prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — I enlighet med vad som tidigare aviserats bedömer regeringen att statsbidragen till kommuner och landsting bör höjas med . Av dessa medel avser den satsning på vården och omsorgen som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Regeringen avser att återkomma med en nationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården. Vidare ingår i statsbidragshöjningen en höjning av anslaget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . Regeringen föreslår i denna proposition att den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget till kommuner förlängs att gälla även . Ett stegvis införande av allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen påbörjas . ges barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. införs en maxtaxa i barnomsorgen. Rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon införs . En allmän förskola för 4- och 5-åringar införs från . Den tidigare angivna inriktningen att landstingen skall ta över kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen 2001 ligger fast. pågår förhandlingar i frågan mellan staten och . I och med överföringen kommer medlen för anslaget för läkemedelsförmånen att flyttas från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till det generella statsbidraget under utgiftsområde 25. I den framlagda IT-propositionen (1999/2000:86) överväger regeringen bland annat ett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden. har tre utredningar arbetat med och lagt förslag som rör dels det kommunala momssystemet, dels det kommunala utjämningssystemet, dels utjämning för kostnader som avser insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Regeringen avser att återkomma till med förslag i en särskild proposition . Vad gäller kommunkontosystemet bedömer regeringen att systemet bör bibehållas . Ett arbete inleds för att ytterligare analysera systemet. Det underskott som ackumulerats i systemet till och med utgången av 2000 tas över av staten. Detta betyder att kommunsektorn engångsvis tillförs medel, som kommuner och landsting annars skulle ha betalat in till kommunkontosystemet. Underskottet kan uppskattas till ca . Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med budgetpropositionen . Den övergång som gjorts från i huvudsak specialdestinerade statsbidrag till generella statsbidrag ställer ökade krav på uppföljningen av kommuner och landsting. Regeringen bedriver ett arbete med att utveckla den nationella uppföljningen. Inom ramen för detta arbete bedrivs bland annat ett projekt i syfte att ta fram förslag till utformning av en databas, som bland annat skall kunna användas för jämförelser mellan kommuner i syfte att öka effektiviteten. 9.2 Utvecklingen i kommuner och landsting Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 1999/2000:102). Skrivelsen avser att ge underlag för en samlad bedömning av den finansiella utvecklingen i kommuner och landsting samt av resursutnyttjandet och måluppfyllelsen i de verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för. Det ekonomiska resultatet för kommunerna har förbättrats . Preliminärt uppgår resultatet till . Landstingens resultat uppgår preliminärt till -5,. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att kvaliteten i skolan, vården och omsorgen i allt väsentligt är god, även om det förekommer skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Allt fler kommuner arbetar inom äldreomsorgen med kvalitetssäkringssystem. Det har vidare skett en positiv utveckling vad gäller kommunernas ambitioner att erbjuda människor med funktionshinder bra levnadsvillkor. Inom ökade dock andelen elever som ej når godkänd nivå i ett eller flera ämnen, som andelen elever som erhåller slutbetyg efter inträdet i gymnasieskolan har minskat något. 9.2.1 Kommunsektorns finansiella utveckling Kommuner och landsting utgör en betydande del av samhällsekonomin. I nedan redovisade siffror ingår även kyrkan vad gäller den finansiella utvecklingen. har utgjort en del av den kommunala sektorn. Kommunsektorns utgifter motsvarade av BNP, varav kommunala konsumtionsutgifter utgjorde . Kommunsektorns inkomster motsvarade av BNP, varav skatter och statsbidrag utgjorde . skedde ett trendbrott vad gäller den kommunala sektorns resursutveckling. Efter en mer eller mindre oavbruten expansion minskade de reala utgifterna , främst till följd av den kraftiga lågkonjunkturen . Till följd av förbättrad tillväxt i ekonomin och ökade statsbidrag har resurserna för kommunsektorn som helhet ökat . Därmed är utgifterna i reala termer tillbaka på ungefär samma nivå som . Det finns emellertid skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Kommunsektorns finansiella utveckling 1995- 1999 redovisas i tabell 9.1. Den kraftiga ökningen av de kommunala konsumtionsutgifterna beror till stor del på överföringen av betalningsansvaret för läkemedelsförmånen till landstingen. Landstingen har kompenserats för detta genom ett särskilt statsbidrag. Räknas effekten av det ändrade betalningsansvaret för läkemedelsförmånen bort, ökade konsumtionsutgifterna för sektorn som helhet . De kommunala konsumtionsutgifterna påverkas även av de satsningar som har gjorts på den kommunala vuxenutbildningen inom ramen för . Tabell 9.1 Kommunsektorns finanser 1995 1996 1997 1998 1999 Inkomster 377,2 386,2 395,2 430,0 450,9 Skatter 262,7 287,2 292,7 299,5 316,0 Statsbidrag1 68,1 53,7 57,8 82,6 83,1 Övriga inkomster 46,4 45,3 44,7 47,9 51,8 Utgifter 378,1 391,3 405,4 434,9 453,7 Transfereringar 48,8 47,5 47,6 50,9 48,7 Konsumtionsutg. 303,4 320,7 329,5 358,2 378,3 volymförändring2 -0,1 0,0 -0,2 6,6 2,0 Investeringar 25,9 23,1 28,3 25,8 26,7 Finansiellt sparande -0,9 -5,1 -10,3 -4,9 -2,9 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring i fasta priser. Källor: och . Som framgår av tabell 9.1 har det finansiella sparandet varierat mellan åren. Det är dock inte det finansiella sparandet som är avgörande för om kommuner och landsting klarar det s.k. balanskravet, utan resultatet (jfr. Det som skiljer det finansiella sparandet och resultatet åt är bland annat hur investeringar och framtida pensionsåtaganden redovisas. ökade den genomsnittliga skattesatsen i kommuner och landsting med per skattekrona eller . vidtog staten åtgärder i syfte att förhindra eller motverka kommunala skattehöjningar. tillämpades ett skattestopp. fick de kommuner och landsting som inte höjde skatten särskild ekonomisk kompensation. har kommuner och landsting som höjt skatten fått statsbidragen reducerade. I praktiken har reglerna tillämpats på fem kommuner 1999. Sammantaget ökade den genomsnittliga skattesatsen i kommuner och landsting . sjönk den genomsnittliga skattesatsen från . uppgår den genomsnittliga skattesatsen till , vilket innebär en ökning jämfört med . I huvudsak förklaras ökningen av höjda landstingsskatter. Vissa kommuner har höjt skatten men har andra sänkt skatten. För kommunerna uppgår den genomsnittliga skattesatsen och för landstingen till (på grund av avrundningar summerar inte skattesatserna för delsektorerna till genomsnittet för hela sektorn). Hur den genomsnittliga skattesatsen i kommuner och landsting utvecklats framgår av diagram 9.1. Diagram 9.1 Genomsnittlig skattesats i kommuner och landsting 1980-2000 Procent 9.2.2 Den ekonomiska resultat- utvecklingen Ekonomiskt resultat för kommunerna Kommuner och landsting skall fr.o.m. upprätta redovisningen enligt lagen (1997:614) om redovisning. Detta har bland annat inneburit att principerna för redovisning av pensionsförpliktelser har ändrats. Dessa skall nu redovisas enligt den s.k. blandade modellen och tas upp bland verksamhetens kostnader. Resultaträkningen är därför inte jämförbar med tidigare års resultaträkningar vad gäller vissa poster. Årets resultat är dock jämförbart. I tabell 9.2 redovisas resultatutvecklingen för kommunerna 1995- 1999. Tabell 9.2 Kommunernas resultaträkning , löpande priser 1996 1997 1998 1999 Verksamhetens intäkter 80,1 75,6 74,9 76,7 78,6 Verksamhetens kostnader -275,5 -290,8 -297,6 -316,7 -320,3 Avskrivningar -11,4 -11,7 Verksamhetens netto- kostnader -195,4 -215,2 -222,7 -251,4 -253,3 Skatteintäkter 179,9 192,0 197,2 201,9 208,2 Generella statsbidrag och utjämning 42,8 Finansnetto -1,0 -0,1 0,3 0,4 0,4 Resultat före extraordinära poster1 -2,9 -2,0 Avskrivningar -10,0 -10,2 -10,7 Förändring av pensionsskuld -5,3 -5,6 -6,1 Extraordinära poster 3,5 9,0 7,7 2,4 5,5 Årets resultat (förändring av eget kapital) -0,5 3,5 exkl. extraordinära poster -0,6 -6,5 -4,6 -2,9 -2,0 1T.o.m. 1997 benämnt resultat efter skatteintäkter och finansnetto. Uppställningen av resultaträkningen har ändrats . Preliminära uppgifter från () visar på ett positivt resultat på för kommunerna sammanlagt. Ett positivt resultat redovisas av 108 kommuner. Extraordinära poster gav ett positivt netto på 1999. Ett positivt resultat exklusive extraordinära poster redovisas av 100 kommuner. För enskilda kommuner varierar resultatet kraftigt. varierade årets resultat mellan -per invånare och per invånare. uppgår motsvarande siffror till -8 015 respektive per invånare. Till största delen förklaras den stora skillnaden av extraordinära kostnader och intäkter. Spridningen i resultat före extraordinära poster 1998 mätt i kronor per invånare var -3 267 och 6 828 samt 1999 -3 861 och 1 771. Spridningen har i detta avseende således minskat . Ekonomiskt resultat för landstingen Preliminära uppgifter från landstingen visar på ett resultat på -5,, vilket är en förbättring jämfört med , då resultatet uppgick till -6,. Exkluderas extraordinära poster har emellertid resultatet varit oförändrat. I tabell 9.3 redovisas resultatutvecklingen för landstingen 1995-1999. Landstingens resultaträkning , löpande priser 1996 1997 1998 1999 Verksamhetens intäkter1 24,0 23,2 22,3 38,1 38,9 Verksamhetens kostnader1 -115,8 -111,5 -113,0 -136,6 -150,1 Avskrivningar -4,6 -4,8 Verksamhetens netto- kostnader -91,8 -88,3 -90,6 -103,2 -116,2 Skatteintäkter 87,2 85,7 86,3 89,0 99,4 Generella statsbidrag 8,5 5,8 6,8 8,5 11,0 Finansnetto 1,1 1,2 0,9 0,6 0,6 Resultat före extraordinära poster1 -5,1 -5,1 Avskrivningar -4,4 -4,4 -4,3 -3,2 -3,6 -3,0 Extraordinära poster 0,0 -0,2 -0,1 -1,0 -0,3 Årets resultat (förändring av eget kapital) -2,7 -3,7 -4,0 -6,2 -5,4 - exkl. extraordinära poster -2,7 -3,5 -3,9 -5,1 -5,1 1T.o.m. 1997 benämnt resultat efter skatteintäkter och finansnetto. Uppställningen av resultaträkningen har ändrats . Samtliga landsting utom två redovisar ett negativt resultat 1999. redovisade endast ett landsting ett positivt resultat. 9.2.3 De kommunala verksamheterna Syftet med den höjning av statsbidragen som gjordes var dels att bibehålla och öka sysselsättningen inom den kommunala sektorn. Dels var syftet att även bibehålla och stärka kvaliteten i verksamheterna skola, vård och omsorg. Det är också inom dessa verksamheter som nettokostnaderna har ökat mest i löpande priser . Kommunernas nettokostnader De sammanlagda nettokostnaderna enligt resultaträkningen uppgick enligt preliminära uppgifter till ca . Nettokostnaderna för skola, vård och omsorg utgör två tredjedelar av de totala nettokostnaderna. Nettokostnaderna enligt driftredovisningen ökade totalt med i löpande priser . Hur kommunernas nettokostnader förändrats för vissa verksamheter framgår av tabell 9.4 Tabell 9.4 Förändring av kommunernas nettokostnader 1996-1998 för olika verksamheter Löpande priser Miljarder kronor Procent Barnomsorg -0,1 -0,Grundskola 4,3 9,Gymnasieskola 1,3 6,Äldreomsorg 6,8 10,Individ- och familjeomsorg 1,4 6,Övrigt 2,3 4,Totalt 16,0 6,Källa: Inom ökade nettokostnaderna , som barnomsorgskostnaderna minskade . Förändringen av nettokostnaderna för barnomsorgen har, på grund av organisatoriska förändringar, beräknats exklusive förskoleklassen (tidigare sexårsverksamheten). Även nettokostnaderna för äldre- och handikappomsorgen ökade mer än nettokostnaderna totalt, eller med . Landstingens nettokostnader De totala nettokostnaderna enligt resultaträkningen uppgick enligt preliminära uppgifter 1999 till ca , varav fyra femtedelar utgörs av kostnader för hälso- och sjukvård (primärvård samt läns- och regionsjukvård). Landstingens nettokostnader enligt driftredovisningen ökade i löpande priser . Hur landstingens nettokostnader har förändrats för vissa verksamheter framgår av tabell 9.5. Tabell 9.5 Förändring av landstingens nettokostnader 1996-1998 för olika verksamheter Löpande priser Miljarder kronor Procent Läns- och regionsjukvård 4,7 7,Primärvård 3,6 20,Tandvård 0,0 0,Kollektivtrafik -0,3 -7,Utbildning 0,0 -0,Övrigt 1,6 18,Totalt 9,6 9,Källa: och . Nettokostnaderna för primärvården har ökat med . Förändringen ligger i linje med krav på att primärvården skall utgöra basen i sjukvården. Kostnaderna för kollektivtrafiken har sjunkit med . upphandlade trafikhuvudmännen av all lokal och regional busstrafik i konkurrens, vilket har möjliggjort kostnadsbesparingar. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Kommunerna håller en hög kvalitet vad avser tillgängligheten till barnomsorg för förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Tillgängligheten är något sämre för arbetslösa eller föräldralediga. Antalet barn i verksamheten har fortsatt att minska. har andelen barn som är inskrivna i barnomsorgen fortsatt att öka. Avgifternas andel av bruttokostnaderna har stigit och uppgår i genomsnitt till . var den genomsnittliga avgiftsfinansieringsgraden inom barnomsorgen. Bruttokostnaden per inskrivet barn ökade . minskade antalet barn . Personaltätheten var oförändrad i förskolan, men minskade i fritidshemmen. Förskoleklassen är en egen skolform och ersätter den tidigare sexårsverksamheten. Verksamheten omfattar minst och är obligatorisk för kommunerna att anordna men är frivillig för den enskilde att delta i. Verksamheten är avgiftsfri. Verksamheten är i hög grad integrerad med . deltog av sexåringarna i denna verksamhet. Ett förändrat betygssystem försvårar jämförelser bakåt i tiden av de resultat eleverna har nått i . var det av eleverna som inte nådde godkänd nivå i ett eller flera ämnen. Motsvarande siffra kan, i det då gällande relativa betygsystemet, uppskattas till . Det föreligger dock relativt stora variationer mellan enskilda kommuner. Andelen elever i kommunerna som inte nått godkänt i ett eller flera ämnen varierar mellan . fick av eleverna behörighet att läsa på gymnasiet efter genomgången grundskola. Andelen var 1998. Andelen elever som inte fick godkänt inom svenska, engelska, matematik och svenska som andraspråk ökade. Lärartätheten steg med 0,1 lärare per 100 elever, efter att ha minskat under . Inom gymnasieskolan slutförde av de elever som påbörjade sin utbildning /1995 utbildningen . Det är en minskning jämfört med de elever som påbörjade sin utbildning /1994. Övergångsfrekvensen till högskolan efter avslutade studier var 1998. Inom den kommunala vuxenutbildningen har andelen studerande som slutför sina studier ökat. Antalet studerande har i stort sett fördubblats efter att infördes . Hälso- och sjukvård Den utveckling som skett inom hälso- och sjukvården har ställt krav på omfördelningar av resurser, omorganisation och anpassning till förändrade villkor. Generellt sett är tillståndet i den svenska hälso- och sjukvården gott. Antalet läkarbesök ökade . Även kostnaderna ökade . Antalet anmälningar till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd har fördubblats , från 1 500 anmälningar till 3 000. Antalet anmälningar som har lett till påföljd har dock varit , omkring 400 . Läkemedelskostnaderna har ökat kraftigt . Orsakerna är bland annat strukturförändringar som lett till att en allt större andel av läkemedlen skrivs ut i öppenvård, tillkomsten av nya och dyrare läkemedel samt de demografiska förändringarna som inneburit att antalet äldre har ökat. Regeringen har mot bakgrund av de fortsatta kostnadsökningarna tillsatt en utredning för att göra en översyn av läkemedelsförmånen (dir. 1999:35). Äldreomsorg Andelen äldre som erhåller hjälp i ordinärt eller särskilt boende fortsätter att minska. De kommunala insatserna koncentreras till de allra äldsta och de med mest behov av vård och omsorg. Minskningen av insatser kompenseras i viss utsträckning av köp av tjänster från privata företag och med hjälp från anhöriga. Det bedrivs i stor utsträckning bra verksamhet, som olika rapporter dock visar på brister i tillgång till hjälp och i kvaliteten på den hjälp som ges. Kvaliteten på det särskilda boendet förbättras fortgående, även om det kvarstår skillnader i kvaliteten. Antalet personer som är eller äldre och som erhåller hjälp av kommunens äldreomsorg har minskat med till 258 000 personer. har antalet personer som får hjälp och som tillhör minskat, medan antalet personer som är och som får hjälp har varit i stort sett oförändrat. Allt fler kommuner arbetar med kvalitetssäkringssystem. använde ungefär en tredjedel av kommunerna ett kvalitetssäkringssystem. Inledningsvis har rutiner för informationsöverföring mellan olika personalgrupper och för att stärka den enskildes rättssäkerhet varit föremål för ett mer systematiskt kvalitetsarbete. Drygt två tredjedelar av kommunerna arbetar även aktivt med att förbättra anhörigstödet. har avgifterna i äldreomsorgen höjts i drygt hälften av landets kommuner. Skillnaderna i avgifter är stora såväl mellan olika vårdtagare, som mellan enskilda kommuner. förstärktes skyddet för att en make/maka inte skall få en oskäligt försämrad ekonomisk situation när den andra parten endera flyttar till ett särskilt boende eller på annat sätt har ett behov av omsorg. Merparten av kommunerna har inte vidtagit några åtgärder med anledning av detta. 9.2.4 Sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting fram Den kommunala sektorn i svarar för av sysselsättningen. Kvinnor utgör av antalet sysselsatta i kommunsektorn. Kommunsektorns resurser, mätt som bruttoproduktionens förändring i fasta priser, minskade med . Bruttoproduktionen beräknas här som summan av utgifter för personal, köp av materiel och tjänster samt en beräknad kapitalförslitning. Sysselsättningen i kommunsektorn minskade emellertid betydligt mer. Medan lönesumman minskade med i fasta priser, ökade köp av material och tjänster med i fasta priser. En bidragande orsak till denna utveckling är att verksamheter som tidigare bedrivits i egen regi har lagts ut på entreprenad. Ytterligare en orsak till att sysselsättningsminskningen blivit så pass kraftig är att personalminskningarna i stor utsträckning skett bland personalkategorier med en lön som understiger den genomsnittliga. Det krävs då en större minskning av antalet årsarbetare för att åstadkomma en given utgiftsminskning. Detta har varit särskilt märkbart inom hälso- och sjukvården. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting förutsattes av regeringen bland annat att bidra till en betydande positiv sysselsättningsutveckling i förhållande till vad som annars varit möjligt (prop. 1996/97:150). vände den negativa sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn. Utvecklingen påverkas även av andra faktorer, t.ex. (som nämnts ovan) att delar av den kommunala verksamheten lagts på entreprenad och att allt fler kommuner och landsting erbjuder sina deltidsanställda heltidstjänster. I tabell 9.6 redovisas utvecklingen av antalet anställda/anställningar i kommuner och landsting enligt den s.k. novemberstatistiken från och . Tabell 9.6 Antalet hel- och deltidsanställda/anställningar i kommuner och landsting 1993-1999 (exkl. timanställda) Tusental personer 1994 1995 1996 1997 1998 19993 Kommuner1 637 627 650 653 633 628 635 Landsting 2 300 281 256 231 235 241 244 1 Inklusive tjänstlediga. 2 Exklusive tjänstlediga. 3 Uppgifterna för är preliminära. De båda förbunden tillämpar olika metoder för redovisning av tjänstlediga, varför uppgifterna i tabell 9.6 inte bör summeras. De statistikkällor som finns för sysselsättning är i huvudsak Svenska Kommunförbundets respektive novemberstatistik, Arbetskraftsundersökningen () från SCB samt den s.k. kortperiodiska statistiken. Den sistnämnda statistiken hämtades tidigare in av och , men har SCB övertagit ansvaret. Novemberstatistiken tas in vid ett mättillfälle och är totalundersökningar. är en urvalsundersökning och rapporteringen sker både , kvartalsvis och årsvis. Syftet med den kortperiodiska statistiken är att den skall vara en totalundersökning. Den redovisas kvartalsvis av SCB. Valet av statistikkälla för att följa antalet sysselsatta i kommuner och landsting kan ge skillnader bland annat när det gäller utvecklingstakten. Med anledning av det gav regeringen SCB i uppdrag att analysera skillnaderna. Analysen visar att olika definitioner, populationer och uppgiftslämnare gör det svårt att jämföra de olika statistikkällorna. SCB konstaterar i den första delrapporten till regeringen att det finns skillnader vid en jämförelse mellan olika statistikkällor. Nedanstående diagram visar en jämförelse mellan och den kortperiodiska statistiken vad gäller antalet anställda i kommuner och landsting. Diagram 9.2 Antal anställda i kommuner och landsting 1995-1999 per kvartal Tusental Anm: Den kortperiodiska statistiken inkluderar anställda enligt beredskapsavtal () och tjänstlediga. Källor: , och Diagram 9.2 visar på en tämligen god överensstämmelse för kommunsektorn som helhet mellan och den kortperiodiska statistiken, även om det finns vissa skillnader. baseras på ett urval och därmed är behäftat med en statistisk felmarginal. Den nedgång av sysselsättningen inom kommunsektorn som redovisas enligt ligger inom felmarginalen. Den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken redovisar en svag ökning . SCB har även brutit ner på kommun- och landstingsnivå och jämfört den med den kortperiodiska statistiken. Enligt SCB förefaller det då som att överskattar antalet anställda i kommunerna jämfört med den kortperiodiska statistiken, medan antalet anställda i landstingen snarare underskattas jämfört med den kortperiodiska statistiken. Även denna överskattning respektive underskattning beror främst på att är en urvalsundersökning. Efterfrågan på arbetskraft fortsätter att öka i kommuner och landsting. Ökningen av antalet nyanmälda platser har enligt AMS skett i hela den kommunala sektorn. För t.ex. hälso- och sjukvården redovisas en ökning med 19 000 platser eller jämfört med föregående år. med relativt god tillgång på personal och uttalad övertalighet för vissa yrkesgrupper har situationen nu förändrats. De stora pensionsavgångarna i kombination med ökade behov i skolan, vården och omsorgen innebär att det kan uppstå brist på bland annat lärare, läkare och annan vårdpersonal in , enligt olika rapporter från SCB, och . 9.2.5 Kommuner och landsting med ekonomiska problem Bakgrund har särskilda medel ställts till regeringens förfogande för att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Bakgrunden är främst att 1990-talets ekonomiska problem skapade anpassningssvårigheter för vissa kommuner och landsting som fick stora underskott i ekonomin. Detta ledde bland annat till att frågan om ett krav på en ekonomi i balans i kommuner och landsting aktualiserades. Anslaget för särskilda insatser inrättades i samband med att det nya statsbidrags- och utjämningssystemet infördes . Anslaget har kommit att användas för olika typer av ekonomiska problem i kommuner och landsting. Regeringen har och fram till nu tagit emot sammanlagt 175 ansökningar från kommuner om bidrag för särskilda insatser (exklusive ansökningar för flyktingkostnader) och 12 ansökningar från landsting. Ett antal kommuner och landsting har sökt . Regeringen har beviljat bidrag till 13 kommuner och avslagit 45 ansökningar.