prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — 2002 Beräknat 5359 2 1 Varav x tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Motsvarar 5269 tkr prisnivå. Motsvarar 5166 tkr prisnivå. () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till grundläggande verksamhet, som till exempel IVA:s ledningsfunktion, utredningsverksamhet, utlands- och informationsverksamhet samt ekonomiverksamhet. Regeringens överväganden Resultatbedömning IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. IVA genomför värdefulla utredningar och lämnar synpunkter som underlag till utformningen av FoU-politiken. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät är av stort betydelse för information till regeringen om utvecklingstendenser och strömningar inom näringslivet. IVA leder den pågående statliga satsningen på programmet teknisk framsyn. För beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till oförändrat belopp. 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 39.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet , export- och investeringsfrämjande redovisas ett antal olika verksamheter. är central myndighet på det handelspolitiska området. exportråd drivs gemensamt av staten och och är centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder. Inom ramen för detta anslag ingår medel för satsningar på små och medelstora företag genom Marknadsplats och genom insatser för informationsteknik. AB () tillhandahåller medel- och långfristiga exportkrediter, bl.a. inom ramen för särskild statsstödd exportkreditgivning. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) är central myndighet för investeringsfrämjande åtgärder. Vidare omfattar verksamhetsområdet ett anslag för näringslivs- inriktade satsningar i (Östersjö-miljard 2). () har till uppgift att främja exporten genom att utfärda olika typer av garantier, i synnerhet exportkreditgarantier. Inom verksamhetsområdet redovisas även avgifter till internationella handelsorganisationer. 39.2 Utgiftsutveckling Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 248 413 374 403 599 512 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i samband med statsbudgeten för . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom den totala budgetramen. EKN, som inte finansieras via anslag, visar ett överskott på för . Mål Målet för verksamhetsområdet är att medverka till genomförandet av en effektiv inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem, ökad svensk export samt ökade utländska Målet är vidare att medverka till ekonomisk utveckling och ett ökat välstånd i . Prioriteringar Regeringen prioriterar särskilt insatser för att främja de små och medelstora företagens handel. Särskilda exportsatsningar på IT och miljöområdet, framför allt för små och medelstora företag, skall genomföras. De svenska företagens position i skall stärkas och förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv skall förbättras. 39.3 Resultatbedömning 39.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området är ett utrikeshandelsberoende land. Exporten står för av BNP och spelar en avgörande roll för tillväxten i den svenska ekonomin. Importen är av stor betydelse för att tillfredsställa behovet av insatsvaror till industrin samt för att tillhandahålla konsumtionsvaror. spelar importen en viktig roll för att upprätthålla en väl fungerande konkurrens och medverka till att hålla inflationen nere. Likaså är de utländska direktinvesteringarna mycket betydelsefulla för den ekonomiska utvecklingen. Den globala konkurrensen om dessa investeringar ökar. ökade den svenska varuexporten och varuimporten i värde. Exporten gick främst till EU-länderna (). Exportandelarna ökade snabbast till EU samt Nord- och . EU-länderna stod även för den värdemässigt största andelen av svensk import (, inklusive viss import från tredje land då varor som införts från andra EU-länder saknar uppgift om ursprungsland). Tjänsteexporten ökade och importen . uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar i till ca , nära nog en fördubbling i förhållande till 1997, då motsvarande inflöde uppgick till . Utflödena av direktinvesteringar från uppgick under samma perioder till 179 respektive . Liksom i andra industrialiserade länder förklaras den största delen av företags förvärv och fusioner. Av detta följer att har ett starkt intresse av att marknader hålls öppna för handel och investeringar på alla nivåer. Utvecklingen av EU:s inre marknad är av stor vikt, liksom fortsatta framsteg på global nivå. De möjligheter som detta ger till ökad export och den prispress som uppstår på importsidan kan lämna ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen i form av icke inflationsdrivande tillväxt. EKN hade utestående förbindelser (pågående affärer) för och utestående utfästelser (offerter) för . Omfattningen av verksamheten visar en påtaglig ökning. 39.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Inom programmen Marknadsplats och Informationsteknik har inlett arbetet på två nya områden. Det ena området är att främja handeln i genom att relevant information tillhandahålls på Internet på ett lättillgängligt sätt. Det andra området är att tillsammans med berörda myndigheter och näringslivsorganisationer vidta särskilda åtgärder för att öka medvetandegraden hos svenskt näringsliv, främst små och medelstora företag, om betydelsen av ett aktivt deltagande i offentlig upphandling. har som centralt serviceorgan aktivt genomfört åtgärder för att främja svensk export, bl.a. genom att förse svenskt näringsliv, främst små och medelstora företag, med information om exportmöjligheter och handelsteknik. SEK:s verksamhet inom exportfinansiering har utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Arbetet vid Delegationen för utländska investeringar i inriktades främst på att stärka den proaktiva projektverksamheten, utveckla ISA:s investerarservice och länderverksamhet, samt fördjupa samarbetet med regionala och lokala aktörer. har verksamheten i huvudsak inriktats på säkerställandet av resultat i form av beslut om etableringar samt införandet av en modell för att följa upp och utvärdera uppnådda resultat. beslutade att anslå ytterligare för näringslivssatsningar i . Det internationella samarbete inom EU och rörande statsstödd exportfinansiering, som EKN deltar i, har lett till förändringar beträffande garantigivning som minskar snedvridningen av konkurrensen. 39.3.3 Effekterna av de statliga insatserna En effektiv handläggning vid Kommers- kollegium av ärenden om tullättnader har bidragit till en minskad tullbelastning för näringslivet. Genom ett centralt exportfrämjande har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad efterfrågestyrd exportinformation och rådgivning i flera steg i exportprocessen. har bidragit i varierande grad till ett 90-tal etableringar av utländska företag i . bidrog myndigheten till drygt 50 etableringar. EKN:s garantigivning, liksom SEK:s exportkreditgivning, har medverkat till att svenska exportföretag kan offerera likvärdiga villkor i den internationella konkurrensen om exportkontrakten. 39.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheterna inom området för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande har uppfyllt målen för verksamhetsområdet samt bidragit till att stärka näringslivets tillväxt och internationella kon- kurrenskraft. 39.4 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 39.5 Anslag E1 Tabell 9.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 55 342 2000 Förslag 56 776 2001 Beräknat 57 646 1 2002 Beräknat 58 562 1 1 Motsvarar 56 776 tkr prisnivå är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet skall verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. är funktionsansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar. Utöver det egna anslaget har myndigheten tillförts medel från anslaget E2 Exportfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 24. Dessa medel avses användas för insatser inom programmen Marknadsplats och Informationsteknik. Med anledning av en förändring av anslagsförordningen fattade regeringen beslut om hur det utgående anslagssparandet, som översteg av anslaget , skall disponeras. Beslutet innebar att anslags-sparandet skall disponeras av myndigheten. Anslagssparandet avses användas för delfinansiering av den skuld som har till . Regeringens överväganden Resultatbedömning analyser och övriga insatser bidrog till att kunde driva på utvecklingen mot en bättre fungerande inre marknad inom EU och verka för fortsatta handelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt, särskilt inför de globala handelsförhandlingar som planeras börja inom (). Arbetet med att granska och påverka utformningen av utländska och svenska tekniska regler och regelförslag, så att dessa inte hindrar handeln, var framgångsrikt genom bl.a. en ökad aktivitet i förhållande till andra länders anmälningar till . har uppfyllt sitt effektivitetsmål att handlägga licensärenden på industrivaruområdet. Den effektiva handläggningen av ärenden om tull- lättnader har bidragit till en minskad tullbelastning för näringslivet. Vad gäller EU:s yttre handelspolitik utgjorde utredningar ett centralt beslutsunderlag för inför agerande i EU. Detta gäller även den process som påbörjats inom WTO för att förbereda organisationens tredje ministermöte i . Kollegiets yttranden utgjorde bas för svenska ställningstaganden inom ramen för de 30-tal anslutningsförhandlingar med länder som t.ex. , och som pågår i WTO. Likaså var kollegiets utredningar ett oumbärligt instrument för svenskt agerande på antidumpningsområdet. När det gäller arbetet med att förenkla och effektivisera de internationella handelsprocedurerna har kollegiet fått en ökad roll i och med bildandet av den informella arbetsgruppen i WTO. Kollegiet har medverkat i revisionen av om kontroll före skeppning (PSI). Avstämning av det svenska agerandet i dessa och andra fora har skett i . Vad gäller funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar redovisar kollegiet att förmågan inom funktionen är icke godtagbar vid utgången av . Enligt propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop.1998/99:74, bet. 1998/99:FöUO5, rskr. 1998/99:224) skall det civila försvaret anpassas till det nya säkerhetspolitiska läget. För funktionen Utrikeshandel har förutsättningarna därmed förändrats, bl.a. genom en förlängd anpassningsperiod för beredskapsåtgärder på 1, 5 resp. . Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att det finns förutsättningar för att funktionen skall uppnå en god förmåga i enlighet med de nya tidsramar som propositionen medger. Beslut om en utredning som skall se över helheten när det gäller planeringen för civilt försvar fattades av regeringen (Dir. 1999:63). har tidigare fungerat som handelshindermyndighet med bevakning av den fria varurörligheten. utsågs kollegiet till samordningscentral med ansvar för kontakterna med den Europeiska kommis- sionen och andra medlemsländer samt till nationell kontaktpunkt med ansvar för att ta hand om anmälda problem från företag och enskilda personer. Mandatet har därigenom vidgats till att omfatta de tre övriga friheterna, dvs. den fria rörligheten för tjänster, kapital och personer. Detta har inneburit intensiva informations- och marknadsföringsinsatser samt handläggning av handelshinderärenden inom EU. I ett antal fall ledde kollegiets arbete till att oklarheter reddes ut eller att handelshinder undanröjdes. Många problem visade sig vara svåra att lösa på grund av att principen om ömsesidigt erkännande inte fungerar som avsett. lämnar kvartalsvis rapportering av de problem på den inre marknaden som inkommer till kollegiet. Återrapporteringskravet är viktigt eftersom det ger en tydlig indikation på vilka sektorer som inte fungerar och därför i förlängningen bör vara föremål för politiska åtgärder. Genom information blir handelshinder synliga och möjligheter ges att åtgärda de hinder för import och export som företagen möter, vilket stärker näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft. Slutsatser Tabell 39.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 53 640 Pris- och löneomräkning 356 Justering av 2 780 Förslag 2000 56 776 insatser på handels- politikens område som utredningsinstans och handelshindermyndighet på den inre marknaden har bidragit till att svenska intressen har tagits tillvara på ett effektivt sätt i det internationella arbetet. Regeringen fäster också stor vikt vid de utredningar som gör avseende handelspolitiken mot länder utanför EU. Dessa är betydelsefulla för bidrag till utformningen av EU:s handelspolitik mot omvärlden. Regeringen bedömer att funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar kommer att uppnå en god förmåga. Arbetet med att bygga upp en fungerande samordningscentral och en nationell kontaktpunkt är viktigt för den inre marknadens funktion. kommer att få en ökad arbetsbörda i samband med att WTO- förhandlingarna startar och i samband med att närmar sig ordförandeskapet i EU. Det är centralt att kollegiet upprätthåller sin kompetens för att utföra utredningar på den globala handelspolitikens allt bredare område. I detta sammanhang fäster regeringen stor vikt vid kollegiets utökade kontakter med det civila samhället. Basanslaget föreslås bli oförändrat jämfört med föregående år. Vid anslagsberäkningen har teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . E2 Exportfrämjande verksamhet Tabell 9.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 157 656 2000 Förslag 178 656 2001 Beräknat 173 656 2002 Beräknat 135 656 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudgeten för i samband med statsbudgeten för . Exportråd drivs gemensamt av staten och . verksamhet grundar sig på ett avtal mellan de båda huvudmännen. gällande avtal är (prop. 1997/98:1, rskr. 1997/98:130). skall som centralt serviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. skall ge efterfrågestyrd export- service. skall också genom affärs- bevakning förse svenskt näringsliv med information om exportmöjligheter i syfte att förmedla affärer. Små och medelstora företag skall prioriteras. Gemensamma program, inriktade på de mindre företagens exportmöjligheter, genomförs i i samverkan med partner , handelskammare och länsstyrelser. Regeringens överväganden Resultatinformation totala verksamhet ökade med trots att det statliga uppdraget, inklusive vissa regionalpolitiska medel, var oförändrat. Tillväxten för den avgiftsbelagda konsultverksamheten var . Det ligger ett stort värde i att har regional närvaro, genom s.k. Exportcentra, för att fånga upp exportmogna och utvecklingsbara företag och idéer och förslag till aktiva insatser. Exportcentra finns på 20 platser i landet. Regeringen anser att länsstyrelser och kommuner i större utsträckning borde kunna anlita kompetens såväl i som i utlandet när det gäller frågor av exportfrämjande natur. Förslag till ändring av avtalet om Exportråd verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . gällande avtal är (prop. 1997/98:1, rskr 1997/98:130). För att kunna införa ett nytt debiterings- system föreslås ändringar i avtalet enligt följande: 11§ Principerna för abonnemangsavgift beslutas av parterna. Inom ramen härför beslutar rådet om avgifternas storlek och övriga villkor. 13§ Rätt att anlita rådet, handelssekreterarna och utrikesrepresentationens exportfrämjande verksamhet samt de handelskammare som avses i 6§ tillkommer alla företag. Rådet är skyldigt att inom ramen för den verksamhet, som anges i 2§, mot avgift utföra tjänster som begärs av svenska myndigheter. För att uppnå likformighet med gällande stadgar för bör även följande ändring göras i avtalet. 7§ Rådet leds av en styrelse som består av lägst åtta ledamöter med erfarenhet inom export- området. Hälften utses av regeringen och hälften av . Styrelsen utser inom sig ordförande och vice ordförande. Marknadsplats och Informationsteknik Som ett resultat av förslag ekonomiska vårproposition har anvisats särskilda medel för programmen Marknadsplats och Informationsteknik. Förslaget avsåg treåriga program. Programmet Marknadsplats har inriktats på att främja i första hand små och medelstora företags handel med . Programmet bör fortsätta även för . Vad avser åtgärder av övervägande branschkaraktär kan även utomeuropeiska marknader komma ifråga. Programmet bör i huvudsak inriktas på följande områden: - En särskild satsning bör göras (överförs från utgiftsområde 1) för att underlätta svenska företags export av varor och tjänster med hög miljöprestanda. Här bör en samfinansiering med andra intressenter eftersträvas. - Satsningar bör vidare göras på nya och kompletterande instrument som kan bidra till att öka svenska företags exportmöjligheter. Härmed avses bl.a. möjligheter att lämna anbud på internationella projekt. Informationsinsatser om offentlig upphandling samt standarder- och harmoniseringsregler bör göras, liksom en förstärkning av exportrådgivningen regionalt i . Möjligheten att kunna agera snabbt i särskilt angelägna situationer, där exportföretagens kompetens efterfrågas, bör stödjas. Vad gäller programmet Informationsteknik avses medlen även i huvudsak användas på följande vis: - Skapa och vidareutveckla en databaserad informationsplats för med information som är relevant för små och medelstora företag, som vill etablera sig eller handla med länder inom området. Avsikten är att samtliga länder i området skall bygga upp databaser med samma struktur. - Vidareutveckla användning av informationsteknik för att bättre tillfredsställa i första hand små och medelstora företags informationsbehov. - Vidareutveckla den så kallade myndighets- länken inom SME-link, som tillhandahåller kvalitetssäkrad information via Internet anpassad till små och medelstora företags behov. Den samordningsfunktion inom som inrättats i syfte att ge i huvudsak små och medelstora företag stöd och vägledning inför och i samband med marknadssatsningar i (Marknadsplats ) bör fortsätta. Slutsatser Tabell 9.5 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 159 1561 Marknadsplats och IT- användning 16 000 Miljöexport 5 000 Förslag 2000 178 656 1 Varav Marknadsplats 12 000 och IT-program 10 000. Regeringen anser att fortsätter att utvecklas positivt enligt de långsiktiga förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut och att exportfrämjandet har fortsatt stor betydelse för närings- och handelspolitiken. Regeringen förutser att påbörjade insatser för att stärka det regionala export- främjandet fortsatt intensifieras. Den av regeringen föreslagna anslagsnivån för uppnås genom att basanslaget förblir oförändrat jämfört med året innan. Härutöver tillförs anslaget för exportfrämjande för Marknadsplats , för IT-satsningar samt för miljöexport (enligt ovan). Avtalet mellan staten och från 1998-09-15 (prop. 1997/98:1, rskr. 1997/98:130) bör ändras. E3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 9.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 000 2000 Förslag 1 172 2001 Beräknat 137 1 2002 Beräknat 140 1 1 Motsvarar 134 tkr prisnivå. AB () ägs till hälften av staten och till hälften av affärsbanker. Verksamheten syftar främst till att tillhandahålla medel-och långfristiga exportkrediter till företag i . Anslaget disponeras för ersättning till SEK för eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Villkoren för krediterna följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som biträtt inom ramen för , den så kallade consensus- överenskommelsen. SEK bedriver upp- och utlåning för stats- stödda krediter i en särskild, avgränsad del av verksamheten och redovisar dem i särskild balans- och resultaträkning. Anslaget omfattar även kostnader för räntestöd till finansiering av export av fartyg, en stödform som upphörde , och kostnader för vissa förmånliga krediter till , dock enbart åtaganden som gjorts t.o.m. . I den redovisning av anslagsbelastningen, som SEK gör , särredovisas de ovan nämnda delposterna. Statens ersättning till SEK, liksom SEK:s skyldighet att redovisa medel till staten, regleras i ett avtal från . Regeringens överväganden Resultatinformation På grund av ränteläget accepterade kredittagare inga av SEK offererade statsstödda krediter . har dock låntagare åter börjat acceptera sådana krediter. Resultatet i systemet med den statsstödda exportkreditgivningen visade ett överskott på (1997=198 mkr). Regeringen bedömer att SEK uppfyllt sitt mål att inom systemet för statsstödd exportkreditgivning främja svensk export, vilket också återspeglas av den stora innestående offertvolymen. Anslagsbelastningen hänförs uteslutande till kostnader för vissa förmånliga krediter till . Kostnaderna minskar i takt med att dessa åtaganden upphör. Eftersom SEK redovisar ett överskott i det övriga statsstödda systemet, förutses ett överskott i verksamheten, staten tillgodo, såväl för som för de närmast följande budgetåren. Slutsatser Tabell 39.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 5 255 Anslagsminskning -4 076 Pris- och löneomräkning -7 Förslag 2000 1 172 Regeringen anser att det fortsatt är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödda exportkrediter. E4 Investeringsfrämjande Tabell 39.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 64 400 2000 Förslag 49 393 2001 Beräknat 50 304 1 2002 Beräknat 51 275 1Motsvarar 49 393 tkr prisnivå. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ), är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. Delegationen bedriver verksamhet i samt i och genom egen utlandsrepresentation samt genom tio representationskontor i prioriterade länder i , och . Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende regionalpolitiska medel och från så kallade partners i projektverksamheten, dels till en mindre del med avgifter från deltagare i den regionala och lokala seminarieverksamheten. Det utgående anslagssparandet var för (inklusive till regeringens disposition). Anslagssparandet uppstod huvudsakligen under /96 då verksamheten var i en uppbyggnadsfas. Med anledning av en förändring av anslagsförordningen fattade regeringen beslut om hur det utgående anslagssparandet, som översteg av anslaget , Beslutet innebar att anslags- sparandet skall disponeras av myndigheten förutom den del av anslaget som även tidigare stått till regeringens disposition. Av anslagssparandet avses ca användas för att stärka myndighetens utlands- och projektverksamhet. Resterande ca avses utgöra en beredskaps reserv för särskilt prioriterade företagsspecifika insatser. Regeringens överväganden Resultatbedömning Direktinvesteringarnas betydelse för den globala ekonomin ökar alltmer. nådde inflödet av direktinvesteringar i världen . Det totala flödet av dessa investeringar växte dubbelt så snabbt som världshandeln.