prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — AFF , infrastruktur AOU Arbetsliv, omsorg, utbildning EK Ekonomi FÖRSV Försvar KULT Kultur LRS Länsstyrelser, regeringskansli, stabsmyndigheter MTJ Miljö, teknik, jordbruk , högskolor, forskning UPP Uppdragsbaserad verksamhet Flertalet sektorer skiljer sig mycket lite åt i den beräknade årstakten. Det finns dock skillnader. Mellan den sektor som har den högsta respektive lägsta beräknade årslönetakten skiljer det . Förklaringarna är flera. Ekonomisektorn påverkas exempelvis av särskilda satsningar på skattehandläggarna i den senaste avtalsrörelsen. Att rättsväsendet ligger högre än genomsnittet är bl.a. en följd av satsningar på domartjänsterna. Det sistnämnda ger överspillningseffekter även på flera anställda inom , vilket är en delförklaring till den höga löneökningstakten i sektorn länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter. Löneutvecklingens komponenter Löneökningar till följd av gällande avtal, RALS 1998 2001 samt chefsavtalet, förklarar den allra största delen av löneökningarna. har även studerat vilka övriga faktorer som har påverkat löneutvecklingen . Uppgifterna framgår av diagram 7.23 och gäller identiska individer exklusive polisväsendet. Diagram 7.23 Löneutveckling , exklusive polisväsendet, uppdelat på delkomponenter Procent Löneutvecklingen för identiska individer i staten, exklusive polisväsendet, uppgick till , dvs. något högre än för hela det statliga kollektivet. Av denna ökning kan hänföras till revisioner baserade på lokala löneavtal utifrån RALS 1998 2001. Den näst största förklaringsfaktorn utgjordes av befordringar och korrigeringar av osakliga löneskillnader. Resterande del berodde på uppflyttningar i lokala tariffsystem, inlösen av rörliga tillägg m.m. 8.1 Inledning () bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisionsberättelser till regeringen om bl.a. myndigheters års- och koncernredovisning samt om ledningens förvaltning. Inom effektivitetsrevisionen granskas effektiviteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. har efterfrågat en fylligare redovisning i årsredovisning för staten av iakttagelser med anledning av verkets effektivitetsgranskningar (bet. 1999/2000:FiU1). Mot denna bakgrund görs i kapitlet en genomgång av flertalet av de rapporter effektivitetsrevisionen lämnade 1999 och regeringens åtgärder med anledning av dessa. Kapitlet innehåller också en redovisning av revisionsberättelser med invändning. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits respektive kommer att vidtas med anledning av invändningarna. RRV presenterar en rapport till regeringen med en sammanfattning av väsentliga delar av det arbete som utförts av verket . Då årsredovisning för staten lämnas än föregående år har de redovisade iakttagelserna i RRV:s årliga rapport inte hunnit beredas inom . Den årliga rapporten kommer därför att kommenteras i andra sammanhang, bland annat i budgetpropositionen . 8.2 Effektivitetsrevisionens iakttagelser Effektivitetsrevisionen har publicerat 34 rapporter , varav 21 avser egeninitierade granskningar. Nedan redovisas 29 av effektivitetsrevisionens rapporter, varav 18 avser egeninitierade granskningar. Urvalet baseras på att regeringen vidtagit någon åtgärd eller gjort någon bedömning. Jordbrukets miljöstöd - minskning av kväveläckage och bevarande av biologisk mångfald (RRV 1999:2) I rapporten redovisas RRV:s granskning av de miljöstöd inom jordbruket som syftar till att minska kväveläckage och bevara biologisk mångfald i naturbetesmarker. Syftet med granskningen var att analysera miljöeffekterna av dessa stöd samt identifiera hinder för att miljömålen för minskat kväveläckage och bevarande av biologisk mångfald i naturbetesmarker skall kunna uppfyllas. Granskningen visar bl.a. att miljöeffekterna av jordbrukets miljöstöd är begränsade och att andra jordbruksstöd motverkar miljömålen. Rapporten har använts som en del i underlaget till regeringens arbete med att ta fram ett nytt miljö- och landsbygdsprogram för jordbruket. Svårigheter med statistik rörande brottsutredningar (RRV 1999:3) I RRV:s rapport redovisas några problem och brister som förekommer i statistiken i samband med polisens och åklagarväsendets brottsutredningsverksamhet. Bland annat konstateras svårigheter för polisens utredare att följa upp vad som hänt med ett ärende som gått vidare i brottsutredningssystemet. Mot bakgrund av RRV:s rapport fick rättsväsendets myndigheter för ett gemensamt uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att uppnå en för rättsväsendet samordnad informationsförsörjning. Den strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning som regeringen beslutat om och den tidsplan som myndigheterna i för rättsväsendets informationsförsörjning (RIF) fastställt skall ligga till grund för arbetet. fick i uppdrag att redovisa och kommentera de åtgärder som vidtagits för att förbättra polisväsendets förmåga att analysera verksamhetens resultat, kostnader och kvalitet. Regeringen avser att fatta beslut om att utvärdera verksamhet. Resultatstyrning och -redovisning vid affärsområde samhälle (RRV 1999:4) RRV har i rapporten riktat kritik mot brister i formerna för den löpande uppföljningen inom affärsområdet, att rutinerna för ekonomisk uppföljning och tidrapportering bör anpassas till verksamhetsplanens struktur samt att överensstämmelse mellan verksamhetsplan och uppföljningsrutiner är dålig. Med anledning av RRV:s rapport kommer fortlöpande att göra uppföljningar av verksamhetsplanerna i anslutning till de ekonomiska prognoserna. Vidare har reviderat sin kontoplan för att ge en tydligare koppling mellan verksamhetsplaner och redovisningsstruktur och därmed underlätta den ekonomiska uppföljningen av verksamheten. Regeringen anser inte att det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder. Kostnader för en ny folk- och bostadsräkning - en granskning av kalkyl över genomförandet av en ny FoB (RRV 1999:5) beslutade att det framöver skall genomföras registerbaserade folk- och bostadsräkningar. En försöksverksamhet genomfördes. Mot bakgrund av resultatet av försöksverksamheten gav regeringen () i uppdrag att utreda en alternativ folk- och bostadsräkning baserad på framskrivning av registret folk- och bostadsräkning. fick RRV regeringens uppdrag att granska kostnadsberäkningarna för det alternativ som SCB skulle redovisa. Detta uppdrag resulterade i RRV:s rapport. I rapporten gör RRV bedömningen att SCB:s kostnadskalkyl ger en rimlig uppskattning av storleksordningen på kostnaderna. Enligt regeringens bedömning var SCB:s alternativa förslag till lösning för dyrt. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition inriktningen för en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Civilpliktsutbildningen (RRV 1999:6) RRV granskade behovet av civilpliktiga och kostnaderna för civilpliktsutbildningen. I granskningsrapporten föreslår RRV bland annat att utbyggnaden av utbildningen för kommunernas behov inte bör fullföljas, innan en grundläggande analys och prövning av vilka faktorer som skall styra en eventuell utbyggnad av det civila försvaret framöver har gjorts. Mot bakgrund av RRV:s rapport föreslog regeringen i proposition inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 (prop. 1998/99:74) en halvering av civilpliktsutbildade . Vidare har redovisat en utredning avseende totalförsvarsplikt inom den civila delen av totalförsvaret som ger underlag för att bedöma utbildningsvolymen för civilpliktiga med lång grundutbildning . Skattekontrollen och pengarna (RRV 1999:7) RRV har på uppdrag av regeringen granskat ekonomiska effekter av skattekontrollen. Avrapporteringen av den första etappen visade bland annat att de ekonomiska effekterna av skattekontrollen är något annat än de beloppsmässiga effekter som skatteförvaltningen redovisar. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat RRV:s rapport som ett av underlagen för regeringens bedömningar av skattekontrollen. Regeringen har uppdragit åt RRV att i en andra etapp granska handläggningstider i ärendekedjan från skattemyndigheternas kontroll och omprövning till behandlingen av skattemål i länsrätt och kammarrätt. Arealersättningens effekter i I Sammanfattning (RRV 1999:8-12) I rapporten gör RRV bedömningen att arealersättningen i inte på ett effektivt sätt kunnat uppfylla EU:s mål om produktivitetsutveckling, konsumentpriser och skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen. Rapporten har utgjort en del i underlaget i samband med regeringens förhandlingar om Agenda 2000. Effektiviteten i arbetsförmedlingen (RRV 1999:15) RRV har granskat den offentliga arbetsförmedlingens effektivitet genom att jämföra kontorens sätt att arbeta. En av de åtgärder RRV föreslår för att öka effektiviteten är internt metodarbete för . Regeringen har tagit fasta på de insatser som kan skapa förutsättningar för () metodutveckling, t.ex. ökad satsning på s.k. självservice och internetservice. Regeringen har under budgetåren 1999 och 2000 avsatt resurser för att AMV skall kunna utveckla denna typ av arbetsmetod. Verksamhetsmålen diskuteras och utvecklas kontinuerligt, t.ex. har det s.k. volymmålet slopats som verksamhetsmål fr.o.m. , då det enligt RRV lett till överutnyttjande av sysselsättningsåtgärder med inlåsnings- och undanträngningseffekter som följd. RRV:s rapport hanteras som ett av flera underlag i det kontinuerliga utvecklingsarbetet med arbetsmarknadspolitiken, arbetsförmedlingarna och resultatuppföljningen av verksamheten. IT-utveckling inom staten 1998 - en översikt av 231 större projekt (RRV 1999:16), IT-utveckling inom staten 1999 - en översikt över 215 större projekt (RRV 1999:38) Rapporterna behandlar IT-utvecklingen inom staten 1998 respektive 1999 och baseras på enkätundersökningar som RRV genomfört. Rapporterna har till syfte att underlätta utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan projekt och berörda myndigheter och har inte föranlett några åtgärder från regeringens sida. - en effektiv åtgärd? (RRV 1999:18) RRV:s rapport visar att måluppfyllelsen för är låg när det gäller relationen mellan den för åtgärden tänkta målgruppen och vilka som i praktiken finns på . RRV konstaterar att många som anvisats anställning hos inte tillhör den tänkta målgruppen. () och tillsatte en arbetsgrupp för att hitta lösningar på de problemställningar som togs upp i RRV:s rapport. De problemställningar som kvarstår kommer att behandlas i den arbetsgrupp som har tillsatts med representanter från , AMS och . Granskning av statliga insatser för att främja tillväxten i (RRV 1999:25) RRV har genomfört en granskning av de statliga insatserna för främjande av tillväxt i framför allt små och medelstora företag i . Förslagen i RRV:s rapport riktar i huvudsak in sig på organisatoriska förändringar. Regeringen redovisar i proposition 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken krav på och möjligheter till utveckling av statens organisation på central nivå för att främja företagsutveckling och tillväxt. Bland annat föreslås riktlinjer för två nya myndigheter, en för företagsutveckling samt en för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering. Vidare aviseras att regeringen i samråd med berörda aktörer avser att precisera, tydliggöra och förenkla statens agerande på regional nivå avseende konkreta åtgärder som riktar sig till företag eller företagare. I detta sammanhang skall också övervägas hur kopplingen till myndigheten för företagsutveckling bör utformas. Informationsförsörjning och IT-användning inom kriminalvården (RRV 1999:19) Effektivare kriminalvård - en hinderanalys (RRV 1999:27) På regeringens uppdrag har RRV granskat kriminalvården och identifierat ett antal hinder för ett effektivt resursutnyttjande. Regeringen har kommenterat rapporten i budgetpropositionen . Där redovisades bland annat att regeringen gett i uppdrag att redovisa de åtgärder som genomförts, påbörjats eller planerats med anledning av RRV:s rapport. har svarat på uppdraget i en skrivelse och redovisar att man i stort delar RRV:s bedömningar och har vidtagit eller avser att vidta åtgärder som ligger i linje med RRV:s förslag. Bland dessa kan nämnas att kriminal- vården avstått från att utveckla ett helt nytt IT- system och i stället beslutat utveckla det befintliga systemet. Med anledning av RRV:s rapport och efter dialog med kriminalvården har regeringen beslutat att regionmyndigheterna inom kriminalvården skall upphöra och ersättas med en ny organisation för uppföljning och tillsyn. Miljarden som försvann en granskning av kretsloppsprogrammet (RRV 1999:28) RRV har på regeringens uppdrag granskat statliga investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar utveckling, den s.k. kretsloppsmiljarden. RRV:s övergripande slutsats är att kretsloppsmiljarden var dåligt genomtänkt och att det var för många mål som skulle nås med ett enda medel. Cirka hälfen av alla ansökningar har avslagits. RRV är kritisk mot att länsstyrelserna beslutat i flertalet fall men verket har också synpunkter på att beredningen av större ansökningar hanterats inom i stället för hos en central myndighet. RRV anser att det finns många intressanta projekt bland de 274 som beviljats bidrag och understryker vikten av att kunskaper och erfarenheter av dessa tas tillvara. Regeringen beslöt att dra in återstående medel på anslaget för den s.k. kretsloppsmiljarden. Skälen till indragningen var framför allt att anslaget varit dåligt utnyttjat. Redan beviljade åtgärder berörs inte utan genomförs fortlöpande. Enligt gällande förordning (1996:1378) om statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling skall åtgärderna vara genomförda . ansvarar för att de kunskaper och erfarenheter som vinns genom investeringsstödet tas tillvara och vidarebefordras. Detta kommer bl.a. att ske via myndigheten om ekologisk hållbarhet. Brottmålskedjan - i och andra länder Kartläggning och analys (RRV 1999:30) RRV:s rapport ingår i granskningar under temat rättskedjan (RRV 1996:63, 1999:3 och 1999:30). Syftet med rapporten är att kartlägga och analysera olika problemområden inom brottmålskedjan, främst i . Kartläggningen syftar även till att tjäna som underlag för RRV:s fortsatta granskning av brottskedjan på lokal, operativ nivå. tillsattes inom projektet modernisering. Projektet ingår i regeringens övergripande arbete med att utveckla rättsväsendet. Projektets syfte är att säkerställa att utvecklingen inom rättsväsendets olika delar sker samordnat med respekt för den inbördes rollfördelningen och med beaktande av sambanden mellan de olika myndigheterna. Initialt har arbetet i projektet inriktats på den s.k. brottmålskedjan. Innehållet i RRV:s rapport har - tillsammans med andra granskningsrapporter - utgjort ett underlag för arbetet i moderniseringsprojektet. Skogsvårdsorganisationernas arbete för att jämställa miljömålet med produktionsmålet (RRV 1999:31) RRV har granskat arbete med att jämställa miljömålet med produktionsmålet i skogspolitiken. Rapporten vänder sig i huvudsak till . I två avseende riktas förslag till statsmakterna, nämligen i fråga om behovet av ökade resurser till rådgivning och ändringar i skogsvårdslagen. Rapporten har, såvitt avser den del som vänder sig till regeringen, redovisats och kommenterats i budgetpropositionen . Myndigheters finansiering i ett besparingsskede (RRV 1999:34) RRV har granskat hur myndigheters finansiering och finansieringsbild påverkats av det generella besparingskravet budgetåren 1995/96-1998. RRV konstaterar att endast hälften av de granskade myndigheterna har fått genomsnittligt lägre förvaltningsanslag . Hälften av dessa myndigheter har, trots anslagsminskningar, kunnat öka sina totala verksamhetsintäkter, dvs. intäkter av förvaltningsanslag, avgifter, bidrag och s.k. sakanslag. Mot bakgrund av bl.a. RRV:s förslag har principerna för användning av sakanslag för finansiering av förvaltningskostnader vidareutvecklats. I regleringsbreven kommer tydligare krav att ställas avseende återrapportering av myndigheternas finansiering av förvaltningskostnader. Att följa upp otraditionella inslag i arbetsmarknadspolitiken (RRV 1999:36) Granskningen utgjorde en delrapport inom ramen för ett regeringsuppdrag att granska försöksverksamheterna med en friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel i , , , och län. I rapporten ger RRV förslag kring rutiner för registrering och rapportering av otraditionella verksamheter och framtida försöksverksamheter. Rapporten redovisades i budgetpropositionen . Regeringens resultatdialog med () har medfört en kvalitativt bättre återrapportering av otraditionella medel från AMS. avser regeringen att minska medlen för otraditionella projekt. Regeringen kommer att strama upp användningen av medel för otraditionella projekt i det regelförenklingsarbete som pågår och som beräknas träda i kraft . De lokala investeringsprogrammen i praktiken - en uppföljning av kommunernas arbete (RRV 1999:37) På regeringens uppdrag har RRV granskat de statliga bidragen till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Huvudsyftet var att ge regeringen tillämpbar information under pågående programperiod. RRV redovisar i rapporten vilka kriterier som måste vara uppfyllda för att framgångsrikt genomföra de lokala investeringsprogrammen. Med hjälp av dessa kriterier identifierades förtjänster och brister i kommunernas arbete med programmen. RRV kritiserar bl.a. att kommunerna inte gavs tillräcklig tid att förbereda ansökan, att informationen var delvis otillräcklig och att det ibland gavs otydliga besked från departementet bl.a. om bedömningsgrunder. RRV:s erfarenheter och synpunkter gäller den första omgången beslut. Ytterligare två omgångar beslut har tagits efter den som RRV granskade. De brister som RRV uppmärksammat är i huvudsak åtgärdade. Hur fördelas företagsstödet (RRV 1999:40) RRV har på regeringens uppdrag granskat de regionalpolitiska företagsstöden. RRV:s rapport innehåller i huvudsak tre kritiska synpunkter: stöden går i huvudsak till traditionella branscher, stöd lämnas till investeringar som ändå skulle komma till stånd, det förekommer att flera stöd kombineras till ett antal företag. Rapporten har ingått i underlagsmaterialet till den översyn av statliga insatser som regeringen inlett med propositionen (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. Regeringen har vidare tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av regionalpolitiken. Den skall bl.a. bedöma resultatet av olika former av företagsstöd och lämna principiella förslag till eventuella förändringar. Närpolisreformen och polisens arbetstider - en granskning av resursutnyttjandet inom polisen (RRV 1999:42) På regeringens uppdrag har RRV granskat resursutnyttjandet inom polismyndigheterna i , och . RRV konstaterar i sin rapport att det fortfarande förekommer betydande brister i resursutnyttjandet för närpolisorganisationen, framför allt i fråga om personalens tjänstgöringstider. har fått regeringens uppdrag att granska närpolisreformen och utvärdera polisens arbete med att bekämpa vardagsbrottsligheten. Frågorna behandlas i budgetpropositionen . I regleringsbrevet har fått i uppdrag att bedöma hur polisverksamheten i närpolisområdena har utvecklats. I uppdraget ingår att särskilt belysa de erfarenheter som har vunnits och de slutsatser som kan dras om verksamhetens framtida inriktning. skall också redovisa hur arbetstidens förläggning har anpassats till variationerna i arbetsbelastningen. Av redovisningen skall bl.a. framgå polispersonalens fördelning över olika veckoarbetstider och hur stor andel av polispersonalen som har periodplanerad tid. Folkbildning Styrning och kontroll (RRV 1999:44) RRV har på regeringens uppdrag granskat folkbildningen. Granskningen har inriktats på frågor om styrning och kontroll. RRV gör bland annat bedömningen att de fördelningsmodeller som tillämpar i stor utsträckning är inriktad på kvantiteter, dvs. hur mycket verksamhet som anordnas samt för vem. Fördelningsmodellerna tar ingen hänsyn till innehållet i verksamheten eller hur väl den genomförs. Regeringen har i riktlinjerna för statsbidraget angett att skall redovisa sin syn på RRV:s rapport och vilka åtgärder rådet anser befogade att vidta bl.a. för att utveckla redovisnings- och uppföljningssystemet inom folkbildningen. Effektivare arbetsmarknadsutbildning - arbetsförmedlingens hantering av tillväxtfrämjande åtgärder (RRV 1999:45) RRV:s rapport behandlar arbetsmarknadsutbildningen ur ett effektivitetsperspektiv. RRV finner bl.a. att de arbetsförmedlingar som har de bästa resultaten har ett mer plats- och företagsinriktat arbetssätt, är mer selektiva i urvalet av deltagare, skräddarsyr arbetsmarknadsutbildningen mot arbetsgivarnas behov i högre utsträckning och ägnar större omsorg åt uppföljning. Inom har pågått ett projekt som har i uppgift att se över hela arbetsmarknadsutbildningen. RRV:s rapport utgör ett underlag i det arbetet. Resultaten av projektet kommer att redovisas i budgetpropositionen . NTF och Nollvisionen - en granskning av statligt finansierat frivilligt trafiksäkerhetsarbete (RRV 1999:46) RRV har på regeringens uppdrag granskat för trafiksäkerhetens främjande (NTF) trafiksäkerhetsarbete och användning av statliga medel. Granskningen visar bl.a. att det finns brister i NTF:s resultatredovisning och att de modeller för statlig finansiering av NTF som prövats inte har fungerat bra. Regeringen avser att ge i uppdrag att förändra bidragsformerna till NTF. 8.3 Revisionsberättelser med invändning RRV skall enligt sin instruktion bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt granska om ledningens förvaltning står i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. I de fall RRV i sin granskning uppmärksammat väsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som en invändning i revisionsberättelsen. En invändningsfri revisionsberättelse innebär således att RRV inte funnit några väsentliga avsteg från tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. Sammanlagt 21 myndigheter erhöll invändning i revisionsberättelsen för . Varje invändning har i sig sin grund i någon form av väsentlig överträdelse av föreskrifter eller regeringsbeslut. Överträdelsen påverkar informationen i årsredovisningen i mer eller mindre stor utsträckning. I en analys av hur antalet revisionsberättelser med invändning utvecklats över åren kan det vara av värde att ta hänsyn till om en överträdelse har fått direkt eller indirekt effekt för informationen i årsredovisningen. Konsekvensen av en överträdelse som har fått direkt effekt på årsredovisningen är att informationen i årsredovisningen i något väsentligt avseende inte är rättvisande, dvs. felaktig eller ofullständig. Exempel på sådan överträdelse är bristande efterlevnad av de föreskrifter som reglerar den löpande redovisningen och årsredovisningens innehåll. Överträdelser som har fått en indirekt effekt på årsredovisningen karaktäriseras av att informationen i årsredovisningen i sig kan vara rättvisande men att den grundas på någon form av överträdelse av föreskrift eller regeringsbeslut. Exempel på sådan överträdelse är bristande efterlevnad av instruktion och verksförordning. RRV har redovisat utvecklingen fördelat på de två kategorierna av effekter på årsredovisningens information. Tabell 8.1 Revisionsberättelser med invändning 1999 1998 1997 1995/96 Direkt effekt 11 16 15 9 Indirekt effekt 10 3 5 17 Totalt antal 21 19 20 26 De nya föreskrifterna för beslut och undertecknande av årsredovisningen som infördes /96 medförde ett stort antal invändningar i revisionsberättelserna med en indirekt effekt på årsredovisningens information. Denna typ av invändningar minskade i takt med att formerna för beslut och undertecknande av årsredovisningen accepterades och följdes utan större problem.