med uppgiftsskyldigheten. Sekretess gäller, i den mån riks- dagen har godkänt avtal härom med främmande stat eller mellan- folklig organisation, hos myndig- het i verksamhet som avses i första tredje styckena för sådan uppgift om affärs- eller driftför- hållanden och ekonomiska eller personliga förhållanden som myn- digheten erhållit enligt avtalet. Samma sekretess gäller hos , i den mån regeringen föreskriver det, om inspektionen från motsvarande utländsk myndighet erhållit upp- gifter enligt annat avtal. Före- skrifterna i 14 kap. 1 3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tilläm- pas i strid med avtalet. Sekretess gäller, i den mån riks- dagen har godkänt avtal härom med främmande stat eller mellan- folklig organisation, hos myndig- het i verksamhet som avses i första tredje styckena för sådan uppgift om affärs- eller driftför- hållanden och ekonomiska eller personliga förhållanden som myn- digheten erhållit enligt avtalet. Samma sekretess gäller hos , i den mån regeringen föreskriver det, om inspektionen från utländsk myn- dighet eller utländskt organ erhål- lit uppgifter enligt annat avtal. Föreskrifterna i 14 kap. 1 3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen enligt första stycket 1, om den finner det vara av vikt att uppgiften läm- nas. Utan hinder av sekretess får uppgift enligt första stycket lämnas till en börs om uppgiften behövs för att börsen skall kunna fullgöra sina upp- gifter enligt lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet eller an- nan författning. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 19 § Sekretess gäller hos till- synsmyndighet i konkurs för upp- gift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. Utan hin- der av sekretessen får uppgift läm- nas till enskild enligt vad som föreskrivs i konkurslagen (1987:672). Sekretess gäller hos till- synsmyndighet i konkurs för upp- gift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. Utan hin- der av sekretessen får uppgift läm- nas till enskild enligt vad som föreskrivs i konkurslagen (1987:672). Föreskrifterna i 14 kap. 1 3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtal som ingåtts med utländsk myndighet eller utländskt organ. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 9 kap. 12 § Sekretess gäller i ärende om någons inträde i , om disciplinärt ingripande mot advokat eller om advokats uteslutning ur samfundet för uppgift om hans ekonomiska ställning eller om annans personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i ärende om godkännande eller auktorisation av revisor eller registrering av revisionsbolag, om disciplinärt ingripande mot god- känd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag eller om upphävande av godkän- nande, auktorisation eller registre- ring. Sekretessen enligt detta stycke gäller inte beslut i ärendet. Motsvarande sekretess gäller i ärende om godkännande eller auktorisation av revisor eller registrering av revisionsbolag, om disciplinärt ingripande mot god- känd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag eller om upphävande av godkän- nande, auktorisation eller registre- ring. Föreskrifterna i 14 kap. 1 3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtal som ingåtts med utländsk myndighet eller utländskt organ. Sekretessen enligt detta stycke gäller inte beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit- institut och värdepappersbolag föreskrivs1 i fråga om lagen (1994:2004) om kapitaltäck- ning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag dels att 7 kap. 17 och 18 §§ skall utgå, dels att rubrikerna närmast före 4 kap. 8 § och 7 kap. 17 § skall utgå, dels att nuvarande 5 kap. 6 § skall betecknas 5 kap. 7 §, dels att 2 kap. 6 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 1, 2, 6 och 8 §§, 5 kap. 4 §, 6 kap. 9 § samt 7 kap. 16 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 8 kap., av följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 6 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §2 Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt 7 § och 5 kap. 4 § tredje stycket 2. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. Med primärt kapital avses: A. I bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag eget kapital med undantag för kumulativa preferensaktier, i sparbanker reservfonder, i medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar eget kapi- tal med undantag för förlagsinsatser samt i Svenska skeppshypotekskas- san kassans reservfond. Från eget kapital skall undantas uppskrivnings- fonder. I banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag kapital- andelen av skatteutjämningsreserv och periodiseringsfond. I banker och kreditmarknadsföretag kapitalandelen av det belopp som svarar mot bankens eller företagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Med supplementärt kapital avses värdet av förlagslån och andra skuldförbindelser med en ur- sprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett be- lopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det no- minella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Med supplementärt kapital avses värdet av skuldförbindelser som medför rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer (förlagslån) och som har en ur- sprunglig löptid . Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, efter medgi- vande av , räknas värdet av förlagsinsatser samt andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. 3 kap. 1§3 Kapitalkravet för kreditrisker enligt 2 kap. 2 § bestäms i förhållande till ett instituts tillgångar och åtaganden som inte ingår i handelslagret. Tillgångar och åtaganden delas in i följande grupper: A 1. Inneliggande kassa, checkar och postremissväxlar. Placeringar och fordringar för vilka svenska staten, en svensk kom- mun eller därmed jämförlig samfällighet svarar. Placeringar och fordringar för vilka en utländsk stat eller central- bank svarar, om placeringen eller fordran gäller i den utländska statens valuta och är refinansierad i samma valuta. Övriga placeringar och fordringar för vilka svarar Europeiska gemenskaperna eller någon av de utländska stater eller centralbanker som regeringen föreskriver. Placeringar och fordringar för vilka svarar en sådan utländsk kom- mun eller därmed jämförlig samfällighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som regeringen föreskriver. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1 5. Placeringar och fordringar för vilka Allmänna pensionsfon- den, stads- hypotekskassa, allmänna hypoteksbank, ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 3 kap. 4 § första stycket 4 och 5 lagen (1991:981) om värdepappersrörelse svarar. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer risk- fyllda än de som anges i 1 5 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1 6. Placeringar och fordringar för vilka stadshypotekskassa, all- männa hypoteksbank, ett kreditin- stitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 3 kap. 4 § första stycket 4 och 5 lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse svarar. Placeringar och fordringar för vilka svarar en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver. Placeringar och fordringar med en återstående löptid av högst för vilka ett utländskt kreditinstitut svarar. Placeringar och fordringar för vilka svarar ett utländskt kreditinstitut i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver. Placeringar och fordringar för vilka svarar någon av de internatio- nella utvecklingsbanker som regeringen föreskriver. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1 5. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av panträtt i bostadsfastighet eller tomträtt till sådan fastighet inom det uppskattade värde som institutet bestämt efter särskild värdering. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer risk- fyllda än de som anges i 1 5 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1 6. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden, för vilka säkerheten utgörs av panträtt i bostadsfastighet eller tomträtt till sådan fastighet inom det uppskattade värde som institutet bestämt efter särskild värdering. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer risk- fyllda än de som anges i 1 och som uppfyller de krav regeringen före- skriver. Övriga placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden. Vid bestämmandet av kapitalkravet undantas sådana övervärden och tillskott som enligt 2 kap. 7 § andra respek- tive tredje stycket skall räknas av från kapitalbasen, sådana tillskott som avses i 2 kap. 7 § fjärde stycket, sådana icke likvida tillgångar som räknats av från kapitalbasen enligt 2 kap. 8 §, sådana poster som inte skall räknas in vid bestämmandet av ett insti- tuts exponeringar enligt 5 kap. 4 § tredje stycket 2 och som räknats av från kapitalbasen, fordringar mot företag som ingår i samma finansiella företagsgrupp som institutet och som omfattas av bestämmelserna i 6 kap. om fullstän- dig konsolidering eller konsolidering genom klyvningsmetod, fordringar som har garanterats av ett företag som ingår i samma finansiella företagsgrupp som institutet och som omfattas av bestämmel- serna i 6 kap. om fullständig konsolidering eller konsolidering genom klyvningsmetod. Vid bestämmandet av kapitalkravet skall tillgångarna och åtagandena tas upp till sammanlagt av summan av de poster som anges i första stycket A, av summan av de poster som anges i första stycket B, av summan av de poster som anges i första stycket C, samt av summan av de poster som anges i första stycket D. 4 kap. 1 § Ett instituts handelslager utgörs av sådana positioner i finansiella instrument som institutet tagit för att på kort sikt göra en vinst eller för att skydda andra positioner i handelslagret. Till handelslagret skall också räknas sådana expone- ringar som uppkommit till följd av oavslutade affärer i finansiella instrument eller inte fullgjorda leveranser av sådana instrument. Ett instituts handelslager utgörs av sådana positioner i finansiella instrument och råvaror som insti- tutet tagit för att på kort sikt göra en vinst eller för att skydda andra positioner i handelslagret. Till handelslagret skall också räknas sådana exponeringar som upp- kommit till följd av oavslutade affärer i finansiella instrument och råvaror, eller inte fullgjorda leve- ranser av sådana instrument och råvaror. Handelslagret utgörs vidare av ett instituts resultatförda men oregle- rade fordringar som är hänförliga till poster i handelslagret, såsom ford- ringar på avgifter, provisioner, räntor och utdelningar. 2 § Kapitalkravet för ränteanknutna finansiella instrument som ingår i ett instituts handelslager bestäms på grundval av emittentens kreditvärdighet och instrumentens löptid. Kapitalkravet omfattar specifik och generell risk i positionerna. Vid beräkning av kapitalkravet får räkna av positioner vilkas värde ökar vid ökning av instrumen- tets eller underliggande instruments värde (långa positioner) och övriga positioner (korta positioner) i finansiella instrument, om instrumenten är av samma slag och utgivna av samma emittent eller, i fråga om finan- siella instrument med andra finansiella instrument som underliggande tillgång, om den underliggande tillgången utgörs av instrument som uppfyller dessa villkor. Vid bestämmandet av kapitalkravet avseende den specifika risken skall de ränteanknutna finansiella instrumenten delas in i följande grupper: A. Placeringar och fordringar 1. där emittenten är svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet, 2. där emittenten är någon utländsk stat eller centralbank som rege- ringen föreskriver, 3. där emittenten är en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfällighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som rege- ringen föreskriver, 4. för vilka säkerheten utgörs av placeringar eller fordringar som anges i 1 3. 4. som inte är mer riskfyllda än de som anges i 1 3 och som upp- fyller de krav regeringen föreskri- ver, 5. för vilka säkerheten utgörs av placeringar eller fordringar som anges i 1 4. Placeringar och fordringar 1. där emittenten är ett kreditinstitut eller värdepappersbolag, 2. där emittenten är en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver, 3. där emittenten är ett utländskt kreditinstitut eller värdepappersföre- tag i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver, 4. där emittenten är någon av de internationella utvecklingsbanker som regeringen föreskriver, 5. för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som avses i 1 4, 6. som uppfyller särskilda krav i fråga om marknadsnotering, likvi- ditet och kreditvärdighet hos emittenten. 5. som inte är mer riskfyllda än de som anges i 1 4 och som upp- fyller de krav regeringen föreskri- ver, 6. för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som avses i 1 5, 7. som uppfyller särskilda krav i fråga om marknadsnotering, likvi- ditet och kreditvärdighet hos emittenten. Övriga placeringar och åtaganden. Kapitalkravet för den specifika risken skall i varje enskild valuta mot- svara av summan av de poster som anges i andra stycket A, , och av summan av de poster som anges i andra stycket B, beroende på om den återstående löptiden är högst 6 månader, mellan respektive , samt av summan av de poster som anges i andra stycket C. Kapitalkravet för den generella risken skall i varje enskild valuta be- stämmas enligt antingen en löptidsbaserad eller en durationsbaserad me- tod. 6 § Om ett institut har betalat för finansiella instrument som ingår i han- delslagret innan dessa har mottagits eller levererat instrumenten utan att likvid erhållits för dem skall kapitalkravet bestämmas till av värdet av de finansiella instrumenten eller likviden sedan värdet multiplicerats med det riskvikttal som enligt andra stycket gäller för motparten i tran- saktionen. Om transaktionen gjorts över en stats gräns gäller vad nu sagts endast om en eller har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägt rum. Det i första stycket avsedda riskvikttalet utgör A. för 1. svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällig- het, 2. utländska stater eller centralbanker som regeringen föreskriver, 3. en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfällig- het, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som regeringen föreskriver. 3. en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfällig- het, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som regeringen föreskriver, 4. fordringar och placeringar som inte är mer riskfyllda än de som anges i 1 3 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. Allmänna pensionsfonden, 2. ett kreditinstitut eller värde- pappersbolag, 3. en svensk börs eller clearing- organisation, 4. en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver, 5. ett utländskt kreditinstitut eller värdepappersföretag i någon av de utländska stater som rege- ringen föreskriver, 6. en börs eller clearingorgani- sation i någon av de utländska stater som regeringen föreskriver, 7. någon av de internationella utvecklingsbanker som regeringen föreskriver.