prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — Insatser för att öka kvinnorepresentationen De åtgärder som vidtagits för att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning i statliga styrelser kan indelas i tre kategorier: stramare interna rutiner när regeringen utser styrelser, olika stimulans- åtgärder för att öka andelen kvinnor samt synliggörande av könsfördelning genom att sprida statistik. När det gäller kvinnorepresentationen i statliga styrelser och kommittéer finns klara direktiv om hur beredningen skall gå till och där har arbetet också givit bäst resultat. Kraven på dem som nominerar ledamöter är tydliga: både namn på kvinnor och män skall lämnas. De stimulansåtgärder som varit aktuella för att öka andelen kvinnor i de statliga styrelserna m.m. har främst rört stöd till myndigheter, organisatio- ner m.fl. för projekt och andra insatser. Dessa projekt har finansierats via statsbudgeten. Regeringen kommer även fortsättningsvis att redovisa fördel- ningen mellan kvinnor och män i de statliga styrelserna för . beviljade regeringen medel till och stimulera ett mer aktivt jämställdhetsarbete för bl.a. ökad kvinnorepresentation. Projektet kommuner och sty- relser syftade till att stödja kvinnorna i deras roll som politiker, belysa männens syn på jämställdhet och att utveckla arbetsformerna för nämnd- och styrelsearbetet mot ökad jämställdhet. En viktig del i detta arbete har varit att förbättra möjligheterna att kombinera politikerrollen med familje- och arbetsliv. I projektet har de förtroendevalda aktivt medverkat. Ett metodmaterial och en video har utarbetats, vilka presenteras på ett antal seminarier . Regeringen anser att slutmålet om en jämn könsfördelning i statliga styrelser och kommittéer skall ligga fast och vara uppnått . 1.2 Kvinnor och män i ledande ställning Att uppnå en jämn könsfördelning mellan kvinnor och män på beslutsfat- tande poster inom den offentliga sektorn, liksom i det privata näringslivet, är en viktig makt- och resursfråga. Regeringen ser det som en fortlöpande och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som kvinnor representerar, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Rege- ringens möjligheter att detaljstyra och direkt påverka utvecklingen på detta område är begränsade, utom i de fall där regeringen själv beslutar om anställning För att kunna följa utvecklingen gav regeringen () i uppdrag att kartlägga antal kvinnor och män i ledande ställning och deras löner. Utredningen som presenterades och bygger siffror, visar att könsfördelningen bland chefer totalt sett är kvinnor och män. Inom privat sektor är andelen kvinnor och andelen män . Inom den offentliga sektorn fanns kvinnliga chefer och manliga. Tidningen gjorde en undersökning av de 500 största företagen i (privata och statliga). Siffrorna baseras på för- hållandena och visar att andelen kvinnor på VD-nivå är 10 av 500, dvs. I undersökningen har befattningshavare på nio olika chefspositioner undersökts. Den totala andelen kvinnor på storföretagens chefsposter var enligt undersökningen . Statlig sektor Som SCB:s utredning visar är andelen kvinnor på chefsnivå högre i offentlig än i privat sektor. Regeringen har i propositionen Statlig förvalt- ning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) behandlat frågan om chefsförsörjning i statsförvaltningen. Här konstaterar regeringen bl. a. att chefsförsörjningen är av vital betydelse för statsförvaltningen och bör i ökad grad uppmärksammas på alla nivåer inom förvaltningen. Stor omsorg bör ägnas åt en kvalificerad beredningsprocess inför utnämningar och åt balans i rekryteringarna. Regeringen har mot bakgrund av utnämningsmaktens ökade betydelse i dagens statsförvaltning sett över sin chefspolicy och utvecklat riktlinjer för beredningsprocessen inom . Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att bredda rekryteringsbasen. I propositionen Statlig förvalt- ning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) informerade regeringen att arbetet med att öka antalet kvinnliga myndighetschefer skall intensifieras ytterligare. Regeringens chefspolicy bör, enligt regeringens uppfattning, prägla chefsförsörjningen inom hela statsförvaltningen. Denna policy är utformad för att också främja ett arbete för ökad jämställdhet på chefsnivå. Här understryks att kvalitet i chefsförsörjningen bl.a. innebär att: - Rekrytering av myndighetschefer skall ske utifrån preciserade krav, ett brett sökförfarande och ett omsorgsfullt urvalsförfarande. Hit hör också att så långt möjligt alltid ha en kandidat av vardera könet med i det slutliga urvalet. - Nyutnämnda myndighetschefer skall ges både en individuellt anpassad och en allmän introduktion. - Chefsutveckling i olika former skall erbjudas såväl nya som etablerade myndighetschefer. - Kontakterna mellan departementsledning och myndighetschef bör utvecklas genom regelbundna mål- och resultatdialoger. I dialogen bör alltid behandlas myndighetens arbetsgivarpolitiska ansvar och hur myn- digheten har uppnått målen för sin kompetensförsörjning. Även frågan om chefsrörligheten på myndigheten tas då upp. - Rörlighet bland myndighetschefer bör eftersträvas. - Regeringen utnämner myndighetscheferna och beslutar om deras lön mot bakgrund av de krav som ställs på befattningarna samt chefernas kvalifikationer och erfarenheter. Lönesättningen skall göras så att det inte uppstår löneskillnader på grund av kön. Myndighetscheferna förväntas tillämpa regeringens policy på under- lydande chefer. Regeringens aktiva insatser talet för att uppnå målet att minst hälften av de nya myndighetscheferna inom den civila statsförvalt- ningen skall vara kvinnor har givit resultat, även om målet, som nämnts, ännu inte är uppfyllt. är nästan var fjärde verkschef kvinna mot . uppnåddes regeringens mål nästan helt när andelen kvinnor bland de nyutnämnda myndighetscheferna uppgick till . minskade andelen till . Regeringens arbete att uppnå en bättre balans mellan kvinnor och män på den högsta chefsnivån i statlig förvaltning kommer att fortsätta. I linje med regeringens policy genomförde Statens förnyelsefond med början 1995 ett utvecklingsprogram för kvinnliga chefer inom statsförvalt- ningen Chefsakademien. Den tredje omgången av Chefsakademien avslutades . Sammanlagt har ca 70 kvinnliga chefer deltagit i programmen. Syftet med Chefsakademien är att stimulera och stödja myndigheterna i deras ansträngningar att föra fram fler kvinnliga chefer och uppmuntra kvinnor att söka anställningar som chef på högre nivå. De utvärderingar av programmet som genomförts visar att målet att minst hälften av deltagarna skall ha avancerat eller vara på väg att avancera till en högre chefstjänst efter programmet har uppfyllts. Statens förnyelsefond inledde 1995 1996 ett samarbete med tre andra länder (, och ), där erfarenheterna av Chefsakade- mien vidareutvecklades till ett gemensamt ledarskapsprogram för kvinn- liga chefer i offentlig tjänst i Crossing the Boundaries. Syftet är att medverka till att fler kvinnor tar en aktiv del i det framtida samarbetet i . Crossing the Boundaries stödjer kvinnliga chefer som har eller är på väg att få ett ökat internationellt ansvar i arbetet. Programmet har fått ett mycket stort gensvar. deltar kvinnliga chefer från 8 olika länder i programmet. Många av de svenska deltagarna har efter programmet tagit ansvar för helt nya internationella uppgifter inom sin myndighet. Övriga insatser inom den statliga sektorn Parallellt med införandet av mål- och resultatstyrning och ramanslag har en omfattande delegering skett från regeringen till myndigheterna av befogenheter inom det arbetsgivarpolitiska området. Genom denna förändring har regeringen i stort överlåtit till myndigheterna att enskilt och tillsammans utforma personal- och arbetsgivarpolitiken efter egna behov och ta ansvar för dess kostnader. Ett syfte med delegeringen har varit att myndigheterna skall nå resultatmålen med högre effektivitet. Denna förändring ställer stora krav på uppföljning. införde regeringen ett nytt uppföljningssystem för arbets- givarpolitiken. Uppföljningen omfattar alla myndigheter som lyder under regeringen. Inom ramen för denna uppföljning begär regeringen in uppgifter från myndigheterna om deras arbetsgivar- politik, i vilken omfattning målen kompetensförsörjning uppnåtts och vilka mål som gäller för kommande budgetår. Varje myndig- het skall bl.a. redovisa personalens åldersstruktur, könsfördelning, rörlighet, lönenivåer och löneutveckling. Redovisningen sker i tre kompe- tenskategorier: ledningskompetens, kärnkompetens och stödkompetens. Myndigheterna skall särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att ge kvinnor och män lika möjligheter till utveckling och befordran. I skrivelsen till Årsredovisning för staten (skr. 1998/99:150) framgår att uppföljning av arbetsgivarpolitiken visar att av myndigheterna fortlöpande säkerställer att män och kvinnor har lika möjlighet till utveckling och befordran. I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) behandlas en fortsatt utveckling av resultatstyrningen som redskap för att få en effektiv förvaltning som arbetar i enlighet med de politiska målen och prioriteringarna. En angelägen åtgärd för att förbättra resultatstyrningen är att regeringens arbete med att utveckla de mål- och resultatstyrningsdialoger som genomförs mellan departementsledningar och myndighetschefer fortsätter. I detta sammanhang är uppföljningen av myndighetens arbetsgivarpolitiska ansvar och arbetet att åstadkomma chefsrörlighet och en jämn könsfördelning på chefsnivå viktiga frågor. Regeringen kommer att överväga ytterligare initiativ som leder till att staten blir föregångare för andra sektorer av arbetsmarknaden när det gäller en jämn fördelning av kvinnor och män i arbetsledande ställning. Privat sektor För att stimulera utvecklingen mot en jämn könsfördelning bland chefer inom den privata sektorn bildades Stiftelsen skapsakademi. Stiftelsen bildades efter samråd mellan regeringen och företrädare för näringslivet och med bidrag till uppbyggnaden av statliga medel. Huvudsyftet med akademin är att bidra till utvecklingen av ett ledarskap i svenskt näringsliv som kännetecknas av att identifiera, utveckla och ta till vara den samlade kompetensen hos såväl kvinnor som män. Detta sker genom ledarfora, temaseminarier samt projektarbeten. har med stöd från Rådet för arbets- livsforskning utvecklat och genomfört ett forsknings- och ledarutveck- lingsprojekt, 2000-talets ledare. Projektet är dokumenterat i rapporten i livet om ledarskap För att få bättre kunskap om hur företag tar till vara kvinnors kompetens inbjöd dåvarande jämställdhetsministern höga chefer från såväl offentlig som privat verksamhet till ett seminarium . inbjöds det privata näringslivets högsta chefer till en hearing på samma tema. Vidare beslutade regeringen att anslå medel till () för ett projekt för att utveckla metoder för att mäta om lönsamheten och effektiviteten i företag påverkas av graden av jämställdhet i dessa företag. Projektet och lön- samhet redovisades i rapportserie R 1999:19. inbjöd jämställdhetsministern tillsammans med näringsministern och statsrådet i företagens verk- ställande direktörer och en medarbetare av motsatt kön till en konferens på temat Jämställdhet för ökad lönsamhet. 200 ledande personer inom svenskt näringsliv fick ta del av ett tiotal exempel på det positiva jäm- ställdhetsarbete som pågår inom näringslivet på många håll i landet. Som ett resultat av konferensen kommer regeringen att tillsammans med näringslivet skapa en referensgrupp som skall bidra till att utveckla meto- der som påskyndar och underlättar jämställdhet mellan kvinnor och män i näringslivet. För att följa utvecklingen har regeringen för avsikt att anordna en liknande jämställdhetskonferens med början . 2 Makt och ekonomi 2.1 Inledning Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende. Frågor om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser måste uppmärksammas mer. redovisas till vissa uppgifter om fördel- ningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Se bilaga 1. Kunskapen på området är dock i många avseenden fortfarande bristfällig. 2.2 Utredningen om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män För att få fram mer kunskap om skillnader i kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser tillsatte regeringen en särskild utre- dare med uppgift att kartlägga och analysera fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, den s.k. Kvinno- maktutredningen (dir. 1994:102). Fem forskare knöts till utredningen som vetenskapliga experter och hundratalet forskare från olika discipliner knöts till utredningen. presenterades slutbetänkandet Ty makten är din myten om det rationella arbetslivet och det jämställda (SOU 1998:6). Slutbetänkandet föregicks av tretton delrapporter i . Betänkandet remitterades till ett antal statliga myndigheter, universitet, högskolor och privata organisationer. Remissvaren finns sammanställda i Ds 1998:59. Rapporterna och betänkandet har fått stor spridning och där- med givit ökad kunskap till en bredare krets personer. Utredningen visade att fördelningen av ekonomisk makt och ekono- miska resurser är mycket ojämn mellan könen. När det gäller det obetalda arbetet inom familjen gör kvinnor av allt hushållsarbete. I av barnfamiljerna delar kvinnan och mannen jämnt på det obetalda arbetet och i av barnfamil- jerna tar pappan inte ut någon föräldraledighet alls. Vem som skall göra vad i hemmet är en förhandling om tid och pengar. Ju mer ekonomiskt oberoende kvinnor är av män desto mer ökar förhandlandet och desto fler arbetsuppgifter förhandlar man om. Den skeva fördelningen av betalt och obetalt arbete innebär att männen ägnar mindre tid åt familjen och att kvinnor kan ägna mindre tid åt eller helt gå miste om yrkeskarriären. I arbetslivet har kvinnors och mäns inkomster närmat sig varann, och arbetslösheten har inte drabbat kvinnor hårdare än män. En kvinnas timlön är i dock genomsnitt av en mans. På av de privata arbetsplatserna saknas kvinnliga chefer helt och av börsföretagens vd:ar är män. Den svenska arbetsmarknaden är, enligt utredningen, en konstruktion med glasväggar och glastak. Glasväggarna hindrar kvinnor att komma in i vissa sektorer och yrken och hindrar män när det gäller andra. Glastaken hindrar kvinnor från att avancera uppåt i hierarkierna. Inom utbildningen väljer fler kvinnor än män långa gymnasieprogram och fler kvinnor än män tar högskoleexamen. Trots det når av de kvinnliga toppositioner mot för männen, och av kvinnorna med humanistisk examen når toppositioner mot för männen. Kvinnor får sämre ekono- misk återbäring på sin utbildning än män. I kvinnodominerade yrken är avkastningen per utbildningsår, i mansdominerade yrken . Arbetsmarknaden styrs av manliga värderingar, visar utred- ningen. Trots att kvinnor är mer välutbildade än män har de mindre chans att göra karriär, därför att chefsjobben förknippas med män det uppfattas som manligt att leda och utformas efter traditionellt manliga mönster dvs. mycket tid på jobbet och lite tid i hemmet. Inkomster är mer ojämnt fördelade mellan kvinnor och män än förmö- genheter. Kvinnan står för av familjeinkomsten och av den privata nettoförmögenheten. Välfärdssystemet premierar livslångt arbete på heltid. Därför får män visar utredningen mer av de lönerelaterade bidragen, till exempel arbetsmarknadsstöd och ATP. Kvinnor får större andel av de försörjnings- relaterade bidragen som barnbidrag och bidragsförskott. Framväxten av välfärdsstaten har inneburit stora fördelar för kvinnor. Kvinnors ekono- miska beroende av män har minskat och deras möjligheter att försörja sig själva har ökat. är både kvinnor och män familjeförsörjare och den politiska och fackliga makten är jämnare fördelad mellan kvinnor och män. På dessa arenor har kvinnor sålunda ekonomisk makt, konstaterar utredningen. Förslag och åtgärder Utredningen föreslog: - att regeringen tar initiativ till en ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvinnor och män. Denna konsekvensanalys bör göras på alla nivåer i samhället, från förändringar inom kommundelens omsorg till beslut om statsbudgetens fördelning. Detta arbete beskrivs närmare under avsnitt I:3 Arbetsformer i jämställd- hetsarbetet. - att jämställdhetsmärkning av företag och organisationer införs i . Försöksverksamheten och förstudien konsumentmakt för ett jämställt samhälle (Ds 1998:49), som presente- rades , kunde enligt utredaren ge underlag för beslutet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall undersöka möjlig- heterna till ett eventuellt införande av frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster i (dir. 1999:13). Utredningen skall vara färdig . - att jämställdhetslagen förtydligas på fyra punkter. Förslagen gällde jämförelser mellan mäns och kvinnors löner, fackliga företrädares rätt att få del av löneuppgifter, redovisning av uppföljningen av den årliga kartläggningen av ev. löneskillnader samt att jämställdhetslagen kom- pletteras med redovisning av andelen kvinnliga arbetsledare. Regeringen tillsatte en utredare med uppgift att se över delar av jämställdhetslagen. Direktiven (dir. 1998:60) innefattar i stort de förslag till ändringar i lagen som föreslog. Se vidare under avsnitt 5 Jämställdhetslagen och JämO. - att en parlamentarisk utredning tillsätts som ges gott om tid att disku- tera och föreslå de samhällsförändringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å ena sidan produktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet. I utredningens arbete bör olika modeller för arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att genomföra ett välfärdsbokslut över (dir. 1999:7). En grupp forskare skall sammanställa den kunskap som finns och identifiera de områden där behovet av ökad kunskap kring välfärdsutvecklingen är angeläget. De områden som aktualiseras genom förslag kommer att inrymmas i denna välfärdsutredning. - att regeringen tar initiativ till uppbyggandet av ett partsgemensamt organ som skall verka för en genomtänkt, könsneutral lokal lönesätt- ning. Organets uppgift skall vara att samla in och sprida kunskap om metoder för att objektivt värdera de krav som olika arbetsuppgifter ställer samt hitta tekniker för att identifiera omedvetna värderingar, såsom könsstereotyper i lönesättningen. Det tilläggsdirektiv (dir. 1998:98) som beslutades till utredningen om översyn av vissa delar av jämställdhetslagen tar fasta på detta förslag. Se vidare avsnitt 5 Jämställdhetslagen och JämO. Utred- ningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut överlämnade sitt betänk- ande . Utredningens förslag redovisas närmare i avsnittet Löneskillnader på grund av kön. - att skolan förändras i jämställd riktning. Dessa förslag och regeringens åtgärder beskrivs under avsnitt 12 Utbild- ningspolitik. - att forskningen inom verksamhetsområde bör fortsätta. Utredaren föreslår ett antal ämnen, familjen, arbetsmarknaden, välfärdsstaten och makt, som bör bli föremål för ny eller fördjupad forskning. En del av dessa förslag behandlas i (se ovan). Andra innefattas i avsnitt 12 Utbildningspolitik. - att regeringen skulle göra en kommunikationsplan för spridning av forskningen från och att den skulle påbörja en aktiv spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. har bl.a. tagit fram en sammanfattande broschyr på svenska och engelska och landshövdingarna har fått ett särskilt uppdrag vad gäller kunskapsspridningen och fått dela på för att anordna ett antal konferenser runt om i landet på temat makt, ekonomi och kön. Vidare har forskarna i utredningen deltagit i konferenser och semina- rier både i och utomlands och flera högskolor har arrangerat distansseminarier. Nationella sekretariatet för genusforskning vid anordnade två seminarier. Ett var riktat till forskare medan syftet med det andra främst var att presentera centrala delar av utredningen för berörda myndigheter, forskningspolitiker och forsknings- finansiärer. Sekretariatet har även hjälpt i med en distanskurs kring utredningen. förslag har sålunda följts upp av regeringen och lett till ett antal insatser och åtgärder på olika områden. 2.3 Fortsatt arbete Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att sprida den kunskap som rapporter och betänkande ger samt uppmärksamt följa forskning och utveckling på området. Ytterligare kunskap om förhållandet mellan betalt och obetalt arbete kommer att erhållas genom den andra tidsanvändningsstudie som rege- ringen givit SCB i uppdrag att göra med redovisning . För att få underlag för ett s.k. jämställdhetsbokslut har SCB tillförts för med uppdrag att ta fram nödvändigt statistiskt underlag. Utvecklingsarbetet framöver kommer att inriktas på metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla delar av budgetprocessen. För detta arbete har en arbetsgrupp tillsatts med representanter från Finans-, Utbildnings- och Näringsdepartementen samt experter från , och . Gruppen kommer att vara verksam . 3 Män och jämställdhet 3.1 Inledning Traditionellt har jämställdhetsfrågor engagerat kvinnor. Män har ofta saknats i jämställdhetsarbetet. Men för att jämställdhet skall bli verklighet på alla områden i samhället, krävs en vilja till förändring och en aktiv medverkan från både kvinnor och män. Därför har mäns roll i jämställdhetsarbetet under ett flertal år varit en prioriterad fråga i svensk jämställdhetspolitik. Förutom att lyfta frågan politiskt har regeringen beviljat medel till insatser i syfte att öka pappors uttag av föräldraledighet, för att öka andelen män inom skola och barn- omsorg, och för att stödja män som arbetar mot våld. är också aktivt i det internationella arbetet vad gäller män och jämställdhet. 3.2 Pappor och föräldraledighet Föräldraförsäkringen är ett betydelsefullt medel för att göra det möjligt för föräldrar att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap och för att kvin- nor och män skall ha samma möjligheter att förena förvärvsarbete och föräldraskap. För att nå detta mål är det viktigt att män tar ett större ansvar för det obetalda arbetet med hem och barn. Först då skapas förutsättningar för kvinnor att kunna etablera sig och utvecklas i arbetslivet på samma villkor som män, och för män att kunna etablera sig i familjelivet och få en tillfredsställande relation till sina barn på samma villkor som kvinnor. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning, har byggts ut steg för steg under en följd av år. infördes den s.k. pappa- och mammamånaden i syfte att främja männens nyttjande av föräldrapenningen. Reformen innebär att för vardera föräldern av föräldrapenningen inte kan överlåtas till den andra föräldern. Dessutom introducerades en likadelning av föräldrapenning- dagarna mellan föräldrarna med möjlighet att överlåta dagar, som inte omfattas av den s.k. pappa- eller mammamånaden, till den andra föräldern. Eftersom föräldrapenning kan tas ut till dess att barnet fyllt , är det ännu för tidigt att fullt ut avgöra hur pappamånaden inverkat på pappors uttag. För barn födda fr.o.m. kan () dock visa färsk statistik: av papporna har utnyttjat föräldrapenningen under barnets två första år. Motsvarande siffra för barn födda var . I samband med ett barns födelse har pappor rätt till tio s.k. pappadagar vilket innebär tio lediga dagar med tillfällig föräldrapenning. Denna möj- lighet utnyttjas flitigt. gällde att av papporna använde denna möjlighet och i genomsnitt tog ut nio av de . När det gäller den tillfälliga föräldrapenningen för vård av sjukt barn har männens uttag av den tillfälliga föräldrapenningen ökat successivt sedan denna möjlighet infördes. Männen tog ut och .