prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamheten, som be- står av flera olika delar, utgår från nycirkustradi- tionen. Förutom de professionella föreställning- arna som har en stor publik, arbetar Cirkus Cirkör pedagogiskt i form av kurser för barn och ungdomar. Deras arbete vilar på ett starkt enga- gemang tillsammans med en stor professiona- lism. Cirkus Cirkör bedriver en omfattande verksamhet runt hela landet. Det nationella uppdraget inom området musik avser regeringen att ge till (). SMOK har till uppgift att främja en god utveckling av de kommunala musik- och kulturskolornas verksamhet och är pådrivande när det gäller att utveckla nya former av samverkan med såväl den obligatoriska skolan som det allmänna kulturlivet. I regeringens fort- satta arbete med att stärka kulturens ställning i skolan kan SMOK spela en viktig roll som idé- bank och kontaktförmedlare. SMOK är också en naturlig samarbetspartner till Rikskonserter och länsmusiken i deras kommande satsningar på kultur i skolan. Inom området samtidskonst avser regeringen att ge det nationella uppdraget till BildMuseet i . BildMuseet lyder under och har därmed nära koppling till institutionerna för konstvetenskap och museologi, liksom till , och bild- lärarutbildningen. Med den styrka och kvalitet som redan finns i museet och med den förstärk- ning det innebär att inneha ett nationellt uppdrag har BildMuseet goda förutsättningar att utveck- las till ett centrum för samtidskonst i norra rige. I uppdraget ligger också att BildMuseet skall samverka med andra institutioner i landet för att förbättra möjligheterna för svensk och internationell samtidskonst att visas utanför lan- dets tre storstadsområden, liksom för svensk konst att visas utomlands. Det nationella uppdraget inom området museiverksamhet avser regeringen att ge till . Museet har etablerat en särskild form av regio- nal barn- och ungdomsverksamhet. Utgångs- punkten har varit den lokala historien med fynd, lämningar, människor och händelser och ett vik- tigt inslag har varit den praktiska upplevelsen. Målgruppen har varit elever på alla nivåer: för- skola, grundskola och gymnasium. Museets pedagoger har samlat värdefulla erfarenheter som kan föras vidare till andra museer inom ramen för ett nationellt uppdrag. Som framgår av redovisningen är fem av de sex uppdragen helt eller delvis inriktade mot barn och ungdomar. Regeringen föreslår att an- visas för nationella uppdrag . A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kultur- politiska medel Tabell 4.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 138 626 2000 Förslag 141 056 2001 Beräknat 142 991 2002 Beräknat 144 994 1 Anslagsnivån justerad enligt bemyndigande med anledning av beslut om att andelen riktade, tidsbegränsade insatser skall uppgå till (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genom- förs en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. I försökslänen har regionala självstyrelseor- gan fr.o.m. från övertagit befogenheten att besluta om fördel- ningen av statsbidrag till regional kulturverk- samhet. Under anslaget beräknas medel för denna försöksverksamhet. För verksamheten gäller förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverk- samhet. Regeringens överväganden Försöksverksamheten med ändrad regional an- svarsfördelning på kulturpolitikens område in- leddes . Regeringen har utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en parlamentarisk kommitté (In 1997:08) med upp- drag att följa upp och utvärdera hela försöksverk- samheten samt utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag se- nast . För att möjliggöra utvecklingsinsatser för länsmusiken i , och län har överförts till anslaget B2 Bi- drag till regional musikverksamhet samt regio- nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu- tioner. Se även avsnitt 5 Teater, dans och musik. Som en följd av att bidragsmedel avseende frigjorts för omprioritering till andra dansinstitutioner, däribland , beräknas en ökning av anslaget till län med genom överföring från anslaget B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala tea- ter-, dans- och musikinstitutioner. Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 138 626 Pris- och löneomräkning + 1 546 Överföring till anslaget B2 616 Överföring från anslaget B2 + 1 500 Förslag 2000 141 056 5 Teater, dans och musik 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till , Operan, , och Svenska rikskonserter, länsmusiken, regio- nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu- tioner, fria teater-, dans- och musikgrupper, ar- rangerande musikföreningar, , (Confidencen), Marionetteatern, Internationella och Musikaliska akade- mien, produktion och distribution av fonogram, notutgivning och information om svensk musik samt till den teaterfrämjande verksamheten Skå- debanan. Vissa utvecklingsinsatser m.m. avseende tea- ter, dans och musik redovisas under avsnitt 4. 5.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 429,9 1 398,0 1401,5 1 416,5 1446,7 1 478,9 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Teaterns föreställnings- och besökstal har totalt sett ökat . Det framgår dock inte om publikökningen också innebär att institutio- nerna har nått nya publikgrupper. Särskilda centrala insatser har gjorts för att sprida intresset för dans. Tillfälliga stödinsatser har gjorts för ett antal krisdrabbade teatrar. Många institutioner har in- lett ett långsiktigt förändringsarbete. De fria teater-, dans- och musikgrupperna har alltjämt svårt att nå ut med sina turnéproduktio- ner. Förändringar Verksamhetsområdet har fått en kraftig för- stärkning som ett led i en samlad satsning för att förbättra konstnärernas villkor. Operan har fått möjlighet att etablera en sido- scen på i . En ombyggnad av in- leddes . Prioriteringar Operans ekonomi konsolideras genom ett höjt statsbidrag. Särskilda insatser görs för med an- ledning av ombyggnad. Rikskonserter ges möjlighet att öka insatserna för folkmusiken. Försök inleds med en länsteater i . 5.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Institutionerna Nationalscenerna samt de lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna utgör stommen i det nätverk av konstnärligt produce- rande institutioner, utan vilka det inte skulle gå att förverkliga de kulturpolitiska målen i vårt geografiskt vidsträckta och ojämnt befolkade land. , Rikskonserter och kompletterar institutionerna såväl konst- närligt som genom samordnande och initiativta- gande insatser. Staten har genom särskilda engångsinsatser medverkat till att ett antal teatrar med ekonomiska problem kunnat fortsätta sin verksamhet. Vid många institutioner har ett förändringsarbete inletts för att långsik- tigt förbättra ekonomin. Nya organisatoriska lösningar prövas och alternativa finansierings- former undersöks. Hos institutionerna finns ge- nomgående en stark ambition att försöka finna ekonomiskt hållbara arbetsformer utan att göra avkall på verksamhetens kvalitet och integritet. Långsiktighet i verksamheten och den konti- nuitet i den konstnärliga utvecklingen som en fast ensemble för är de främsta känne- tecknen för en institution. finns ett behov av rörlighet i arbetsformerna, både för den konstnärliga förnyelsens skull och för att möta omvärldsförändringar av olika slag. Möjligheten att erbjuda vissa konstnärliga personalkategorier kontrakt , som parterna på arbets- marknaden har enats om, är ett led i en sådan strävan. Det är dock angeläget att ha god balans mellan olika anställningsformer. På de flesta håll finns också en stark medvetenhet om betydelsen av en stabil och långsiktig verksamhet och om faran av att i alltför hög grad övergå till ett pro- jektinriktat arbetssätt. Dansen har alltjämt en svag institutionell för- ankring i den meningen att det finns få rena dansinstitutioner. En positiv utveckling av dan- sen i regionerna har dock inletts bland annat genom att ett antal regionala danskonsulenter har fått statligt stöd. Det finns också ett ökat in- tresse från länsteatrarnas sida att arbeta med mu- sik och dans. De fria grupperna De fria teater-, dans- och musikgrupperna har varierande verksamhetsformer. Vissa teater- och dansgrupper är institutionsliknande med fast scen och kontinuerlig verksamhet, medan andra arbetar mer projektinriktat. De fria teatergrupperna står för ungefär hälf- ten av landets totala produktion av barn- och ungdomsteater och för en stor del av turnéföre- ställningarna. Kommunernas efterfrågan på gruppernas utbud fortsätter att minska. Dansgruppernas publikunderlag ökar åter efter en nedgång , men fortfarande når relativt få föreställningar utanför storstadsregionerna. Många musikgrupper har svårt att finna spel- tillfällen och få sammanhängande turnéer ute i landet. Detta gäller inte minst jazzgrupper och ensembler inom den nutida konstmusiken. In- tresset för folkmusik fortsätter att växa och flera nyskapande folkmusikgrupper har etablerats. Arrangörsledet har en ojämnt fördelad befolknings- struktur och stora avstånd mellan tätorterna i vissa delar av landet. Möjligheten att gå på teater och konserter, oavsett bostadsort, förutsätter en bred turnéverksamhet som i sin tur är beroende av att det finns kunniga och engagerade arrangö- rer på de orter som tar emot turnéerna. Turnéar- rangemang utgör av det totala stats- understödda teater- och dansutbudet. På musik- området är motsvarande andel ännu högre. Arrangörsledet har alltså en strategisk betydelse när det gäller att sprida tillgången till teater, dans och musik. Arrangören har även en nyckelroll när det gäller att nå kontakt med publikgrupper som sällan nås av eller söker sig till kultur. På teater- och dansområdet är det oftast den lokala teaterföreningen som anordnar föreställ- ningar på mindre orter. Skolor och förskolor är en vanlig förmedlare av barn- och ungdomstea- ter. Det pågående förnyelsearbetet inom teater- föreningarna inriktas bl.a. på att höja kvalitets- medvetandet och på att pröva nya former av arrangörsskap. Mycket tyder på att det också finns ett behov att öka skolornas kvalitetsmed- vetande i fråga om barn- och ungdomsteater. De teater- och danskonsulenter som verkar på läns- nivå med kommunalt och statligt stöd har en viktig uppgift när det gäller att öka den kommu- nala beställarkompetensen. På musikområdet är arrangörsledet mer gen- reinriktat. De s.k. arrangerande musikförening- arna, dvs. kammarmusikföreningar, jazzklubbar, folkmusik- och rockföreningar samt vissa or- kesterföreningar, svarar för en stor del av de offentliga konserterna i såväl större städer som på mindre orter. Deras verksamhet bygger i hög grad på ideella insatser. Även länsmusiken har en viktig musikförmedlande roll, liksom trossam- funden och folkbildningsorganisationerna. samverkan med det profana musiklivet kan komma att få delvis andra förut- sättningar i och med de förändrade relationerna mellan kyrka och stat. Behovet av ett förstärkt och kulturpolitiskt mer strategiskt inriktat pub- likarbete är stort också inom musikens arran- görsled. Det är ett av motiven för de senaste årens kraftiga ökning av det statliga stödet till arrangörsföreningarna. Föreställnings- och publikutveckling budgetåren 1995/96 - 1998 Källa: . Teater och dans Tabell 5.2 Antal föreställningar 1995/96 (12 mån) 1997 1998 Operan 342 337 341 1 120 1 1 338 1 714 2 047 Läns- och stadsteatrar 10 600 Fria grupper 7 467 8 177 7 823 Övriga med statsbidrag 236 Summa 20 098 20 715 22 273 Tabell 5.3 Antal besök 1995/96 (12 mån) 1997 1998 Operan 184 203 212 244 289 316 222 259 425 Läns- och stadsteatrar 1 754 Fria grupper 687 776 789 Övriga med statsbidrag 25 Summa 3 151 3 285 3 521 föreställningar och publik visar en markant uppgång. En stor del av föreställningar spelades i Stock- holmsregionen. Även Operan och re- dovisar ett ökat antal föreställningar och besök för . Ökningarna får delvis ses som en följd av särskilda arrangemang under Kultur- huvudstadsåret. över har mängden före- ställningar ökat mer än publiktalen. Detta bör delvis ses mot bakgrund av att många teatrar numerar satsar på en varierad produktionsprofil med fler föreställningar i mindre format. särskilda barnteaterstatistik visar att det genomsnittliga antalet föreställningar per barn alltjämt ligger på en lägre nivå än . De fria teater- gruppernas barnföreställningar visar en fortsatt minskning. 1995/96 (12 mån) 1997 1998 Institutioner 369 364 556 Fria grupper 470 544 609 Summa 839 908 1 165 Tabell 5.5 Antal besök 1995/96 (12 mån) 1997 1998 Institutioner 181 700 203 000 259 875 Fria grupper 57 300 61 900 80 441 Summa 239 000 264 900 340 316 Institutionerna är Operabaletten, Göteborgs- Operans balett, , , NorrDans () och Öst- götabaletten (). Av de 25 fria dans- grupper som ingår i statistiken för är 18 verksamma i och sex i . Det totala antalet dansföreställningar liksom det totala antalet besökare vid sådana föreställ- ningar har ökat . Någon fullstän- dig turnéstatistik finns inte tillgänglig, men allt tyder på att det är förhållandevis få föreställningar som når utanför storstadsregio- nerna. Musik Tabell 5.6 Antal konserter och besök, regionala orkester- institutioner År Antal besök Antal konserter 1995/96 (12 mån) 627 000 799 1997 695 000 933 1998 720 000 1 166 /96 hade 11 orkestrar ställning som statsunderstödda regionala orkesterinstitutioner. tillkom Göteborgsmusiken och Musica Vitae i och Kammar- orkester. Tabell 5.7 Antal konserter och besök, länsmusiken År Antal besök Antal konserter 1995/96 (12 mån) 1 478 700 14 845 1997 1 538 000 15 192 1998 1 586 300 14 535 Det hundratal fria musikgrupper som fått statligt verksamhetsbidrag för höll totalt 2 435 konserter under . Antalet varierar dock mycket mellan grupperna. av konsert- erna genomfördes utanför hemorten. Den höga andelen är delvis en följd av att statsbidraget för- utsätter turnéverksamhet. För de arrangerande musikföreningarna saknas konsert- och besöksstatistik. De viktigaste statliga insatserna inom området Som ett led i den samlade satsning för att för- bättra konstnärernas villkor som be- slutade om (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) görs en omfattande förstärkning av området teater-, dans- och musik. Rikskonserter och de regionala teater- och musikinstitutionerna tillförs ytterligare medel för kompositionsbe- ställningar och annan samverkan med tonsättare. Fria teater-, dans- och musikgrupper får kraftigt ökade bidrag för att underlätta turnerande och konstnärlig utveckling. Stödet till utgivning och spridning av kvalitetsfonogram samt till infor- mation om ny svensk musik förstärks. Samman- taget har verksamhetsområdet , dans och musik tillförts . Härut- över görs ökade insatser för teater, dans och mu- sik inom verksamhetsområdena Allmän kultur- verksamhet och Ersättningar och bidrag till konstnärer till ett samlat belopp av ca 13 miljo- ner kronor. Vidare har medel avsatts inom ut- giftsområde 14 för arbetsförmedlande insatser vid centrumbildningarna och för att möjliggöra försök med en s.k. tredje anställningsform inom teaterområdet. Som framgår av redovisningen under avsnitt 4 har regeringen och första hälften av fördelat sammanlagt i tillfälligt stöd till kulturinstitutioner som befinner sig i ett förändringsskede eller i en akut krissituation. Medlen har huvudsakligen fördelats till teaterinstitutioner. Inom denna ram har tilldelats som kompensation för ett beräknat inkomstbortfall i samband med ombyggnad av . Genom medelstillskott på sammanlagt har Operan fått möjlighet att etablera en sidoscen på i . I samband med anslagsjusteringen avseende länsmusiken gjordes särskilda nivåhöjan- de insatser för ett antal länsmusikorganisationer med fast orkester eller annan specialinriktad verksamhet. Sålunda har i och Kammar- orkester fått ställning som regional orkester- institution. Ett förstärkt stöd har lämnats till Svenska i , Gotlands- musiken, Musik i samt Musik och Dansteater. har av verksam- hetsbidraget till lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, exklusive länsmu- siken, avsatts till riktade insatser under högst i syfte att nå en bredare publik samt pröva nya samverkansformer med kulturlivets övriga delar och andra samhällssektorer. har 11 projekt på musikområdet och 34 projekt på teater- och dansområdet fått stöd. Härigenom har särskilda insatser kunnat göras för exempel- vis NorrDans och samt för ett västsvenskt teater- och för barn och ungdomar. Musiklivets arrangörsorganisationer har fått det statliga stödet för- stärkt med sammanlagt . Det totala stödet till dessa organisationer uppgår därmed till , vilket är en i det närmaste fördubblad insats. Inom denna medelsram lämnas stöd till i , , för utveckling av ett folkmusikcentrum. Effekter av de statliga insatserna Regeringen anser att de befintliga statliga stöd- formerna är nödvändiga verktyg för att förverk- liga de nationella kulturpolitiska målen inom verksamhetsområdet. De statliga stöden samver- kar med insatser på regional och nivå. Även internationella erfarenheter pekar på att det inte är möjligt att vidmakthålla en god institutio- nell infrastruktur och erbjuda alla medborgare ett kvalitetsutbud av teater, dans och musik utan ett omfattande offentligt stöd. Ökade besökstal tyder på att producenter och arrangörer har blivit effektivare i sitt utåtriktade arbete. Enligt tillgängliga redovisningar har de flesta teater- och musikinstitutioner ökat ambi- tionerna när det gäller att nå nya publikgrupper och spela utanför hemorten. Särskilt påtaglig är den starka satsning som på många håll görs för att nå barn och ungdomar. Samverkan över sek- torsgränser blir allt vanligare. Ett flertal institu- tioner och fria grupper inriktar sig också på att lyfta fram konstnärliga uttryck från andra kultu- rer än den traditionellt västerländska. För att åt- gärderna skall få varaktig och synlig effekt, till exempel genom ändrade kulturvanor hos efter- satta grupper, måste det utåtriktade arbetet fort- sätta och intensifieras. Regeringen avser att ägna ökad uppmärksamhet åt dessa frågor. Genom en tillfällig kompletterande bidrags- givning har staten medverkat till att ett antal krisdrabbade teatrar har kunnat upprätthålla sin verksamhet. För att nya krissituationer inte skall uppkomma måste dock ett långsiktigt förändringsarbete ske inom institutionerna. Ett sådant har också inletts på många håll. Det är i första hand huvudmännen som har ansvaret för att det skapas konstnärligt och ekonomiskt hållbara lösningar på institutio- nernas problem. Staten har med- verkat till uppbyggnaden av det nu befintliga nätet av regionala och lokala teater- och orkes- terinstitutioner och lämnar ett betydande årligt stöd till deras verksamhet. Det är ingen re- alistisk bedömning att staten, med bibehållet fullt ansvar för nationalscenerna och övriga riksinstitutioner, skulle ha möjlighet att överta en del av de regionala huvudmännens ansvar för det pågående förändringsarbetet. Däremot kan det vara rimligt att staten, när det finns skäl för det, fortsätter att göra vissa insatser i län med svag försörjning av institutionsbaserad teater, dans och musik. har analyserat utfallet av de tidsbegränsade, riktade insatserna för regionala kulturinstitutioner. Regeringen bedömer att av- sättningen på av verksamhetsbidraget till riktat stöd har medverkat till att institutionerna har ökat sin ambitioner när det gäller förnyelse och tillgänglighet. Flera av de statliga stöden har till syfte att säkra ett brett kvalitetsutbud av teater, dans och musik på mindre orter. En grundförutsättning för att de statliga insatserna skall få effekt är dock att de följs upp med regionala och kommu- nala åtgärder. De fria teatergruppernas fortsatta svårigheter att få avsättning för sina barn- och ungdomsproduktioner ger en antydan om att statens stöd till grupperna måste kombineras med utvecklingsinsatser inom det lokala bestäl- larledet. Även det förstärkta stödet till musikens arrangörsföreningar får avsedd verkan bara om det samverkar med lokala satsningar. Statens insatser på teater-, dans- och musik- området har direkt betydelse för de yrkesverk- samma scen- och tonkonstnärernas tillgång till arbete. Effekten i dessa hänseenden av de senaste tidens satsningar, inbegripet försöksverksamhe- ten med den s.k. tredje anställningsformen och nya former av förmedlingsverksamhet, kan ännu inte överblickas. Även här handlar det om sam- verkan mellan olika slags insatser. Regeringens slutsatser Den huvudsakliga inriktningen på statens insat- ser bör alltjämt vara den som angav i sitt ställningstagande till kulturpolitiska proposition. Detta innebär att hög prioritet även i fortsättningen ges för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, geo- grafiskt och socialt, som förutsätt- ningar ges för fortsatt hög kvalitet i det konst- närliga utövandet. Staten har medverkat till upp- byggnaden av ett regionalt nät av institutions- teatrar. Det är därför rimligt att staten stödjer tillkomsten av teaterinstitutioner i län som ännu saknar en sådan. bör stöd lämnas till försök med att bygga upp en länsteater i . Stödet be- räknas under Allmän kulturverksamhet. Ansvaret för hållbara förändringar inom in- stitutionerna vilar på huvudmännen. Som ensam ägare har staten ett särskilt ansvar för att natio- nalscenernas förändringsarbete kan genomföras på rimliga villkor. Regeringen föreslår att Ope- rans årliga anslag förstärks med som ett led i bolagets pågående konsoli- deringsarbete. För är om- byggnad en angelägen åtgärd för att säkra fram- tida intäkter. En engångsanvisning på bör ställas till regeringens dispo- sition för bidrag till extraordinära kostnader i samband med ombyggnaden. Medlen beräknas under Allmän kulturverksamhet. I enlighet med riktlinjerna i den kulturpoli- tiska propositionen bör prioritet ges åt insatser för svagt företrädda musikgenrer. Regeringen föreslår att Rikskonserter ges möjlighet till ökade insatser för folkmusiken. De riktade utvecklingsinsatserna för regionala institutioner bör fortsätta. Stödet bör dock få en ny teknisk utformning. 5.4 Revisionens iakttagelser Revisionen har inte haft några invändningar i re- visionsberättelserna för avseende bolag och organisationer inom verksamhetsområdet. 5.5 Anslag B1 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 750 501 2000 Förslag 764 055 2001 Beräknat 778 975 1 2002 Beräknat 795 172 2 1 Motsvarar 764 055 tkr prisnivå. 2Motsvarar 764 055 tkr prisnivå. Svenska är en folkrörelseorganisation, med lokala och regionala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, för- medlande och främjande uppgifter. centrala verksamhet har lokaler i , Bot- kyrka. fick i statsbidrag. Utöver bidraget hade Riks- teatern intäkter på . Hyres- kostnaderna uppgick till . Re- sultatet för är ett underskott på , vilket balanserats mot en pro- duktionsreserv vid utgången av på . uppgår statsbidra- get till . Operan är nationalscen för opera och balett. Verksamheten bedrivs i form av ett av staten helägt aktiebolag. dispone- rar Operan som andra scen. fick Operan i statsbidrag, inbegripet en engångsanvisning på för anskaffning av inventarier m.m. till . Operans övriga intäkter uppgick till ca . Hyreskostnaderna upp- gick till . resultat efter bokslutsdispositioner är ett underskott på , vilket reducerar det egna kapi- talet till . uppgår statsbidraget till . är nationalscen för talteater. Verksamheten bedrivs i form av ett av staten helägt aktiebolag. spelar, förutom på , på fyra andra scener i Dramaten- huset och även i den f.d. industri- lokalen . fick i statsbidrag, sedan avräknats för årsränta på det lån i Riks- gäldskontoret på , som rege- ringen har övertagit från (prop.