prop · GN03125 · 2000-01-01 00:00:00 — Avsikten med regeringens beslut var att ge möjlighet för frivilligorganisationerna att genomföra olika projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. har 57 lokala projekt tilldelats medel med ca . har fördelats till 16 projekt samt till vissa gemensamma kostnader för samordningsgruppen inom informa- tionsprojektet som benämns Dags för . Satsningen utvärderas genom som också bl.a. har haft uppgiften att vara samordnande för frivilligorganisationerna. 4.2.4 Barn i vissa storstadsområden (1995 ) Kommunen har skyldighet att tillhandahålla barnomsorg till barn vars föräldrar arbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov av barn- omsorg. Som en konsekvens av detta får många barn som har föräldrar som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma inte del av barnomsorg. I vissa storstadsområden är andelen barn som står utanför barnomsorgen betydligt högre än riksgenomsnittet. Detta gäller inte minst barn med in- vandrarbakgrund. Många barn som bor i segregerade bostadsområden och har en hemmavarande förälder får svårigheter att integreras i sam- hället. De får i allmänhet inte tillgång till pedagogisk gruppverksamhet och heller inte stöd i sin språkutveckling. Regeringen har 1999 avsatt sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att i samarbete med ideella organisationer skall kunna utveckla och pröva olika typer av verk- samheter för barn som av olika skäl står utanför den reguljära barnom- sorgen och som syftar till att öka deras integrationsmöjligheter i sam- hället. Medlen har fördelats i samråd med (1995:1). har sammanlagt ett tjugotal projekt i , , , , och tilldelats medel. Några av projekten innefattar ett stort antal delprojekt vilket sammanlagt ger över hundra projekt. 1999 har sex projekt med detta syfte beviljats stöd med sammanlagt . Det åligger de olika delprojekten att lämna såväl del- som slutrapporter till Arvsfondsdelegationen. I samband med att medel beviljades till projekten lämnades anvisningar om hur rapporteringen skulle göras. Här betonades att Arvsfondsdelegationen och särskilt ville följa de processer och verksamhetsformer som startade med stöd av arvsfondsmedlen. En särskild utvärderare arbetar nu med en utvärde- ringsrapport som kommer att presenteras i antologiform. Antologin bygger i huvudsak på bidrag från externa utvärderare som varit engage- rade i de större projekten med uppdrag att göra processutvärderingar. 4.3 Satsningar till förmån för ungdomar 12 4.3.1 Ungdomars egna kulturverksamheter (1999 ) Regeringen har ställt för av tre till Ung- domsstyrelsens förfogande för att stimulera och lokalt stödja utveck- lingen av ungdomars egna kulturverksamheter inom främst musik, teater, dans och eget skapande. är kultur ett stort ungdomsintresse och i den unga kulturen finns en förnyelse och växtkraft som kulturlivet måste ta till vara. Syftet med satsningen är att skapa ett ökat utrymme lokalt för ungdomars eget skapande och för ung kultur. 4.3.2 Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet (1999 ) Syftet med denna satsning är att stimulera förnyelse av mötesplatser, träffpunkter och annan fritidsverksamhet för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar gemensamt. Totalt har ställts till förfogande . Bakgrunden till satsningen är att ungdomars fritidsintressen ständigt förändras och har dessa helt andra förutsättningar än . De stora tonårskullarna kommer att ställa nya krav på den lokala kultur- och fritidsverksamheten. Regeringen har för avsikt att under fyra projektår avsätta sammanlagt för detta ändamål. 4.3.3 Utveckling av ungdomars egen organisering (1998 ) avsatte regeringen , att fördelas av , för stöd som syftar till att utveckla ungdomars egen organisering. Totalt 37 projekt har fått stöd fram till och med . beslutade regeringen att ytterligare skall fördelas för att stödja fortsatt uppbyggnad och utveckling av verksamhet där ungdomar tillsammans definierar och arbetar med frågor som är mest angelägna för dem själva. Det övergripande syftet med denna satsning är att skapa förutsättningar för utvecklingsarbete i ung- domsorganisationerna, såväl inom det traditionella föreningslivet som i nya former. Av de anvisade medlen kan använ- das för projekt som innebär att de politiska ungdomsförbunden utvecklar nya former för att i skolorna föra ut information och debatt om politiken och den politiska demokratins arbetssätt. Ytterligare av denna sats- ning är planerad. 4.3.4 Talangsatsning inom handikappidrotten (1998 ) avsatte regeringen för en talangsats- ning inom handikappidrotten. har fått stöd med för aktiviteter omfattande indi- viduellt anpassad rådgivning samt tränings- och tävlingsprogram liksom tränarstöd, tester och uppföljning. Vidare har Dövas Idrottsför- bund (SDI) fått stöd med för att informera ungdomar om SDI:s verksamhet, informera om teckenspråkets möjligheter, uppmuntra till aktivt deltagande i dövidrottens utbud samt att skapa förutsättningar för att ungdomar, som är talangfulla nog att nå dövidrottseliten, skall ut- veckla sina idrottsliga färdigheter. 4.3.5 Utveckling av ungdomssamarbete inom (1998 ) avsatte regeringen för stöd till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i . Det övergripande syftet med denna satsning som fördelas av är att stödja svenska ungdomars internationella engagemang i genom att ge förutsättningar för att utveckla ett ömsesidigt samarbete i regionen. De projekt som får stöd skall bygga på gemensamma intressen från samarbetande ungdomsgrupper från olika länder. Genom denna sats- ning ges ungdomar i ökad kunskap och förståelse för historiska, kulturella och sociala villkor och möjligheter i länderna runt . Totalt har 43 projekt fått stöd fram till och med . 4.3.6 Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar (1997 ) avsatte regeringen till lokala utveck- lingsinsatser med bred samverkan mellan ideella och offentliga organisa- tioner. Av dessa medel belastade 1997 och 1998. har regeringen avsatt ytterligare . Satsningen som fördelas av syftar till att utveckla metoder när det gäller individuella insatser, att utveckla metoder för allmänt förebyggande insatser samt att stimulera en ökad lokal sam- verkan. Satsningen bedrivs i samverkan med 15 pilotkom- muner som tidigare utsetts av regeringen. Totalt har 59 projekt fått stöd fram till och med . 4.3.7 Ungdomars egna visioner inför 2000-talet (1999 2000) tog regeringen beslut om att skall fördela till projekt som lyfter fram ungdomars egna visioner in- för 2000-talet. Det övergripande syftet med denna satsning är att stödja ungdomars egna visioner om samhället under det nya millenniets första tid och att öppna vägar för att ungas tankar och visioner får tydliga mot- tagare och når ut i samhället. 4.3.8 Ung Kultur (1998 1999) avslutades denna satsning där regeringen avsatte till lokala projekt för genomförande av Ungdomens kulturdagar. Målsättningen var att få till stånd en debatt i kommunen om ungdomars kulturverksamhet. En särskild utvärdering av de projekt som fått stöd, Lust for life Tolv nedslag i den unga kulturen, har kommit ut och har de filmer som producerats i samband med Ungkulturdagarna visats på Hela i . I samband med denna festival fick stöd med . 4.3.9 Skolkooperativ (1997 1999) avslutades denna satsning med syfte att utveckla kooperativ verksamhet på gymnasieskolor. Då flera av projekten är planerade att pågå kommer ett flertal ansökningar att inkomma under nuvarande år. Utvärderingen Att starta eget tillsammans på gymnasiet, som gjorts bland de sex första projekten i storstads- regionerna blev klar . Rapporten beskriver och analyserar bl. a. de svårigheter och möjlig- heter som uppstod när lärare och elever i projekten skapade en organisa- tion inom skolans ram där elever skulle ha majoriteten och makten. har nio projekt fått stöd med sammanlagt . Några av de projekt som fått stöd är i som utvecklar skolans tidning genom att sälja annonsplatser, ge färska nyheter och utveckla marknadsföringsidéer och Gymnasie- särskolan i som startat ett kooperativ för att i första hand produ- cera datorskurna texter. Vidare har på G, Ek. förening i , startat ett kooperativt kafé på skolan. 4.3.10 Synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet (1996 1999) avslutades den särskilda satsning ur Allmänna arvsfonden med syfte att synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet. Totalt har 74 projekt fått stöd för att utveckla metoder och verksamheter som enga- gerar flickor samt stärker deras inflytande i verksamhet som riktar sig till ungdomar. Utvärderingen Flickorna och frigörelsen Forskning om flickor och arbete med tjejprojekt kom . Denna utredning syftade till att belysa forskning om flickor samt att analysera hur teori- bildningen kan överföras till arbetet med flickor i praktiken. Frågor som lyfts fram i utredningen är hur vuxenvärlden kan synliggöra och stärka unga kvinnor och undvika att bidra till att stereotypa könsskill- nader bevaras. En slutsats som förs fram i utredningen är att det är viktigt att i projektverksamheten ha jämställdheten som mål för att undvika att schablonbilder av unga kvinnor skapas och återskapas. Det är enligt ut- redningen också viktigt att problematisera den innebörd som läggs i kvinnligt och manligt och hur den manifesteras i vår vardag. Ungdoms- styrelsens sammanfattande bedömning är att det är motiverat att tala om pojkar och flickor som grupp i ett jämställdhetsperspektiv för att beskriva de olika förhållanden som dessa två grupper lever under i dagens sam- hälle. Men det är viktigt att grupperna inte betraktas som homogena vad gäller egenskaper, problem och intressen. Detta kan leda till en konserve- ring av traditionella könsmönster istället för att medvetenheten och be- hovet av jämställdsarbetet ökar. 4.3.11 Ungdomars möjligheter till inflytande (1995 1999) har medel avsatts ur Allmänna arvsfonden med syfte att stärka ungdomars möjligheter att påverka lokalsamhället. Utöver stöd till lokala projekt har stöd även givits för att bygga upp lokala nätverk eller stärka kunskaperna hos existerande lokala ungdomsforum t.ex. lokala ungdomsråd. Totalt har 132 projekt fått stöd från denna satsning. I den slutrapport som redovisat påpekas att ungdomars rätt att påverka på sina egna villkor, är en förutsättning för reellt ungdomsin- flytande i samhället. Den kartläggning av lokala inflytandeforum som genomfört visar att antalet ungdomsråd och andra in- flytandeforum i kommunerna har ökat i . Ungdomsråden initieras av politiker och tjänstemän som fått upp ögonen för ungdomars betydelse i samhällsplaneringen. De vanligaste frågorna som initieras av såväl po- litiker och tjänstemän som ungdomar är fritids- och utbildningsfrågor. I dessa frågor finns en tydlig koppling till ungdomars liv och områden de själva är förtrogna med. För att detta inte skall begränsa ungdomars möj- ligheter att aktivt delta i frågor som rör andra kommunpolitiska frågor är det enligt rapporten viktigt att politiker och tjänstemän tar ett ansvar att vidga perspektiven och bryta traditionen. Ungdomsråd som ligger direkt under Kommunstyrelsen får ofta en större tyngd. 4.4 Satsningar till förmån för personer med funktionshinder 4.4.1 IT och handikapp (1998 ) har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till IT- program för funktionshindrade och äldre. För tre av de punkter i förslaget som rör personer med funktionshinder har regeringen tidigare beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden. har (varav ) beviljats tillsammans med Handikappförbundens Samarbetsorgan, De Handikappades Riksför- bund, och genomföra informationsprojektet fram. Syftet är att genom olika aktiviteter på lokal, regional och central nivå öka medvetenheten om IT:s betydelse för människor med funktionsnedsättningar bland funktions- hindrade, beslutsfattare och allmänhet. Vidare har (varav ) ställts till förfogande för satsningen IT i praktiken, ett samlingsnamn för att projekt med syfte att utveckla, anpassa och utvärdera IT-baserade produkter och tjänster, försöks- och demonstrationsverksamhet och metodutveckling. har fördelats till 40 projekt som bedrivs av brukarorganisa- tioner, föreningar och i vissa fall av landsting tillsammans med brukare m.fl. För Brukarutbildning, dvs. att öka personers med funktionshinder IT- kompetens har sammanlagt (varav beslutades ) avsatts för projekt som skall genomföras av bl.a. handikapporganisationer. Syftet med dessa projekt är förutom att öka kompetensen hos personer med funktionshinder när det gäller att använda IT- att utveckla metoder för kontinuerlig utbildning och support. beviljades 11 projekt stöd med sammanlagt . Handikappförbundens Samarbetsorgan och Före- ningen har beviljats för att bereda, samordna och följa upp dess projekt. 4.4.2 Alternativa stöd och boendeformer (1997 ) Regeringen beslutade att skulle sam- manlagt avsättas ur Allmänna arvsfonden för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som kan förbättra situationen för personer med psykiska funktionshinder. Bakgrunden till denna satsning är indikationer på att man bland personer som saknar bostad i allt högre utsträckning återfinner personer med psykiska problem. Regeringen har beslutat avsätta . 23 olika projekt har beviljats stöd med sammanlagt (av detta belopp har fördelats till 14 projekt ). Stödet varierar från till nära /år. Projekten är två- eller treåriga. För att projekten skall kunna leva vidare efter projekttidens utgång krävs en stark förankring i och ett ekonomiskt åtagande från kommunen redan från det första projektåret. 5 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Under Allmänna arvsfondens mer än 70-åriga historia har föreningar och andra organisationer, med stöd av fondens medel, kunnat pröva och för- verkliga idéer och visioner som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som be- drivits av ideella organisationer och som i vissa fall även kompletterat offentliga verksamhetsformer. Genom utvecklingsarbete i de ideella organisationerna har inflytande från såväl brukarorganisationer och en- skilda brukare ökat i verksamhetsformer som det allmänna skall svara för. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, jämlikhet och jämställdhet samt såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens mål- grupper för att därmed stärka deras ställning i samhället. Detta bl.a. genom gemensamma träffar och erfarenhetsutbyte mellan lokala före- ningsdrivna projekt. I det följande redovisar regeringen den framtida inriktningen av stödet för respektive målgrupp. Inom vissa områden finns det dock anledning att göra insatser som är gemensamma för fondens målgrupper. Ett sådant område är den pågående satsningen för förnyelse och utveckling av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå. Idrottsverksamhet bl.a. genom lek och tävling och som en mötesplats för att utöva demokrati, bidrar till att utveckla den sociala välfärden för fondens målgrupper. De två om- råden som särskilt betonas i satsningen är jämställdhet och integration. lägger regeringen fram en nationell handlingsplan för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Regeringen avser att avsätta särskilda medel för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskrimine- ring. Utöver de områden som nedan anges för respektive målgrupp kommer medel liksom tidigare att ges till ideella organisationers egna initiativ för utvecklingsverksamhet. 5.1 Verksamhet till förmån för barn FN:s konvention om barnets rättigheter () är grundpela- ren i regeringens arbete med barnfrågor. Barnets bästa skall sättas i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn och barnperspektivet skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn. Målet är att garantera alla barns rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Samhällets uppgift är att vara ett stöd och komplement till föräldrarna som har huvudansvaret, så att goda och trygga uppväxtvillkor så långt som möjligt kan garanteras för alla barn. Samhällets särskilda ansvar för att barn växer upp under goda och trygga förhållanden kom- mer bl.a. till uttryck i socialtjänstlagen (1980:620) där kommunen åläggs att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveck- ling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos alla barn. För att förhindra att barn far illa är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräldrar. Som ett komplement till vad det allmänna erbjuder är det arbete som utförs av ideella organisatio- ner och andra frivilliga sammanslutningar mycket viktigt, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. lägger regeringen fram en nationell handlingsplan för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Regeringen avser att avsätta särskilda medel för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskrimine- ring. I vissa bostadsområden i och omkring storstäderna, har segregationen ökat. Där är antalet långtidsarbetslösa föräldrar stort liksom andelen familjer där någon har invandrarbakgrund eller är ensamstående för- älder samt även gruppen föräldrar med sociala problem. Nya verk- samhetsformer och metodutveckling för att bidra till integrations- möjligheter, språk- och psykosocial utveckling bör prioriteras för barn i dessa områden. Utvecklingsarbetet behövs också för att öka den ömsesidiga förståelsen och kommunikation mellan invandrarfamiljer och andra familjer. Det är viktigt att både pojkar och flickor har goda förebilder. Projekt som syftar till att stimulera till arbete med de grundläggande värderingar- na i samhället och hur de påverkar relationer mellan unga människor bör särskilt uppmärksammas. Genom FN:s konvention om barnets rättigheter har barnets behov och frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. har ca från Allmänna arvsfonden avsatts att användas av olika frivilligorganisationer för projekt med mål att öka kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska planeringen är ett utvecklingsarbete som behöver fortsätta. Utredningen om föräldrautbildning föreslog i sitt betänkande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) olika sätt på vilka föräldrar under olika perioder av barnens uppväxttid kan få stöd i sitt föräldraskap. Det stöd som erbjuds bör ta sin utgångspunkt i föräldrarnas egna behov och önskemål och främja det friska och positiva i att växa tillsammans med barn. Det är betydelsefullt att de nätverk som finns kring föräldrar stöds och utvecklas. Det finns grupper av föräldrar som eller under barnets hela uppväxt har särskilda behov av stöd i sitt föräldraskap och bör få tillgång till sådant stöd. Utvecklingsarbete för samverkan mellan handikapporga- nisationer och personal vid barnavårdscentraler och barnkliniker för tidigt stöd till föräldrarna, projekt som involverar föräldrar med egna funktionshinder och projekt för familjer med invandrarbakgrund och barn med funktionshinder bör uppmärksammas. Projekt med inriktning mot en kombination av information om barnets funktionshinder och samhällets stöd där också möjlighet kan ges till att träffa andra föräldrar i samma situation är angelägna. Organisationer och föreningar har varit engagerade i att på olika sätt erbjuda föräldrar utbildning och stöd under barnens uppväxt. Det är viktigt att aktörer inom den frivilliga sektorn också finns med i utvecklingsarbete av olika slag av stöd i föräldraskapet. Många barn bor helt eller delvis tillsammans med enbart en för- älder. Barn som har förlorat kontakten eller har bristfällig kontakt med en av sina föräldrar är överrepresenterade bland barn som far illa. Det är angeläget att uppmärksamma utvecklingsarbete inom detta område samt även när det gäller barn i familjer som varit långtidsberoende av social- bidrag. Arbetslösheten har drabbat ensamföräldrar i högre utsträckning än andra, vilket kan medföra en risk för isolering, i synnerhet om barnet mister sin plats i barnomsorgen. ansvar för att tillgodose barns och ungdomars behov av stöd, hjälp och i vissa fall skydd kan ske genom olika insatser i närmiljön, men också genom att barn och ungdomar placeras utanför hemmet. Några grupper av barn anses ha mer uttalade behov av stöd exempelvis barn till missbrukare, barn till psykiskt sjuka, barn som misshandlats, barn som varit vittne till våld inom familjen eller varit utsatta för sexuella övergrepp, barn till frihetsberövade föräldrar samt barn som växer upp i familjehem. Det är angeläget, såväl ur ett individuellt perspektiv som ur en samhällsperspektiv att metoder utvecklas för att på olika sätt stötta dessa barn så att de kan växa upp till trygga och ansvarstagande vuxna. föreslog i sitt betänkande Det gäller livet stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) ett utökat ansvar för vuxenvården när det gäller barn till psy- kiskt eller fysiskt allvarligt sjuka föräldrar och föräldrar som missbrukar alkohol eller annat beroendeframkallande medel. Vuxenvården behöver därför nya arbetssätt och kompetenshöjande åtgärder. För att få till stånd ett sådant samarbete bör projekt som främjar samarbetet mellan myndig- heterna och ideella organisationer prioriteras. Bland de grupper som dessutom behöver uppmärksammas finns barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. och det finns ett stort behov av utvecklingsarbete där ideella organisationer tillsammans med offentliga myndigheter kan samverka. Funktionshindrade ungdomars möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet bör uppmärksammas. För barn med funktionshinder finns, förutom de prioriterade områden som beskrivits som ovan, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få tillgång till det stöd som behövs för att få vara just barn och inte barn med funktionshinder. 5.2 Verksamhet till förmån för ungdomar Ungdomars möjligheter till självständighet och inflytande samt synen på ungdomar som en resurs är centralt för ungdomspolitiken och därmed en naturlig utgångspunkt vid fördelning av stöd till ungdomsprojekt ur All- männa arvsfonden. I fördelningen av stöd ur arvsfonden kommer, liksom tidigare, projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställd- heten mellan pojkar och flickor att prioriteras. De särskilda områden som regeringen avser att lyfta fram är följande: Regeringen avser att lägga fram en nationell handlingsplan för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Regeringen avser att avsätta särskilda medel för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskrimine- ring. Färre ungdomar deltar aktivt i friluftslivet. Det är en negativ ut- veckling. Regeringen kommer därför att ägna särskild uppmärksamhet åt projekt som skapar nya former för aktiviteter som når och engagerar de ungdomar som normalt inte deltar i frilufts- och främjandeverksamheter. utsätts unga kvinnor för sexuella trakasserier och kränk- ningar genom både fysiska och psykiska övergrepp. En allvarlig utveck- ling är den ökade förekomsten av bl.a. sexistiska uttryck mellan unga människor. Regeringen vill bryta den utvecklingen och anser det därför angeläget att stödja projekt som lyfter fram frågor om bl.a. könsroller och samlevnad i syfte att aktivt motverka sexism och våld mot unga kvinnor. För ungdomar är informationsteknik en naturlig del av livet. Det fram- växande informations- och kunskapssamhället riskerar att befästa och skapa nya klasskillnader.