prop · GN0364 · 2000-01-01 00:00:00 — Polisdatalagen (1998:622), PDL, skall inte gälla för behandling av personuppgifter med stöd av lagen om Schengens infomrationssystem, varför några smärre ändringar därom föreslås i PDL. I passlagen (1978:302) föreslås en ändring som undantar svenska medborgare från kravet på att medföra pass vid resor till andra Schengen- stater. I sekretesslagen (1980) föreslås en ändring i 9 kap. 17 § första stycket, till skydd för uppgifter i SIS om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Nya bestämmelser föreslås i polislagen (1984:387), om befogenhet för polismän att utföra kroppsvisitation och husrannsakan på personer som reser in i över en yttre Schengengräns, för att söka efter föremål och utröna omständigheter i den utsträckning det behövs för att uppdaga eller förebygga brott som kan leda till fängelse. I utlänningslagen (1989:529) föreslås en ändring för att godkänna viseringar som har utfärdats av andra Schengenstater. Vidare föreslås nya formella grunder för avvisning och återkallelse av uppehållstillstånd när någon är registrerad på SIS spärrlista. I lagen (1992:860) om kontroll av narkotika föreslås en ändring som ger resande laglig möjlighet att föra ut narkotiska läkemedel från , om läkemedlen är avsedda för medicinskt ändamål och den resandes personliga bruk. Lagförslag Ds 1999:31 Förslag till lag om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde 1 § Denna lag tillämpas på polisiärt samarbete mellan och 1. en annan stat (3 §), samt 2. en annan medlemsstat i Europeiska unionen samt och , om det följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt (4 13 §§). Definitioner 2 § I denna lag avses med utländska tjänstemän polismän och andra tjänstemän som anmälts vara behöriga att utföra sådant gränsöverskridande arbete som avses i artikel 40 och 41 i konventionen om tillämpning av av , efterföljande tjänstemän utländska tjänstemän som följer efter en person på svenskt område enligt denna lag, övervakande tjänstemän utländska tjänstemän som övervakar en person på svenskt område enligt denna lag, samt svenska tjänstemän polismän samt tjänstemän vid eller när de enligt lag eller annan författning har polisiära befogenheter. Användning av uppgifter från andra stater 3 § Har en svensk myndighet fått upplysningar eller bevismaterial från en främmande stat för att användas i underrättelseverksamhet om brott eller vid utredning av brott och gäller på grund av en överenskommelse med den främmande staten villkor som begränsar möjligheten att utnyttja materialet, skall svenska myndigheter följa villkoren, oavsett vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. Bestämmelserna i första stycket gäller också ifråga om överens- kommelser med mellanfolkliga organisationer. Gränsöverskridande övervakning 4 § Om det i en stat som sägs i 1 § 2 p pågår en utredning om brott avseende ett brott som kan medföra utlämning, får utländska tjänstemän fortsätta en i den staten pågående övervakning av en misstänkt gärnings- man in på svenskt område, om en behörig svensk myndighet samtycker till det. Övervakningen får ske utan föregående samtycke om saken är så brådskande att samtycke inte kan inhämtas i förväg, under förutsättning att den utländska utredningen avser misstanke om sådana brott som avses i artikel 40.7 i konventionen om tillämpning av av . För att övervakning utan föregående samtycke skall få äga rum krävs också att överskridande av gränsen i samband med över- vakningen så snart det kan ske anmäls till svensk behörig myndighet, och att framställning om bistånd i utredningen överlämnas utan dröjsmål. Övervakning som sägs i andra stycket skall genast upphöra om svensk behörig myndighet begär det, eller om samtycke inte har lämnats efter gränsöverskridandet. Gränsöverskridande efterföljande 5 § Om en person har upptäckts på bar gärning med att begå ett brott som kan föranleda utlämning eller vid medhjälp till sådant brott, eller om någon som är häktad eller som avtjänar frihetsstraff har rymt, får utländska tjänstemän fortsätta ett i sin stat påbörjat efterföljande av personen över en landgräns in på svenskt område, om en behörig svensk myndighet samtycker till det. Om det på grund av sakens brådskande natur inte har varit möjligt att underrätta någon svensk myndighet i förväg, eller om inte någon svensk tjänsteman har kunnat ta upp efterföljandet , får gränsöverskridande efterföljande ske utan föregående samtycke från svensk myndighet. De efterföljande tjänstemännen skall anhålla om bistånd av svensk myndig- het senast för gränsöverskridandet. Efterföljandet skall genast upphöra om svensk myndighet begär det. 6 § Om efterföljande tjänstemän begär det, skall en svensk polisman gripa eller omhänderta den efterföljde. Efterföljande tjänstemän får omhänderta den flyende tills veder- börandes identitet kan fastställas av en svensk tjänsteman eller ett gripande kan ske. 7 § I samband med omhändertagande enligt 6 § andra stycket får utländska tjänstemän 1. kroppsvisitera den som berövats friheten, av säkerhetsskäl eller för att söka efter föremål som anges i p 3, 2. omhänderta föremål som kan förverkas enligt 36 kap. 3 § p 2 brotts- balken eller tjäna som bevis i rättegång i brottmål, samt 3. belägga den frihetsberövade med handfängsel. 8 § En person som har omhändertagits eller gripits enligt 6 § får tas i förvar av svensk polismyndighet under högst , tid mellan midnatt och oräknad. Har inte beslut fattats om en åtgärd som avses i 23 § lagen (1957:668) om utlämning för brott eller 17 § lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , och , skall personen friges. Gemensamma bestämmelser 9 § Utländska tjänstemän skall, när de utövar befogenheter enligt denna lag, följa svensk lag och annan författning samt instruktioner som meddelas av svenska polismyndigheter. Under gränsöverskridande över- vakning får de inte beträda bostäder eller andra platser som inte är öppna för allmänheten. Tjänstevapen får bara användas i nödvärnssituationer. Utländska tjänstemän skall alltid kunna styrka sin behörighet och identitet. Att utländska tjänstemän, som utför gränsöverskridande arbete enligt denna lag, kan undantas från vapenlagens (1996:67) bestämmelser framgår av 11 kap. 1 § g sagda lag. 10 § En utländsk tjänsteman skall, när det gäller gränsöverskridande arbete enligt denna lag i , åtnjuta skydd enligt 17 kap. 5 § . En utländsk tjänsteman, som utövar myndighet enligt denna lag i , skall vara underkastad ansvar för tjänstefel enligt 20 kap. 1 § på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighetsutövning. 11 § Om utländska tjänstemän i medverkar i gränsöverskridande samarbete, skall staten i stället för den utländska myndigheten eller tjänstemannen ersätta skada som uppkommer i samband med efter- följandet eller övervakningen och för vilken den utländska myndigheten eller tjänstemannen skulle ha varit skadeståndsskyldig om svensk lag varit tillämplig på dem. Staten skall dock inte ersätta skada som uppkommer hos den utländska myndigheten eller tjänstemannen. Behöriga svenska myndigheter 12 § , eller den polismyndighet som i det enskilda fallet bestämmer, beslutar om gränsöverskridande över- vakning. Lokal polismyndighet beslutar om gränsöverskridande efter- följande. Framställning eller underrättelse om gränsöverskridande övervakning skall göras hos . Andra kontakter med anledning av gränsöverskridande övervakning eller efterföljande skall ske direkt mellan de utländska tjänstemännen och lokala svenska polismyndigheter. Bemyndigande 13 § Regeringen, eller efter dess bemyndigande , får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna lag och bestämmelserna i om gränsöver- skridande övervakning och efterföljande. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till lag om Schengens informationssystem Härigenom föreskrivs följande. En svensk enhet av Schengens informationssystem 1 § skall med hjälp av automatiserad behandling föra ett register som skall vara den svenska nationella enheten av Schengens informationssystem. Registret skall vara anslutet till den centrala enheten av Schengens informationssystem. är personuppgifts- ansvarig för behandlingen av personuppgifterna i registret. Ändamål 2 § Registret skall föras för att befrämja samarbete, som avser polisiära och rättsliga frågor samt frågor om inresa och uppehållstillstånd, mellan de stater som är anslutna till konventionen om tillämpning av Schengen- avtalet av eller som slutit avtal om samarbete enligt konventionen med dessa stater (Schengenstaterna) i avsikt att genomföra de åtgärder som sägs i 3 §. Innehåll 3 § Registret skall innehålla uppgifter om 1. begäran om omhändertagande av en person som efterlysts för utlämning, 2. begäran om att en person skall nekas tillträde till eller uppehålls- tillstånd inom Schengenområdet (spärrlista), 3. begäran om uppgift om uppehållsort beträffande en person som har anmälts försvunnen, 4. begäran om tillfälligt omhändertagande av en person med hänsyn till dennes eller annans säkerhet, 5. begäran om uppgift om uppehållsort beräffande en person som har förelagts att inställa sig för att höras vid domstolsförhandling i brottmål, eller som skall dömas till påföljd för brott eller som skall inställa sig för verkställighet av frihetsberövande, 6. begäran om dold övervakning eller särskilda kontrollåtgärder, och 7. begäran om omhändertagande eller annan åtgärd beträffande fordon eller föremål som har efterlysts för att tas i beslag eller för att användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål. 4 § Registret skall endast innehålla uppgifter som har behandlats av behöriga myndigheter i Schengenstaterna, i enlighet med respektive stats nationella lagstiftning. får registrera uppgifter i SIS endast om behandling av motsvarande slag av uppgifter är tillåten enligt personuppgiftslagen (1998:204), polisdatalagen (1998:622) eller annan svensk lag eller annan författning. 5 § får behandla uppgifter endast om det är nödvändigt för att vidta de åtgärder som anges i 3 § och endast i ärenden som är av sådan vikt att behandling framstår som berättigad. Uppgifter som får föras in i registret 6 § I registret får endast förekomma följande uppgifter om personer 1. efternamn och förnamn samt separat registrering av annat namn som personen använder, 2. särskilda bestående fysiska kännetecken, 3. andra förnamnets initialbokstav, 4. födelsedatum och födelseort, 5. kön, 6. nationalitet, 7. uppgift om huruvida personen är beväpnad, 8. uppgift om huruvida personen kan tillgripa våld, 9. syftet med behandlingen, samt 10. begärt förfarande. Därutöver får det förekomma uppgifter om verkställighetsförbud i med anledning av åtgärder som har begärts av andra Schengen- stater. Förbud mot behandling av känsliga uppgifter 7 § Registret får inte innehålla uppgifter som avslöjar etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fack- förening, eller uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Sekretess 8 § Att uppgifter i registret kan omfattas av sekretess följer bl.a. av 1. 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100), 2. 5 kap. 1 § sekretesslagen 1980:100), 3. 7 kap. 14 § sekretesslagen (1980:100), samt 4. 9 kap. 17 § första stycket p. 9 sekretesslagen (1980:100). Rätt att få uppgifter ur registret Svenska myndigheter 9 § Personuppgifter ur registret skall lämnas ut om det begärs av 1. polismyndigheter, , och när de utför gränskontroller, samt 2. polismyndigheter och när de utför undersökningar och andra kontroller än gränskontroller i sin verksamhet för att förebygga och utreda brott samt polismyndigheter också i sin verksamhet för att upprätthålla allmän säkerhet och ordning. Regeringen får meddela föreskrifter om att 1. myndigheter som prövar ansökningar om visering och uppehålls- tillstånd skall ha tillgång till uppgifter enligt 3 § 2 (spärrlista), 2. myndigheter som utför uppgifter som har direkt anknytning till polisens brottsbekämpande arbete skall ha tillgång till uppgifter enligt 3 § 7, samt 3. en myndighet får ha direktåtkomst till registret. Användning av uppgifter i registret 10 § En uppgift som förekommer i registret får endast efter samtycke från den stat som har registrerat uppgiften utnyttjas av svensk myndighet för något annat ändamål som avses i 3 § än det som angetts av den främmande staten vid registreringen. Gallring 11 § Gallring i registret skall ske av uppgifter som registrerats av Riks- polisstyrelsen 1. som avser personefterlysning enligt 3 § 6, senast efter registreringen, 2. som avser personefterlysning i annat fall än som avses i 1, senast efter registreringen, 3. som avser motorfordon, släpvagnar eller , senast efter registreringen, 4. som avser utfärdade legitimationshandlingar eller registrerade sedlar, senast efter registreringen, samt 5. av andra uppgifter än de som sägs i 1 4, senast efter registreringen. får dock beträffande uppgifter enligt första stycket 1 2, innan den tid som sägs i första stycket har löpt ut, besluta att efterlysningen skall stå kvar i registret om det är nödvändigt för syftet med registreringen. Rättelse och skadestånd 12 § är skyldig att på begäran av den registrerade eller om anledning annars förekommer rätta, blockera eller utplåna en personuppgift som är rättsligt eller sakligt felaktig, som styrelsen har registrerat. 13 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, gäller 48 § första stycket personuppgiftslagen (1998:204) såvitt avser skadestånd. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till lag om ändring i passlagen (1978:302) Härigenom föreskrivs att 5 § passlagen (1978:302) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Svensk medborgare får ej resa ut ur riket utan att medföra giltigt pass. Vad som sagts gäller dock ej 1. på fartyg mönstrat sjöfolk under tjänstgöring ombord på fartyget eller fiskare under yrkesutövning, 2. medlem av besättning på luftfartyg under tjänstgöring ombord på luftfartyget, om han har luftfartscertifikat eller därmed jämförlig hand- ling, 3. den som är medborgare även i annat land än och som medför av myndighet i det landet utfärdad legitimationshandling, vilken gäller som pass, 4. den som reser till , , eller 4. den som reser till en stat som är ansluten till konventionen om tillämpning av av eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med de anslutna staterna. 5. passagerare på fartyg som efter utresan med återvändande tur anlöper svensk hamn, om passageraren enligt de villkor som gäller för resan inte tillåts stiga i land i främmande stat och medför särskilt passerkort för resan. Det ankommer på polisen att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i första stycket. Den som enligt första stycket skall medföra pass vid utresa ur riket är skyldig att på begäran visa upp sitt pass för polisman eller annan pass- kontrollant. Motsvarande skyldig- het föreligger vid inresa från utomnordiskt land, om det svenska medborgarskapet inte styrks på annat sätt. Det ankommer på polisen att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i första stycket. Den som enligt första stycket skall medföra pass vid utresa ur riket är skyldig att på begäran visa upp sitt pass för polisman, tulltjänsteman eller tjänsteman vid eller vid Kust- bevakningen, eller en särskilt för- ordnad passkontrollant. Mot- svarande skyldighet föreligger vid inresa från en stat som inte är ansluten till konventionen om tillämpning av av eller har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med de anslutna staterna, om det svenska med- borgarskapet inte styrks på annat sätt. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § och 9 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap 4 § Gäller förbud enligt denna lag mot att röja uppgift, får uppgiften inte heller i övrigt utnyttjas utanför den verksamhet i vilken sekretess gäller för uppgiften. I insiderlagen (1990:1342) finns bestämmelser om förbud att utnyttja vissa uppgifter som är ägnade att väsentligt påverka kursen på finansiella instrument. I lagen (1991:435) med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet finns bestämmelser som begränsar möjligheten att utnyttja vissa upp- gifter som en svensk myndighet har fått från en främmande stat som begränsar möjligheten att utnyttja vissa uppgifter som en svensk myndighet har fått från en myndighet i en främmande stat finns i lagen (1991:435) med vissa bestäm- melser om internationellt sam- arbete på brottmålsområdet, lagen (1999:000) om internationellt polisiärt samarbete samt lagen (1999:000) om Schengens informationssystem. 9 kap 17 § Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om inte annat följer av 18 § 1. i utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2. i angelägenhet, som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3. i angelägenhet som avser registerkontroll och särskild person- utredning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627), 4. i åklagarmyndighets, polismyndighets, skattemyndighets, , tullmyndighets eller verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, 5. i Statens biografbyrås verksamhet att biträda Justitiekanslern, allmän åklagare eller polismyndighet i brottmål, 6. i register som förs av enligt polisdatalagen (1998:622) eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 7. i register som förs enligt lagen (1998:621) om misstankeregister, 8. i register som förs av enligt lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 9. i register som förs enligt lagen (1999:000) om Schengens informationssystem, avseende begäran a) om omhändertagande av en person som har efterlysts för utlämning, b) om att en person skall nekas tillträde till eller uppehållstillstånd inom Schengenområdet (spärrlista), samt c) om dold övervakning eller särskilda kontrollåtgärder, om det inte står klart att uppgifter kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretess gäller i verksamhet, som avses i första stycket, för anmälan eller utsaga från enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i den särskilda lagstiftningen om unga lagöver- trädare och i säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt i förordning som har stöd i denna lag. Utan hinder av sekretessen får uppgift vidare lämnas ut enligt vad som före- skrivs i lagen (1998:621) om misstankeregister och polisdata- lagen (1998:622), lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar samt i förord- ningar som har stöd i dessa lagar. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i den särskilda lagstiftningen om unga lagöver- trädare och i säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt i förordning som har stöd i denna lag. Utan hinder av sekretessen får uppgift vidare lämnas ut enligt vad som före- skrivs i lagen (1998:621) om misstankeregister, polisdatalagen (1998:622), lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar och lagen (1999:000) om Schengens informationssystem samt i förord- ningar som har stöd i dessa lagar. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387 Härigenom föreskrivs att det i polislagen (1984:387) skall införas två nya paragrafer, 24 a § samt 29 a §, av följande lydelse. En polisman får utföra kroppsvisitation på en person som reser in till för att söka efter föremål och utröna omständigheter, i den utsträckning som det behövs för att uppdaga eller förebygga brott som kan leda till fängelse. Under samma förutsättningar får hus- rannsakan göras i ett transport- medel som den resande färdas i eller annars medför. Första stycket gäller inte vid inresa till från en stat som är ansluten till konventionen om tillämpning av av eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med de anslutna staterna (en Schengenstat). Åtgärder enligt första stycket får dock utföras vid inresa från en Schengenstat, om tillfälligt har återupptagit gränskontrollen enligt artikel 2.2 i konventionen. Kroppsvisitation som är av mer väsentlig omfattning skall verk- ställas inomhus i avskilt rum eller i lämpligt utrymme i fartyg samt, om undersökningsman eller den undersökte begär det och det kan ske utan större omgång, i vittnens närvaro. Kroppsvisitation beträffande kvinnor får inte verkställas eller bevittnas av annan än kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. får förordna tulltjänsteman eller tjänsteman vid att utföra kroppsvisitation eller husrann- sakan enligt 24 a §. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529) dels att 4 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 7 a och 10 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap 7 a § En visering som, enligt artikel 10 i konventionen om tillämpning av av , har utfärdats av en behörig myndighet i en stat som är ansluten till konventionen eller har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med de anslutna staterna gäller i Återkallelse av uppehålls- tillstånd får ske i fall som avses i artikel 25 i konventionen om tillämpning av av , om utlänningen har registrerats på spärrlista. 4 kap 1 § En utlänning får avvisas 1. om han saknar pass när pass krävs för inresa eller vistelse i , 2. om han saknar visering, uppehållstillstånd eller annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse eller arbete i , 3. om det vid hans ankomst till framkommer att han tänker besöka något annat nordiskt land men saknar erforderligt till- stånd att resa in dit, eller 4. om han vid inresan antingen undviker att lämna polis- myndigheten begärda uppgifter eller till polismyndigheten med- vetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse för rätten att resa in i eller medvetet förtiger någon sådan omständighet. 3. om det vid hans ankomst till framkommer att han tänker besöka något annat nordiskt land men saknar erforderligt till- stånd att resa in dit, 4. om han vid inresan antingen undviker att lämna polis- myndigheten begärda uppgifter eller till polismyndigheten med- vetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse för rätten att resa in i eller medvetet förtiger någon sådan omständighet, eller 5. om utlänningen inte uppfyller de krav för inresa som föreskrivs i artikel 5 i konventionen om tillämpning av av Avvisning enligt första stycket får inte ske av den som vid ankomsten till hade eller som därefter, , har haft ett uppehållstillstånd som har upphört att gälla. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer Förslag till lag om ändring i lagen (1991:435) med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområde Härigenom föreskrivs att 1 § första stycket lagen (1991:435) med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse