prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Tabell 14.24 Innehåll i länsplaner, genomsnitt Miljoner kronor Innehåll i länsplanerna, genomsnitt Investering regionala vägar 882 Fysisk miljö 180 Fysisk TS 279 Bärighet, rekonstruktion, tjälsäkring 880 Väginformatik 10 Summa åtgärder statens vägar 2 171 Bidrag kommuner TS och miljö 89 Bidrag trafikhuvudman handikapp 109 Investeringsbidrag till THM:s kollektivtrafikanläggning 199 Summa statsbidrag 397 Summa statsbidrag + regional väg 2 568 14.7 är en i huvudsak anslagsfinansierad myndighet med ett helhetsansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Verkets huvuduppgifter är att främja järnvägens utveckling, driva och förvalta statens spåranläggningar, handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad FoU inom sitt verksamhetsområde. verksamhet är indelad i tre grenar, sektorsuppgifter, banhållning och produktion. Sektorsuppgifterna innebär ett samlat ansvar för järnvägstransportsystemets funktion, utveckling och roll och reglering i vid mening. Verksamheten är anslagsfinansierad. Banhållning innebär förvaltning av statens spåranläggningar, det vill säga drift och underhåll samt ny- och ombyggnad. Finansiering sker med lån, anslag och tra fikavgifter. Produktion och andra tjänster utförs på uppdrag av interna enheter och externa beställare. De tjänster som utförs är järnvägstekniska utredningar, projektering, byggstyrning, telefoni, materialförsörjning, utbildning och datatjänster samt underhålls-, drift- och byggproduktion inom järnvägsspecifika tek nikområden. har en ny organisation fr.o.m. . Organisationen bygger på en tydlig fördelning av arbetsuppgifter mellan förvaltande och producerande enheter, en köp/säljorganisation. Den förvaltande organisationen, som är indelad i fem banregioner, ansvarar för bannätet och svarar för kontakterna med järnvägens kunder och intressenter. Förvaltarna banhållarna beställer arbeten av såväl egna producerande enheter som externa leverantörer. De fem producerande enheterna är , , Projektering, Banskolan och . De är egna resultatenheter och svarar för merparten av utförd produktions- och uppdragsverksamhet. Någon intern konkurrens mellan enheterna förekommer inte. Materialservice och Telenät är också resultatenheter men har i huvudsak förvaltande uppgifter. Inom myndigheten finns även som i säkerhetsfrågor har en helt självständig och oberoende ställning gentemot banhållare och trafikutövare. Tågtrafikledningen ingår i organisation men har en fristående ställning. Tågtrafikledningen har till uppgift att på ett konkurrensneutralt sätt erbjuda nya och etablerade trafikutövare goda möjligheter till tågtrafik. Inom totalförsvaret hade fram till beredskapsansvaret för delfunktionen banhållning och SJ hade motsvarande ansvar för delfunktionen järnvägstransporter. Från har hela beredskapsansvaret. Målet för verksamheten är att järnvägstransporterna i en krissituation skall kunna fungera som under normala förhållanden. Personal Antalet anställda i uppgick vid utgången av till 7 038 personer (varav kvinnor) vilket är en minskning med 347 personer jämfört med föregående årsskifte. Minskningen förklaras av ändrad bemanning till följd av omorganisationen. Förändrade ledningssystem och sektorsrollens krav på organisationen samt nya arbetsuppgifter har lett till att antalet anställda ökat med inom huvudkontoret. Antalet anställda inom har minskat . Inom Tågtrafikledningen har antalet tillsvidareanställda minskat . Antalet anställda var vid utgången av 994 personer. hade vid utgången av 29 anställda. Antalet anställda i åldersgruppen 41 har ökat , som antalet anställda har minskat. Detta beror på att många har accepterat erbjudande om förtida pensionsersättning. Verksamhet i bolagsform förvaltar tillsammans med andra intressenter aktier i tre av staten helägda aktiebolag, (), (A-banan) och Tunnelpersonalen i . är också bolagsman i Citytunnelkonsortiet, som är ett enkelt bolag. har också genom styrelseordförandeposten inflytande i . Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet finansieras i huvudsak genom anslag. Dessa uppgick sammanlagt till ca . Därutöver erhöll verket under intäkter av avgifter och ersättningar av olika slag, bl.a. elförsäljning samt viss uppdragsverksamhet, till ett värde av ca . har inte fullt ut tagit i anspråk de anslagsmedel som myndigheten haft tillgång till. Vid utgången av redovisade verket ett anslagssparande som uppgick till . Huvuddelen av detta anslagssparande hänför sig till Tågtrafikledningen. Skälet till anslagssparandet är att utbyggnaden av fjärrblockering har försenats. bedömer att anslagssparandet kommer att vara förbrukat till utgången av . har uppfyllt vissa av de verksamhetsmål som regeringen uppställt för verksamheten för . arbetar vidare med produktivitetsmålet och målen för driftstörningar och omfattningen av efterkalkyler. Möjligheterna att utveckla och ytterligare förbättra verksamhetsmål och mått till grund för uppföljning och utvärdering av produktivitet, effektivitet och kvalitet är frågor som regeringen avser bereda med inom ramen för den löpande myndighetsdialogen. skall integrera miljöaspekten i samtliga aktiviteter för att åstadkomma ett miljöanpassat järnvägssystem som därigenom bidrar till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Miljöledningssystem införs successivt 2001. har valt att arbeta efter kraven i standarden ISO 14001. har en central miljöfunktion byggts upp som stöd för det verksövergripande arbetet. Miljösamordnare och kontaktpersoner har utsetts inom olika verksamhetsområden. Ett nätverk för samordning, kallat miljökommittén, har bildats och består av miljösamordnare från banregionerna samt från resultatenheterna , Projektering och Industridivisionen. 2000-projekt arbetar inom två huvudområden, dels administrativa och tekniska system och dels IT-teknik som finns inbäddade i olika tekniska system såsom signalsystem, elkraftsystem, telesystem, detektorer, fordon, fastigheter och trafikantinformationssystem. Produkter från externa leverantörer analyseras och testas i samarbete med leverantören. För egenutvecklade produkter har egna tester genomförts. Till denna grupp hör flertalet av 134 datasystem av gemensam karaktär. För kritiska verksamheter, som signal-, el- och telesystem, har även riskanalyser genomförts. Arbetet med analyser och tester har inom flertalet områden slutförts . Antalet banverksfordon som kan komma att påverkas är begränsat. De problem som kan uppstå i fastigheter är i stor utsträckning relaterade till elbolagens möjligheter att trygga elförsörjningen. Mot bakgrund av det arbete som genomförts inom 2000-projektet bedöms risken som liten för att störningar skall uppstå för tågtrafiken med anledning av skiftet. Inom områden där trafikstörningar kan uppstå finns beredskapsplaner när det gäller de system och funktioner som har ett ansvar för. har fått regeringens uppdrag att i samråd med och göra en förstudie för att skapa ett med den nationella vägdatabasen samordnat system för järnvägsbeskrivande data. I regleringsbrevet för fick verket i uppdrag att redovisa besparingar på statlig konsumtion. De främsta besparingar som gjort hänför sig till effektiviseringsvinster till följd av omorganisationen till en köp/säljorganisation. har även delrapporterat hur arbetet med prognosverksamheten i samråd med fortlöper. Arbetet med att renodla järnvägssektorns organisation har inneburit att beslut fattats att ansvaret för vissa gemensamma funktioner samt det kapillära bannätet övergått från SJ till . Tågtrafikledningen har fått i uppdrag att redovisa hur ansvaret för trafikantinformation skall fördelas. Tabell 14.25 verksamhet Miljoner kronor 1998 1997 Sektorsuppgifter 787 varav drift och underhåll1 2 094 varav reinvesteringar1 1 043 varav nyinvesteringar 4 720 varav länsinvesteringar 407 Produktion och försäljning till externa kunder 1 523 Avgår interna uppdrag Summa verksamhet 11 187 1Verksamheten drift och underhåll samt reinvesteringar ingår i anslaget till drift och underhåll har det pågått ett återställnings- och saneringsarbete efter miljöolyckan på som inträffade . Vattenförsörjningen har ordnats till dem som förlorat sitt brunnsvatten genom grundvattensänkning eller föroreningar. Detta har främst skett genom att fastigheter har anslutits till kommunalt vatten eller genom att nya brunnar borrats. har också bedrivit skadereglering till dem som drabbats av miljöolyckan, men handläggningen är ännu inte avslutad. Av de omkring 200 krav som inkommit till återstod vid slut ca 31 att behandla. Då hade i ersättning betalats av Kammarkollegiet där har en ansvarsförsäkring. Processer har helt kunnat undvikas. har bedrivit skydds- och säkerhetsarbeten i tunnlar, bland annat i form av säkring och tätning. påbörjades betonginklädning (lining) av tunnlarna och detta arbete kommer att fortgå . Efter det akuta skedet av miljö-olyckan har informationsinsatser organiserats på ett mer systematiskt sätt. Syftet har varit att ge en bättre insyn i projektet och skapa förtroende för det fortsatta arbetet. i har även beviljats för informationsinsatser för innevånarna i (utöver de som de fick ). Den oberoende miljögranskningsgruppen har utarbetat ett saneringsprogram som godkänts av . Av bergmassorna är huvuddelen friklassade. Grundvattnet i tunnlarna har sanerats och kunde saneringsarbetet avslutas, då endast mycket små mängder föroreningar fanns kvar. fick en rapport om saneringsläget . startade ett långsiktigt kontrollprogram som skall övervaka den fortsatta utvecklingen av grundvattenkvaliteten. Tabell 14.26 Uppföljning av investeringar enligt stomnätsplanen Miljoner kronor Kostnader enligt plan Utfall 1998 Differens % Västra stambanan 111 65 -42 91 65 -29 1 358 1 231 -9 Kust till kustbanan 61 42 -32 Ostkustbanan 537 491 -9 Dalabanan 40 37 -8 Stambanan genom -35 Norra stambanan 212 250 18 Godsstråket genom Bergslagen -2 155 129 -17 /Vänernbanan 175 92 -47 Värmlandsbanan, Jönköpingsbanan och Älvsborgsbanan -3 Skånebanan och Godsstråket genom -51 , , Sala och Nynäsbanan -21 Mittbanan, och Haparandabanan -17 , och rangerbangårdar 17 Övrigt 689 401 -42 Totalt 5 482 4 533 -17 Genomförandet av stomnätsplanen för ligger efter. Det är dock viktigt att vara medveten om att över hälften av investeringsmedlen i den tioåriga planen har inplanerats under planens första 1998 2001. Den genomsnittliga investeringsnivån för hela planperioden är , exklusive lånefinansierade projekt. Det är regeringens uppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning. har fått ett tilläggsuppdrag att till redovisa efterkalkyler enligt de krav som framgick i regleringsbrevet för . Västra stambanan har, som kompletteringar av snabbtågsanpassningen, byggts om för en ökad plattformssäkerhet och högre tåghastigheter. har säkerheten vid plankorsningar ytterligare förbättrats. Signalanpassningar på Nyköpingsbanan samt vissa kompletterande säkerhetsåtgärder vid plankorsningar har gjort det möjligt att höja hastigheten på ytterligare några delsträckor . Norr om pågår byggande av och installation av nytt signalställverk i . Dubbelspårsutbyggnaden pågår som planerat på sträckan Backaåkra Lingvallen. Genom till pågår arbete med projektering samt mark- och tillståndsfrågor. Projektet är försenat i förhållande till ursprungliga planer. Mellan och pågår utbyggnaden av Pågatågs- och mötesstationer. Dubbelspårsutbyggnaden () har fortsatt som planerat. Den sista etappen, i Lunds tätort, av dubbelspårsutbyggnaden har försenats på grund av att detaljplanen överklagats. På delen färdigställdes dubbelspårs etappen Nordvära och Tångaberg , medan dubbelspårsetappen Löfta Nordvära påbörjades. Enligt stomnätsplanen skulle dubbelspårsutbyggnaden förbi (Breås ) påbörjats . Utbyggnaden har senarelagts till följd av vissa återstående tillståndsfrågor. Kust till kustbanan har två projekt påbörjats, dels installation av fjärrblockering , dels ombyggnad av . Installation av fjärrblockering på sträckan har avbrutits på grund av en kraftig kostnadsökning. Efter en översyn av projektets innehåll och kostnader kommer förnyad prövning av att ske. Ostkustbanan har efterarbeten genomförts efter utbyggnaden till fyra spår mellan och . har spårupprustning och kapacitetshöjning på sträckan Vallstanäs slutförts. har smärre kvarstående arbeten genomförts på dubbelspårsetappen och Skärpan . På sträckan har miljöskyddsåtgärder genomförts . Dalabanan Plankorsningsåtgärder och signalanpassning för högre hastigheter har pågått och beräknas bli slutförda . Stambanan genom I huvudsak har investeringar på stråken påbörjats enligt stomnätsplanen. Det gäller bland annat hastighetshöjande åtgärder, upprustningar, mindre kapacitetshöjande åtgärder samt plankorsningsåtgärder. Norra stambanan På stråket pågår utbyggnad till dubbelspår mellan och som är en del av sträckan . Projektet byggs i snabbare takt än tidigare planerats. I övrigt pågår arbete med ökad plankorsningssäkerhet. Godsstråket genom Bergslagen En omfattande ombyggnad av bangården i pågår, med målet att skapa ett attraktivt resecentrum. Utbyggnaden till dubbelspår påbörjades mellan och , norr om . färdigställdes huvuddelen av en ny utfart från . /Vänernbanan Ombyggnaden av har påbörjats. Ställverksbyte och byggande av plattformstunnel har slutförts . Dubbelspårsutbyggnaden har inte inletts som planerats. Plankorsningsåtgärder har dock genomförts i något större omfattning än planerat. Värmlandsbanan, Jönköpingsbanan och Älvsborgsbanan Plankorsningsåtgärder har genomförts i måttligt omfattning på alla tre stråken. har ett spårbyte mellan och genomförts. Skånebanan och Godsstråket genom Ombyggnaden av bangården i har genomförts enligt planen. Installation av fjärrblockering mellan och har påbörjats, något försenat. Två planerade mötesstationer på samma delsträcka börjar byggas . Ett program för utbyggnad av ersättningsvägar längs Godsstråket genom har påbörjats och gjort det möjligt för att stänga vissa plankorsningar. , , Sala och Nynäsbanan Det mycket komplicerade bygget mellan och över Stäksön påbörjades och fortgår planenligt. Utbyggnad till dubbelspår genom samt och pågår. Programmet för förbättring av säkerheten i plankorsningar på sträckan Sala har i stort följt planen. Mittbanan, och Haparandabanan Installation av fjärrblockering mellan och har startats enligt planen, men färdigställandet beräknas bli försenat till juni . Spårbytet på samma sträcka har påbörjats och genomförs som planerats. På har arbeten för att öka den största tillåtna axellasten till påbörjats på det södra omloppet . Ombyggnaden av har också påbörjats enligt planen. , och rangerbangårdar En omfattande modernisering av rangerbangården i har påbörjats. Ett nytt signalställverk har installerats på till lägre kostnad än beräknat. Övrigt För att möjliggöra intercitytrafik innan den i ingående shunten byggs ut, genomförs signalanpassning av bangården i . Intercitytåget kommer att vända färdriktning i Fosieby. När shunten färdigställs blir tågvändning inte längre nödvändig och restiden minskar. Med hjälp av tidtabellsanpassning och signalanpassningen i Fosieby kommer det att vara möjligt att uppta intercitytrafik efter det att Öresundsförbindelsen öppnats. har medverkat i en förstudie angående järnvägsanslutning till . Förstudien kompletteras med en studie av de kapacitetsproblem som den tillkommande trafiken till förorsakat i järnvägssystemet i regionen. Föreliggande förstudie indikerar att projektet inte är samhällsekonomiskt lönsamt. Arbetet med att uppgradera till STAX i relationen Bergslagen pågår. Åtgärder för STAX och en ny lastprofil har således börjat planenligt. Tyngdpunkten har legat på utredningsarbete och projektering. Investeringar enligt länsplaner för transportinfrastruktur skall inom ramen för anvisade medel genomföra investeringar och förbättringsåtgärder på det statliga järnvägsnätet i enlighet med länsplaner för regional transportinfrastruktur. genomförande av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en fyraårsperiod (vid utgången av ). Genomförandet av länsplanerna mäts dels genom jämförelse mellan antal genomförda eller påbörjade objekt och antalet objekt i planerna, dels genom jämförelse av kostnadsutfall och kostnader enligt planen. Samtliga länsstyrelser har fastställt nya regionala planer för transportinfrastrukturen för perioden 2007. Tabell 14.27 Uppföljning av investeringsobjekt enligt länsplaner Miljoner kronor Objekt i plan Genom- förda/på- började Belopp i plan För- brukade medel 1 1 3 0 län 0 0 0 0 1 0 2 0 6 5 36 22 4 4 29 30 1 0 7 0 län 3 1 16 0 0 0 0 0 län 4 3 35 24 3 3 4 7 8 9 74 156 7 3 17 15 län 2 0 3 0 1 0 1 0 6 4 21 19 3 1 7 0 13 4 40 43 3 2 2 0 6 6 30 31 5 2 18 3 Summa , , , , , och Avvikelsen förklaras av att bullerskyddsåtgärder ej påbörjats enligt planen. län Avvikelsen förklaras av att rälsbyte och makadamisering Sandbäckshult inte genomförts enligt plan. Utöver objekten i planen för har spårbyte på tidigarelagts i samråd med . län De två mindre objekten som enligt planen skulle genomföras kommer att genomföras . Det stora antalet objekt i planen förklaras av att flera objekt i länets plan ej specificerats årsvis. Jämförelsen är därför inte helt korrekt. Den höga förbrukningen av investeringsmedel beror på kostnadsökningar för upprustningen av . Avvikelsen förklaras av att en järnvägshållplats vid och ett mindre projekt på Kalixbanan inte påbörjats . Objektet skall genomföras . Möjligheterna att genomföra de investeringar som prioriterats i de regionala planerna för har begränsats till följd av att planerna fastställdes sent . De regionala planerna för och överklagades också, vilket innebar att fastställandet ytterligare försenades för dessa län. Genomförandet av bullerskyddsåtgärder har inte följt planerna. I många planer har medlen för bland annat bullerskyddsåtgärder inte fördelats årsvis, utan redovisats som en samlad volym som skall genomföras 2002. Därför är redovisningen i tabellen missvisande. arbetar med en övergripande plan för hur investeringar i länsplanerna skall genomföras 2002. Verksamhetsmålet att lika stor andel av alla planer skall vara genomförda vid utgången av ligger som grund för den övergripande planen. Den nuvarande stambanan byggdes och är enkelspårig. Förutom dess låga standard har den ett ogynnsamt läge och den är hårt belastad av tung godstrafik. Den planerade mellan och blir och kommer att tillsammans med den nuvarande stambanan bilda funktionen av ett dubbelspår. Därmed kan en effektiv godstrafik läggas upp med godstrafik norrut på stambanan och både persontrafik och snabba södergående godståg på den nya . kommer att tillåtlighetsprövas av regeringen enligt den nya . Den första etappen mellan och prövas enligt den äldre lagstiftningen. Första etappen påbörjades . Hela beräknas vara klar 2006. Staten äger av aktierna i och kommunerna äger vardera. Bolagets verksamhet regleras i huvudavtal som träffats mellan staten, ovannämnda kommuner samt och . Upptagna lån inom har begärt redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amorteringar på lån m.m. Verksamhetsgrenen banhållning inom belastas med räntekostnader om för de investeringar i eldriftsanläggningar, anläggningar inom Stock holmsområdet (SL-paketet) samt Grödingebanan som finansierats med lån. Räntebelastningen avser såväl pågående investeringar som oavskrivet värde av färdigställda anläggningar. Räntekostnaden har ökat något från föregående år trots en sänkt räntenivå beroende på den fortsatta investeringen i tele- och eldriftsanläggningar. Projekteringskostnader för järnvägsanläggningar redovisas som tillgång om det är sannolikt att anläggningen skall produceras. Även större utredningar kan tillgångsredovisas under förutsättning att projektet är särskilt urskiljbara. Pågående projektering är 1998 tillgångsredovisat med . talbindningen för projekteringslagret finansieras med lån i . Några större pågående projekteringar är: Tabell 14.28 Anslagsbehov för räntor, amorteringar m.m. för lånefinansierade projekt 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Elinvesteringar 381 402 434 454 472 499 523 543 561 Teleinvesteringar 115 135 149 162 173 189 206 218 227 SL-investeringar och Grödingebanan 146 Villkorslån, 63 63 63 63 63 62 62 62 62 0 0 0 42 83 83 83 525 525 Totalt 775 811 848 907 961 999 1 Regeringens överväganden har möjlighet att ta lån i för finansiering av investeringar i eldriftsanläggningar, de s.k. SL- investeringarna, produktions- och telenätsutrustningar, rörelsekapital och finansiering av omsättningstillgångar. föreslår regeringen en låneram för dessa ändamål uppgående till . Tabell 14.29 Lån Miljoner kronor Årsredovisning Prognos 1999 Förslag 2000 Beräknad 2001 Beräknad 2002 Beräknat 2003 Riksgäldslån Upplåning 750 Amortering 219 376 390 423 456 493 Utnyttjad låneram 7 735 Låneram i 7 735 8 050 8 410 8 737 9 Övriga lån (statsgaranti) 0 50 100 300 400 Summa Övriga lån 250 650 1 600 2 150 2 350 forskning och utveckling sektorsansvar innebär bl.a. att skall verka för att tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling inom järnvägstransportsystemet planeras, initieras och genomförs. skall också se till att forskningsresultaten dokumenteras, utvärderas och sprids. har rutinerna för hantering av interna och externa förslag till forsknings- och utvecklingsverksamheten förändrats. Möjligheter för externa forskningsprojekt att söka anslag har formaliserats. uppgick verksamhetsvolymen inom detta område till ca , jämfört med . är en av de aktörer med FoU-verksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i revisionsrapport för tagit upp flera brister rörande ledningens förvaltning och rapportering till regeringen. RRV:s iakttagelser avser överskridande av kredit avseende anslagsposter, bristande efterkalkyler, ofullständig särredovisning av kostnaderna för extern försäljning och omorganisationens effekter på rutiner och styrning. Regeringen ser allvarligt på den kritik som framförs i RRV:s revisionsrapport samt den låga standard detta bidragit till i EA-klassificeringen. RRV:s kritik mot har också bidragit till att tilldelats klassificeringen Ej tillfredsställande (CB) i ESV:s årliga ekonomiadministrativa värdering. Regeringen har tagit upp problemen i mål- och resultatdialogen med myndigheten och avser att förbättra sina rutiner framöver. Regeringen har i ändring av regleringsbrevet för förtydligat hur får disponera anslagskrediten på olika anslagsposter. Regeringens slutsatser med anledning av utfallet Regeringen konstaterar att verksamhet bidragit till de trafikpolitiska målen. arbetar vidare med de mål som inte uppnåtts; driftsstörningar samt mätmetoder och fullständighet när det gäller produktivitet och efterkalkyler. I regleringsbrev anges att produktiviteten skall öka med . Efter omorganisationen till sju produktionsdistrikt har de uppgifter man fått för de olika prestationerna inte kunnat läggas till grund för tillförlitliga produktivitetsmätningar. har därför fått ett tilläggsuppdrag att till redovisa produktivitet enligt de krav som framgick i regleringsbrevet för . A3 : Sektorsuppgifter Tabell 14.30 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 808 000 2000 Förslag 934 883 2001 Beräknat 949 538 1 2002 Beräknat 965 917 2 Anslaget finansierar kostnader för övergripande sektorsinsatser, järnvägsmuséet i , försvarsuppgifter, forskning och utveckling, bidrag till , övrig utveckling, stöd och expertfunktioner, Tågtrafikledningen och . Från anslaget har överförts till UO 18 länsstyrelser till länsstyrelsernas arbete med de långsiktiga planerna. Anslagssparandet för anslaget uppgick vid utgången av till .