prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — En försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, med syfte att lyfta fram andra län- ders kultur i det svenska kulturlivet startade enligt avtal mellan staten, och . Verksamheten skall pågå till och med . En delrapport skall lämnas och en slutrapport över försöksverksamheten skall lämnas . För perioden 1999 har regeringen givit nationella uppdrag till Backateatern i , i , Rosteriet i , , och Arbetets museum i . har ytterligare ett natio- nellt uppdrag inrättats inom området formgiv- ning och design. För perioden 2001 har regeringen givit detta uppdrag till Föreningen . Försöksverksamhet med ändrad regional för- delning av kulturpolitiska medel inleddes . En parlamentariskt tillsatt kommitté (In 1997:08) har att utvärdera hela försöksverk- samheten enligt lagen (1996:1414) om försöks- verksamhet med ändrad regional ansvarsfördel- ning. Kommittén skall överlämna sitt slutbe- tänkande till regeringen . Effekter av de statliga insatserna I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpo- litik gjorde regeringen bedömningen att Statens kulturråds bidragsgivning har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verk- samheter på regional och lokal nivå och inom organisationslivet. Denna bedömning står fast. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och betydelsefull kulturverk- samhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även de stat- liga insatserna för att främja samisk kultur samt för att stärka det internationella kulturutbytet har haft positiv effekt på utvecklingen. Det är för tidigt att fullt ut bedöma effekterna av satsningen på . Arbetsgruppen Kultur i hela landet har redovisat sina erfarenhe- ter i rapporten kulturår som presenterades . Arbetsgruppen konstaterar att rege- ringens initiativ att inte bara stödja kulturhuvudstaden utan också kultur i hela landet har resulterat i att kulturår genom- förts i så gott som varje ort i landet. Arrange- har enligt arbetsgruppen inte överallt varit så omfattande, men viljan till medverkan och engagemang har varit imponerande. Rege- ringens bedömning är att satsningen till stor del bidragit till att uppfylla målen om delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt att främja kulturell mångfald. har regeringens uppdrag att utvärdera . Utvärderingen kom- mer att avrapporteras i flera etapper för att en analys skall kunna göras av både de omedelbara och de långsiktiga effekterna. Den första del- rapporten som inkom , innehåller i huvudsak en beskrivning av arbetsprocessen, redovisning av tillgängligt material samt en pre- sentation av den utvärderingsmodell som ligger till grund för utvärderingsarbetet. Uppdraget skall slutrapporteras till regeringen . Ytterligare en rapport, om de långsiktiga effek- terna av Kulturåret, skall lämnas . har även haft rege- ringens uppdrag att med utgångspunkt från ut- värderingen utarbeta förslag till hur en fortsätt- ning av Kulturåret kan utformas. bedömning är dock att utvärderingen inte utgör tillräckligt underlag för ett förslag om fort- sättning. och har på regeringens uppdrag utvärderat som de nationella uppdragen funnits. bedömning är att uppdragen i samtliga fall givit innehavarna viktig uppmärk- samhet som lyft fram verksamheterna på ett positivt sätt. Inom tre av de fem uppdrag som utvärderat har innehavarna uppfyllt sina mål fullt ut medan de två övriga på grund av generella ekonomiska problem har haft vissa svårigheter med att leva upp till uppsatta mål. bedömning är att innehavaren av filmuppdraget förvaltat sitt uppdrag på ett mycket bra sätt. Regeringens slutsatser Regeringens bedömning är att bidragsgivningen och organisationsstödet samt de nationella upp- dragen har haft en positiv inverkan på utveck- lingen och bidrar till att uppfylla flertalet av målen för en nationell kulturpolitik. Insatta resurser inom området har använts på ett ända- målsenligt sätt. Vissa förstärkta insatser bör göras inom om- rådet. För att utveckla tonsättarcen- trum på föreslås medel tillföras områ- det. För genomförandet av den dansk-svenska kulturbiennalen föreslås att me- del anvisas. En förstärkning föreslås till försök med länsteaterverksamhet i samt till ombyggnad av . 4.3 Kulturnät Ärendet och dess beredning presenterade Kulturnät sitt slutbetänkande IT i kultu- rens tjänst (SOU1997:14). Här föreslogs att en gemensam ingångssida till svenska kultur- webbplatser på Internet, ett Kulturnät , skulle byggas upp. I enlighet med utredarens för- slag beslutade regeringen att ge () i uppdrag att i projektform bygga upp och inledningsvis administrera Kulturnät . Verksamheten bedrivs enligt de direktiv som lämnas av en sär- skild styrgrupp som utses av chefen för departementet. och kompetensutveckling, Stiftelsen och har ge- mensamt finansierat verksamheten under upp- byggnadsåren . På uppdrag av styrgruppen har fullskaleför- söket inom IVA utvärderats . Ut- värderingens syfte var att ligga till grund för överväganden om en eventuell permanent orga- nisation med statligt stöd . Utvär- deringsrapporten (dnr KU98/930/Me) visar att Kulturnät fyller en samhällsnytta och bör finansieras med statliga medel. Ett förslag om verksamhetens framtida inrikt- ning och organisation har presenterats i de- partementspromemorian Kulturnät - för ökad tillgänglighet till kulturen på Internet (Ds 1999:20). Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Kulturde- partementet (dnr Ku1999/1442/Me). Regeringens bedömning: bör fr.o.m. överta driften av Kulturnät . Staten bör finansiera Kultur- nät basverksamhet, dvs. den fortsatta driften, underhållet, utvecklingen och mark- nadsföringen av webbplatsen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissopinionen är positiv till promemorians förslag att fullskaleförsöket med Kulturnät får en permanent fort- sättning. En majoritet av remissinstanserna till- styrker eller har inget att erinra mot att Kultur- nät blir ett statligt åtagande och att får ansvar för den fortsatta driften. Vissa instanser anser att den förslagna basverksamheten är otillräcklig och borde kompletteras med kunskapsspridning om IT-an- vändning till kulturlivet. Skälen för regeringens bedömning: är en IT-nation där Internets betydelse som kom- munikations- och informationsmedium snabbt ökar i betydelse. En gemensam ingångssida till svenska kulturresurser på Internet utgör en vik- tig bas för kulturinstitutionernas och de fria kulturutövarnas ansträngningar att nå ut med sin samlade kunskap och information. Utvärderarnas sammanfattande bedömning är att Kulturnät har haft en framgångsrik start och kommit mycket långt under sina . I utvärderingsrapporten konstate- ras att ett nationellt kulturnätverk på Internet utgör en viktig komponent i digitala in- frastruktur, att Kulturnät är en samhälls- tjänst som bör stå till medborgarnas förfogande utan kostnad och att verksamheten bör finansie- ras med statliga medel. Regeringen bedömer, med stöd av utvärde- ringen, att verksamheten inom IVA har visat att ett nationellt kulturnätverk är en samhällsnyttig- het som motiverar ett statligt åtagande. Syftet med Kulturnät skall vara att öka tillgängligheten till och intresset för svensk kul- tur. Webbplatsen skall fungera som en gemen- sam ingångssida som samlar och strukturerar det svenska kulturutbudet på Internet för att under- lätta för den enskilde att hitta det han eller hon söker. Andra viktiga utgångspunkter skall vara att arbetet bedrivs utifrån en vid definition av kulturbegreppet, att kulturnätet står öppet för såväl kulturinstitutioner som fria kulturutövare och att medverkan i kulturnätet är kostnadsfri. Målgruppen för Kulturnät skall primärt vara den svenska allmänheten. Regeringen anser att ett nationellt internetba- serat kulturnätverk utgör ett viktigt instrument i arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen, vilket också betonas i utvärderingsrapporten. Genom utnyttjandet av ny informationsteknik kan kulturen göras tillgänglig oberoende av av- stånd och rum. Kulturnät kan verka för alla människors möjlighet och lust att vara en del av kulturlivet, att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande och bidra till att bryta ned de hinder som gör att många fortfarande står främ- mande för kulturlivet. Barn och ungdomar skall ägnas särskild uppmärksamhet. Hög användbar- het för personer med funktionshinder skall efter- strävas. Promemorians förslag att Kulturnät permanentas inom får ett starkt stöd av remissinstanserna. Regeringen be- dömer att verksamheten överensstämmer med uppdrag. Detta inrymmer dels ett sektorsövergripande samordningsansvar för de statliga åtgärderna på kulturområdet, dels att samla och sprida information om kulturell verk- samhet samt åtgärder och initiativ på området. Ett av verksamhetsmål är dess- utom att ha överblick och sprida information om kulturlivets IT-användning. Mot denna bak- grund bedömer regeringen att myndigheten re- dan har det uppdrag som vissa remissinstanser uttrycker att kulturnätsredaktionen borde ges, utöver basverksamheten med webbplatsen. Ge- nom förstärkning med en kulturnätsredaktion bör förutsättningar att förverkliga målet förbättras. tillförs kulturnäts- redaktionen värdefull information om utveck- lingen inom kulturområdet genom placeringen inom . Den redaktion som inrättas inom bör ha ansvar för drift, utveckling och marknadsföring av Kulturnät . Därmed tryggas Kulturnät basverksam- het. För att möjliggöra nyskapande utvecklings- arbete, utöver vad de anslagna redaktionella medlen skapar utrymme för, behöver nya part- nerskap, samarbetsformer och finansieringslös- ningar prövas. Ett särskilt ansvar för sådana ini- tiativ bör vila på . Inom bör en referensgrupp till- sättas som bistår kulturnätsredaktionen med förslag och synpunkter på verksamhetens inrikt- ning. Referensgruppens sammansättning bör säkerställa en bred sakkunskap inom kultur- och IT-området. 4.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 4.5 Bedömning av personalkonsekvenser Införlivandet av Kulturnät inom Statens kulturråds ansvarsområde innebär att Kulturrå- dets personalstyrka utökas med tre anställda per- soner. 4.6 Anslag A1 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 31 218 2000 Förslag 35 510 2001 Beräknat 36 059 1 2002 Beräknat 36 636 2 1 Motsvarar 35 510 tkr prisnivå. 2Motsvarar 35 510 tkr prisnivå.. är en central förvaltningsmyn- dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa ut- vecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning och effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom- rådet. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk- rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom- mer på någon annan myndighet. Statens kultur- råd är vidare kontaktkontor för EU:s kultur- program Kalejdoskop och litteraturprogrammet . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . För gäller förordningen (1988:676) med instruktion för Statens kultur- råd. Regeringens överväganden Resultatinformation bidragsfördelning och övrig verk- samhet omslöt . Tyngdpunkten ligger, i likhet , inom teater-, dans- och musikområdet, vilket omfattar av totalbeloppet. Tabell 4.3 Ärendehantering Antal ärenden 1995/96 (18 mån) 1997 1998 Teater, dans musik 2 584 1 748 2 297 Bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter 3 447 2 715 2 521 Konst, museer, ut- ställningar 691 584 939 Konstområdesöver- gripande och övrigt 1 143 375 304 Framtidens kultur 1 604 1 058 705 TOTALT 9 469 6 480 6 766 Trots att jämförelser med det 18 månader långa /96 är svåra att göra kan det kon- stateras att antalet ärenden successivt har ökat något . Av to- tala ärendehantering har andelen förslag till beslut av Stiftelsen minskat från budgetåren 1995/96 och till . I de arbets-, referens- och beredningsgrupper som kompletterar för kva- litetsbedömningar vid bidragsfördelningen, in- gick 114 ämnessakkunniga personer i totalt 19 grupper. Vid utgången av var antalet ämnessakkunniga personer 104 i totalt 17 grupper och för /96 var motsvarande antal 95 i totalt 15 grupper. har mött regeringens besparingskrav på statlig konsumtion huvudsakligen genom att minska delar av verksamheten och reducera de rörliga kostnaderna. Uppgiften att fördela bidrag har prioriterats före analys-, utvärderings- och utvecklingsarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Statliga utställningsgarantier övertog hante- ringen av de statliga utställningsgarantierna. Se avsnitt 11 Museer och utställningar, anslaget H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål. har utvärderat hur handläggningen av systemet har fungerat. Utvär- deringen visar att intäkterna täcker kostnaderna för hanteringen av statliga utställningsgarantier. finansieras verksamheten genom avgifter. Eventuellt överskott skall vid utgången av året redovisas på statsbudgetens in- komstsida under rubriken 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.4 Statliga utställningsgarantier Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1998 1 337 000 316 000 + 21 000 Prognos 1999 945 000 750 000 + 195 000 Budget 2000 1 000 000 750 000 + 250 000 1Fr.o.m. Slutsatser Någon förändring av inriktningen av verksam- heten vid är inte aktuell. I enlighet med den bedömning som regeringen redovisat under inledningen till verksamhetsom- rådet tillförs uppgiften att ansvara för driften av Kulturnät . Med anledning av detta föreslår regeringen att anslaget förstärks med . Förslaget finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 31 351 Pris- och löneomräkning + 174 Engångsanvisning upphör 750 Utökade uppgifter + 2 500 Justering av +2 235 Förslag 2000 35 510 A2 Bidrag till allmän kulturverk- samhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 133 000 2000 Förslag 116 196 2001 Beräknat 117 136 2002 Beräknat 119 533 Under detta anslag beräknas medel till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo- sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak- tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbild- ningar, lokalhållande organisationer för kultur- verksamhet, organisationer med mångkulturell inriktning samt bidrag till internationellt kultur- utbyte och samarbete. Inom anslaget beräknas också medel för kul- turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbild- ningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsnings- verksamhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till samisk kultur samt bidrag till . Svenska statens bidrag till svenskhemmet Vok- senåsen i och Hanaholmens Kulturcen- trum för och finns uppförda un- der anslaget, liksom medel för försöksverk- samheten Forum för världskultur. För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1991:975) om statsbidrag till föreläsningsföreningar m.m., förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kultur- verksamhet och sametingslagen (1992:1433). Anslagssparandet beror på dels senarelagda kost- nader och försening av projektstarten för Forum för världskultur, dels beslutade men ej utbetalda bidrag. Regeringens överväganden Resultatinformation Inledning Ändamålen för detta anslag omfattar de flesta av kulturpolitikens områden. har i sin årsredovisning analyserat resultaten av den bidragsgivning som rådet svarar för. Utöver det har regeringen tagit del av årsredovisningar och anslagsframställningar från enskilda organisatio- ner och institutioner. Länskonstnärerna till verksamhet med länskonstnärer läm- nades för till 19 bidragsmottagare, varav nio inom området dans, åtta inom området bild- konst och vardera en inom områdena litteratur och samisk musik. har bidrag läm- nats till 24 länskonstnärer i 19 regioner samt i Sameland. Av bidragen avser tolv området dans, nio området bildkonst och vardera en områdena litteratur, teater och samisk musik. Stödet, som omfattar bidrag till totalt 27 länskonstnärer, be- räknas vara fullt utbyggt . Samisk kultur har vid fördelningen av bidraget till samisk kultur prioriterat samisk forskning och högre utbildning. Sammantaget har statens bi- drag till samisk kultur fördelats enligt följande. ges till organisa- tioner och tidningen , till same- slöjd, till olika typer av projekt, till samisk teaterverksamhet, till forskning och utbildning samt till biblioteksverksamheten. Fördelningen mellan de olika områdena är i stort oförändrad i jämförelse med . Utomnordiska förlag har möjlighet att hos söka stöd för översättning av svensk skönlitteratur. Antalet ansökningar var totalt 121, varav 70 beviljades. Ut- givning av modern litteratur har prioriterats, men även stöd till klassiker har givits till språkområ- den där den svenska litteraturen är svagt repre- senterad. De flesta ansökningarna gällde över- sättning av prosa, elva avsåg dramatik, tio poesi och fyra barn- och ungdomsböcker. Institutet har även medverkat vid litterära evenemang utomlands, såsom litteraturfestivaler och boklan- sering, i avsikt att stärka den svenska litteratu- rens närvaro och de utländska förlagens möjligheter att lansera svenska böcker. Institutet har vidare givit ett omfattande stöd till kultur- och erfarenhetsutbyte i syfte att främja kontakterna mellan svenska kulturarbe- tare och deras kollegor i andra länder. Åtgärder för kulturinstitutioner Regeringen har fördelat 21 miljo- ner kronor i extra bidrag till kulturinstitutioner med särskilda behov. Bidrag har lämnats till , Dramatiska Teater, , , Folkteatern i , i , Internationella , Folkteatern i , Marionetteatern i , Länsteatern på samt Drottning- holmsteatern och . Bidra- gen har främst syftat till att upprätthålla den konstnärliga verksamheten i ett ekonomiskt krisläge eller ge planeringsutrymme för framtida förändringar. Inkomna redovisningar visar att bidragen i några fall medverkat till att förhindra konkurs, i andra fall till att upprätthålla en repertoarplan som annars skulle ha blivit starkt beskuren. har bidrag på sammanlagt lämnats till Operan, och . Svenskhemmet Svenskhemmet har till syfte att främja svensk-norsk förståelse genom att ta emot svenska och norska besökare, anordna konferen- ser och bedriva kulturell programverksamhet. drivs som ett av svenska staten hel- ägt norskt aktiebolag. får bolaget i bidrag från detta an- slag, varav avser lokalhyra till . redovisar bo- laget en vinst på , vilket ungefär motsvarar resultat. Av årsredo- visningen framgår vidare att antalet gästdygn uppgick till 18 762, jämfört med 16 563 gästdygn . Programverksamheten har varit mer omfattande än . Forum för världskultur I enlighet med beslut (prop. 1997/98:1 utg. omr. 17 s. 24 26, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutade rege- ringen om direktiv för en kom- mitté (dir. 1998:14) med uppgift att bedriva en samordnande och ini- tiativtagande försöksverksamhet, med syfte att bereda plats för andra länders kulturyttringar inom det svenska kulturlivet. Verksamheten be- drivs under namnet Forum för världskultur (Ku 1998:01). Regeringen har träffat avtal med och om organisation och finansiering av försöksverk- samheten. Enligt avtalet bidrar med och staden med under vart och ett av . Statliga medel för verksamheten har för vart och ett av nämnda år anvisats med från detta anslag och med från ut- giftsområde 8 Invandrare och flyktingar, anslaget B3 Integrationsåtgärder. Av skilda skäl har kommitténs arbete blivit starkt fördröjt och nå- gon programverksamhet har inte ägt rum . Parterna har därför enats om att förlänga uppdraget till utgången av inom ramen för de ekonomiska åtaganden som gjorts . Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen och medelsförbrukningen under anslaget skett i en- lighet med fastställd inriktning. Det bör an- komma på regeringen att i regleringsbrev fördela medlen mellan de olika ändamålen. Regeringen vill redovisa följande förändringar. För att utveckla på föreslår regeringen att anslaget för- stärks med . För bidrag till försök med länsteaterverksam- het i har beräknats under anslaget och med anledning av Lilla sce- nens ombyggnad bör engångsvis för tilldelas . Se avsnitt 5 Teater, dans och musik. För genomförandet av , en dansk-svensk kulturbiennal för bildkonst, de- sign, teater, dans och musik föreslår regeringen att beräknas under detta an- slag. Förslagen finansieras genom omprioriteringar både inom anslaget och inom övriga kulturom- rådet. Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 122 895 Pris- och löneomräkning + 90 1 Engångsanvisning upphör 7 400 Omprioritering inom kulturom- rådet Reformer + 9 250 Förslag 2000 116 196 A3 Nationella uppdrag Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 000 2000 Förslag 7 000 2001 Beräknat 7 000 2002 Beräknat 7 000 Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän- sade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, musei- verksamhet samt formgivning och design. 1999 är Backateatern i , i , Kultursko- lan Rosteriet i , , och Arbetets museum i Norr- innehavare av nationella uppdrag inom de sex först nämnda områdena. 2001 är Föreningen inneha- vare av det nationella uppdraget inom området formgivning och design. Regeringens överväganden har, som redovisats under in- ledningen till verksamhetsområdet, på regering- ens uppdrag utvärderat hur de nationella uppdra- gen inom områdena barn- och ungdomsteater, ungdomskultur, musik, samtidskonst samt museiverksamhet har genomförts under perio- den 1998, samt föreslagit nya mottagare av uppdragen för perioden 2002. har på samma sätt utvärderat det nationella uppdraget inom området regional filmverksamhet samt föreslagit ny mottagare inför nästa treårsperiod. och förslag har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ku1999/1259, 1187/Ko). För perioden 2002 har regeringen för avsikt att utse följande mottagare av nationella uppdrag. Inom området barn- och ungdomsteater avser regeringen att ge det nationella uppdraget till Teater i . Teater är en ideell förening och en professionell barn- och ungdomsteaterensemble som verkar i uppsala- förorten . Teatergruppen vill skapa en förortsteater med konstnärlig och social inrikt- ning och vänder sig i första hand till barn och ungdomar. Teatern producerar professionella barn- och ungdomsteaterföreställningar och er- bjuder dessutom möjligheter till eget skapande, både för barn och för ungdomar, i en öppen amatörteaterverksamhet. Teatern har skapat sig en både konstnärlig och social platt- form i och har goda förutsättningar att förvalta ett nationellt uppdrag inom området. Inom området regional filmverksamhet avser regeringen att ge det nationella uppdraget till Filmpool Nord. Filmpool Nord har som huvud- syfte att medverka till ökad film- och TV-pro- duktion i , samt verka för distribu- tion och marknadsföring av film och TV, regionalt, nationellt och internationellt. Filmpool Nord täcker en stor del av med sin verk- samhet och man har en omfattande visnings- och produktionsverksamhet. Filmpool Nord har ett utvecklat samarbete med Rosteriet i som innehar det nuvarande nationella uppdraget inom området ungdomskultur. Upp- draget till Filmpool Nord kommer att innebära en uppmaning till fortsatt samarbete inom detta område. Inom området ungdomskultur avser rege- ringen att ge Cirkus Cirkör det nationella upp- draget. Cirkus Cirkör är en ung verksamhet som har vuxit mycket snabbt.