prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — PTS skall föreslå lämplig ansvarsfördelning mellan aktörerna, klarlägga behov av samarbete och kanaler för informationsförmedling m.m. Uppdraget, som skall utföras i samverkan med berörda myndigheter och näringslivet, skall vara slutfört . Samhällsviktiga datasystem () har en samordnande roll när det gäller arbetet med att inom det civila försvaret uppnå en acceptabel säkerhetsnivå i samhällsviktiga datasystem. Regeringen beslutade med tillägg i 22 a § i beredskapsförordningen (1993:242, 1997:649), att en beredskaps- myndighet som i sin verksamhet under höjd beredskap är i behov av elektronisk informationsbehandling ansvarar för att data- och kommunikationssystem uppfyller sådana säkerhetskrav att myndighetens uppgifter kan utföras på ett tillfredsställande sätt (1997:649). De säkerhetsanalyser som ÖCB genomför fokuseras på eventuella brister inom datasystemsäkerheten och förhållanden som har betydelse för säkerheten. Säkerhetskraven faställs av myndigheten själv och därefter bedöms överensstämmelsen mot de uppställda kraven. I bedömningen ingår att gå igenom säkerhetsplaner, ansvarsfördelning, behörighet, datakommunikation, driftsäkerhet, avbrottsplanering m.m. Positiva effekter av genomgången är att bristområden i såväl fred som krig identifieras och att verksamhetens sårbarhet redovisas i förhållande till de uppställda kraven på ett överskådligt sätt. 1998 har drygt 300 analyser genomförts hos kris- och krigsviktiga företag, myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Informationsoperationer Regeringens arbete inom informationsoperationsområdet fortsätter. Arbetsgruppen om informationskrigföring (Ag IW, Fö 1997:A) har överlämnat sina förslag på informationskrigsföringsområdet. Regeringens syn på den fortsatta berednings- och utredningsarbetet av gruppens förslag redovisas i Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74) och i Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30). Arbetet för att öka grundsäkerheten i samhällsviktiga IT-system genom att minska riskerna för och effekterna av såväl IT-incidenter som mer allvarliga informationsattacker har hög prioritet. Den internationella utvecklingen har tydligt visat att detta är en säkerhetsfråga som berör hela samhället. Det är viktigt för att aktivt stödja internationella avtal och regler för spårningar av t.ex. dataintrång utan tidsfördröjning över nationsgränser. I det senare fallet har på området uttalat rekommendationer i denna riktning, vilka senare också ställt sig bakom. De rent militära aspekterna på informationskrigföring omfattar en rad defensiva åtgärder för att säkra militära lednings- och IT-system, vapensystems funktionalitet m.m. Enligt regeringen är det viktigt att de offensiva metoderna studeras noga för att erhålla defensiv kompetens och förmåga, samt för att ha förmåga att slå tillbaka mot en angripande stat. I sammanhanget kan nämnas att gränsen mellan militära och civila operationer knappast är helt klar. Ett viktigt inslag i arbetet med att minska sårbarheten i informationssystemen är aktiv IT-kontroll. Aktiv IT-kontroll innebär att grupper av kvalificerade IT-säkerhetsexperter som har god kunskap om informationssystemens uppbyggnad och sårbarhet tillåts, under kontrollerade former, angripa informationssystem i syfte att finna sårbarheter. Arbetssättet har visat sig fungera väl när det gäller att bl.a. identifiera allvarlig sårbarhet i komplexa informationssystem och nätverk. Övningar och simuleringar av detta slag torde även kunna leda till viktiga erfarenheter för svenskt vidkommande t.ex. för att identifiera de mest angelägna skyddsbehoven. Regeringen överväger att genomföra en sådan övningsverksamhet som redovisats ovan. De närmare formerna skall emellertid prövas ytterligare. Utifrån rapporterna från den av regeringen tillsatta arbetsgruppen för informationskrigföring sker inom försvarssektorn ett arbete för att höja IT-kompetensen som även ska kunna vara till nytta för det övriga samhället. Härvid kan nämnas, avseende organisatoriska åtgärder, det som regeringen i (prop. 1999/2000:30) Det nya försvaret har föreslagit i form av utveckling av s.k. IT-säkerhetsförband. Vid har inrättats en funktion som biträder vid utbildning och övningar avseende informationsoperationer. Regeringen har dessutom i reglerings- brev för avseende Försvarsmakten, uppdragit åt Försvarsmakten att med stöd av Försvarshögskolan genomföra en förberedande övning för att öka säkerheten i samhällsviktiga informationssystem. Försvarsmakten skall vidare, efter samråd med berörda myndigheter, redovisa ett förslag till en metod för hur aktiv IT- kontroll kan bedrivas i informationssystem av samhällsviktig karaktär samt lämna förslag till vilka informationssystem av betydelse för totalförsvaret som skulle kunna omfattas av en sådan kontroll. Kompetens inom IT-området Enligt IT-proposition var en genomgripande reformering av utbildningen nödvändig för att informations- och kunskapssamhället skulle få en reell innebörd och nå alla medborgare. Det gällde att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att bibehålla och förstärka idealen för ett samhälle där individerna utvecklas till fria och självständiga medborgare. Skolväsendet Enligt IT-proposition skulle kunskaper om IT och dess användningsmöjligheter föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet . Förändringar i läroplaner Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) anger Att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer såsom bild, sång och musik, drama, rytmik, dans och rörelse liksom med hjälp av tal- och skriftspråk, utgör både innehåll och metod i förskolans strävan att främja barns utveckling och lärande. Detta inbegriper också att forma, konstruera och nyttja material och teknik. Multimedia och informationsteknik kan i förskolan användas i såväl skapande processer som i tillämpning. Av läroplanens mål för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) framgår att skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola skall kunna använda informationsteknik som ett verktyg för kunskapssökande och lärande. har i arbetet med revidering anlagt ett IT-perspektiv i det generella kursplanearbetet. Kursen datorkunskap under ämnet datoranvändning är för flertalet gymnasieprogram och skall ge den kompetens som krävs för att eleverna skall kunna använda datorer som verktyg i andra ämnen och är den enda kurs som ger en ren dator- och programkunskap för användare. Innehållet anpassas mot vald studieinriktning. Övriga kurser i ämnet datorteknik är avsedda att i olika kombinationer ge kompetens för olika tekniska arbetsuppgifter i företag och förvaltningar. Samtliga dessa kurser erbjuds både inom elprogrammet och inom det nya teknikprogrammet, dels som inriktningskurser för inriktning informationsteknik och dels som valbara kurser. Vissa kurser finns även som valbara kurser i andra program. vuxenutbildning och Inom är datakunskap det i särklass största ämnet både när det gäller verksamhetspoäng och andel kursdeltagare. Av deltagarna i deltog i ämnet datakunskap . Även inom de lokala kurserna utgör ämnet datakunskap som den i särklass största andelen, . De lokala kurserna beslutas av de lokala styrelserna i varje kommun. Innehåll och kvalitet hos dessa kurser kan variera kraftigt från kommun till kommun. Kvalificerad yrkesutbildning Inom försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) finns drygt 200 olika utbildningar inom 14 branschområden. Tillverkning och informationsteknik är de dominerande sektorerna, där drygt hälften av utbildningarna finns. Regeringen har avsatt medel motsvarande drygt 12 000 platser . KY avser yrkesbefattningar med IT- specialistkompetens. Utbildningsanordnare är kommuner, landsting, högskolor och privata företag. Folkbildning I överensstämmelse med syftet för bidraget till folkbildningen anger mål för verksamheten samt fördelar bidrag till studieförbund och folkhögskolor. Detta innebär en avsevärd frihet för folkbildningens organisationer. En av grundtankarna med folk- bildningens pedagogik är att deltagarna skall ifrågasätta och sätta saker i sitt sammanhang. Den bredare IT-kompetensen förutsätter dessa egenskaper. Det handlar inte bara om att hämta in information utan även om att bearbeta informationen och kritiskt värdera den. Datakurser är populärt i folkbildningen. I kurskatalogen /2000 erbjuder ca 40 folkhögskolor utbildning med datainriktning. Dessa kurser är ofta grundläggande. Ett flertal skolor erbjuder en bredare IT utbildning ofta kombinerad med multimedia, där inslag av desktop publishing m.m. ingår. Flera av folkhögskolorna erbjuder utbildningar i IT och multimedier. Inom studieförbunden bedrivs utbildning i datorkunskap och de programvaror som är gängse. Flera av kurserna är så kallade grundkurser. Ett antal är speciellt riktade till seniorer och invandrare oavsett kön. Andra kurser är utformade för enbart kvinnliga deltagare. Könsfördelningen och datorer I i skolan en forskningsöver- sikt redovisas att flera forskare pekar på att flickor har mindre intresse för tekniken i sig till skillnad från vad pojkar har. Forskningsgenomgångar har dock inte kunnat finna stöd för någon skillnad mellan pojkars och flickors datoranvändning hos barn i förskolan. Inte heller hos lågstadiebarn visar det sig finnas någon skillnad. Attityderna utvecklas framförallt i tonåren, då kön och könsidentitet blir viktigt för både pojkar och flickor. Pojkar har ofta större erfarenhet av datorer och det är vanligare att pojkar har en egen dator hemma än att flickor har det. Pojkar har också mer allmänt positiva attityder till datorer. En positiv attityd till att arbeta med datorer förklaras däremot mer av om individen har deltagit i en datorkurs i skolan. Detta visar att skolans grundläggande datorutbildning är av särskild vikt för flickorna. Skolan kan faktiskt spela en kompensatorisk roll. I de utvärderingar som genomför av märks tydliga skillnader mellan män och kvinnors val av ämnen. Kvinnorna är i majoritet totalt sett i och den kommunala vuxenutbildningen. Kvinnorna är i majoritet även när det gäller ämnen med datainriktning. Tillgången till datorer i olika skolformer Inom ramen för regeringsuppdraget Den nationella datapolitiken för skolområdet kartlade skolans datoranvändning i kvantitativa termer. Studien omfattade , gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen och särskolan. Studien genomfördes på nytt och omfattade då samtliga skolhuvudmän. Studierna visar att antalet datorer har ökat kraftigt . Antalet elever per dator har varit lägst i glesbygdskommuner, men skillnaderna har utjämnats mellan varje mättillfälle. Datorer för undervisning i olika skolformer 1999 har datortätheten i ökat från 38 elever per dator 1993 till 10 elever per dator 1999. Antalet datorer för undervisning har ökat från 21 1993 till 101 602 datorer 1999. Datortätheten för fristående grundskolor har ökat från 12 elever per dator 1995 till 10 per dator 1999. I gymnasieskolan har 1999 antalet datorer ökat från 22 728 datorer till 63 733. Datortätheten var 1993 10 elever per dator och 5 elever per dator 1999. I fristående gymnasieskolor har datortätheten fördubblats och uppgår 1999 till tre elever per dator. Antalet datorer i komvux ökade och . Antalet heltidsstuderande vid komvux har ökat i samma takt vilket gör att datortätheten varit oförändrad , 9 elever per dator. Tabell 1 Datorer för undervisning i olika skolformer Undervisnings- datorer 1993 1995 1997 1999 Antal datorer Antal elever per dator Antal datorer Antal elever per dator Antal datorer Antal elever per dator Antal datorer Antal elever per dator grundskola 21143 38 45013 19 72899 13 101602 10 Fristående grundskola 1526 12 2175 12 3182 10 Kommunalt gymnasieskola 22728 10 38053 8 49960 6 63733 + landsting 24191 11 40547 8 53168 6 65075 5 Gymnasieskola 974 6 1413 5 2692 3 Komvux 4417 * 8286 8 11663 9 14906 9 + landsting 1294 8 1821 6 2271 4 2429 4 Särskola 48 5 47 7 63 5 Särvux 388 6 314 8 580 4 Specialskolor 196 4 209 4 311 3 Statens skolor för vuxna 25 ** 52 ** 43 ** Sameskola 16 8 40 4 * 17 * Kunde ej redovisas ** Ej relevant Datorer för undervisning per kommungrupp Glesbygdskommuner har på såväl grundskole som gymnasienivå haft färre elever per dator än övriga kommungrupper, men dessa skillnader har utjämnats allt mer vilket framgår av nedanstående tabell. I komvux däremot är antalet elever per dator högst i storstäder och glesbygdskommuner, 13 respektive 12 elever per dator. Högst datortäthet har gruppen mindre övriga kommuner, 5 elever per dator. Tabell 2 Antal elever per dator i grundskola och gymnasie- skola per kommungrupp Elever per dator 1993 Elever per dator 1995 Elever per dator 1997 Elever per dator 1999 Gymnasie skola Gymnasie skola Gymnasie skola Gymnasie skola Storstäder* 54 13 22 10 12 10 10 9 Förorts- kommuner 38 12 21 9 14 7 10 6 Större städer 39 11 18 8 14 6 10 5 Medelstora städer 39 10 19 8 13 5 10 4 Industri- kommuner 32 6 19 5 13 5 10 4 Landsbygds- kommuner 36 8 19 6 12 6 9 5 Glesbygds- kommuner 23 7 14 5 8 5 7 4 Större övriga kommuner 37 11 21 7 12 6 9 5 Mindre övriga kommuner 34 6 22 4 12 5 9 4 Totalt 38 10 19 8 13 6 10 5 *Uppgifter från saknas Datorernas placering har andelen undervisningsdatorer i placerade i klassrum ökat och är tre fjärdedelar av dessa placerade i klassrum. Andelen datorer i gymnasieskolan som är placerade i datasalar är fortfarande hög, till skillnad från . Orsaken till detta kan vara att det inom de flesta gymnasieprogrammen finns speciella datorämnen eller kurser som kräver att alla elever i en undervisningsgrupp har tillgång till var sin dator . 1993 var av datorerna placerade i klassrum och 1999 var motsvarande andel . Spridning och användning av IT i skolan Det framhölls IT-proposition att spridningen och användningen av IT i skolorna var mycket ojämn, vilket var ett problem som måste lösas. har en rad satsningar gjorts och görs för att öka spridningen och användningen av IT i skolorna. Nedanstående sats- ningar är exempel på detta. Anslutning till Internet , när den första undersökningen om skolors tillgång till Internet gjordes, var andelen grundskolor med tillgång till Internet , och 1999 . Motsvarande utveckling för gymnasieskolan är 1995, 1999. hade av alla grundskolor uppkoppling på Internet. Dessutom har av undervisningsdatorerna i tillgång till Internet. Glesbygdskommuner och större städer hade högst andel undervisningsdatorer uppkopplade på Internet, respektive . Lägst andel undervisningsdatorer med tillgång till Internet hade storstäder, . var av de kommunala gymnasieskolorna upp- kopplade på Internet. av undervisningsdatorerna i gymnasie- skolan hade dessutom tillgång till Internet. Högst andel, , hade kommungrupperna storstäder respektive mindre övriga kommuner. Lägst andel undervisningsdatorer med tillgång till Internet hade landsbygds- kommuner, . hade av de fristående gymnasieskolorna tillgång till Internet, 1997 och 1999 var andelen . Datorer för lärarbruk I kommunala har antalet lärare per dator minskat från 27 lärare per dator 1993 till 6 lärare per dator 1999, vilket är oförändrat i förhållande till mätning. I fristående grundskolor delar 3 lärare på en dator jämfört med 4 lärare per dator 1997. I kommunala gymnasieskolor har datortätheten ökat från 7 lärare per dator 1993 till två lärare per dator såväl 1997 som 1999. I fristående gymnasieskolor har varje lärare en dator. Precis som för och gymnasieskolan har antalet lärare per dator varit oförändrat i komvux , 2 lärare per dator. Tillgång till e-post I kommunala grundskolor har av eleverna och av lärarna tillgång till e-post. I kommunala gymnasieskolor är motsvarande siffror . För komvux uppgår tillgången till e-post till (räknat på heltidsstuderande). Kommunernas IT-strategier har andelen huvudmän som uppger att de har någon IT-plan ökat kraftigt. Inom grundskola, gymnasieskola, komvux och särskola svarar nu två tredjedelar eller fler att de har plan. Av friskolorna har mindre är en tredjedel egna IT-planer. ITiS Den nationella satsningen på IT i skolan, ITiS, genomförs , 1999 2001. ITiS omfattar ungdomsskolan, dvs. förskoleklassen, , särskolan, sameskolan, specialskolan och gymnasieskolan. Regeringens satsning omfattar en förstärkning av skolornas infrastruktur. Den består av dels ett särskilt statsbidrag för att förbättra skolornas anslutningar till Internet, dels av insatser som skall bidra till att alla elever och lärare får en egen e-postadress. Tyngdpunkten i ITiS-satsningen på kompetensutveckling har pedagogisk inriktning och omfattar 60 000 lärare i arbetslag. Det motsvarar av lärarkåren i ungdomsskolan. Varje lärare som deltar i kompetensutvecklingen får disponera en multimediedator. Detta för att läraren ska nå den förtrogenhet som erfordras för att använda datorn som såväl ett professionellt redskap som ett pedagogiskt verktyg. I KK stiftelsens uppdrag att främja en bred användning av IT ligger att initiera utbildning som når alla åldrar och alla miljöer. gör detta genom att stödja utbildningar där IT blir ett naturligt inslag i pedagogiken. Stiftelsen bidrar till utveckling och ökad användning av IT- baserade läromedel och utveckling av den svenska multimedieindustrin. En viktig uppgift för stiftelsen är att även skapa läromedel som gör att elever med funktionshinder får tillgång till den nya tekniken. Totalt har ca satsats på utveckling av nya läromedel. Stiftelsen har gett bidrag till såväl kommersiella som icke-kommersiella läromedelsproducenter. Stiftelsen har givit projektbidrag inom ungdomsskola, vuxenutbildning och högskola. Den satsning på IT i ungdomsskolan som stiftelsen inledde har genererat nära hundra pilotprojekt. Stiftelsen samverkar också med regeringens projekt för att sprida erfarenheter från projekten. Folkbildningen har fått ett särskilt uppdrag att utveckla distanspedagogik. har för detta ändamål avsatt . 1998 bedrev ett 30-tal folk- högskolor och studieförbund försöksprojekt inom området öppet och flexibelt lärande med folkbildningsinriktning. har avsatt en ram om totalt för utvecklingsinsatser inom folkbildningen åren 1999 2001. av dessa avser verksamheter kopplade till Distans- utbildningsmyndigheten (Distum). Andvändningen av resterande bestäms genom det avtal som slutits mellan och . har mot bakgrund av detta inbjudit folkhögskolor och studieförbund att ansöka om medel för att öka IT-användningen i studieförbund och folkhögskolor. pågår verksamhet där man integrerar IT i den vanliga folkhögskolekursen, studiecirkeln eller kulturprogrammet. har bedrivit ett forskningsprogram inom området IT och lärande, som rymmer 18 doktorander. beslöt att utveckla programmet. I samarbete med driver ett FoU-program ITHS IT för hälso- och sjukvård. Programmet omfattar totalt och bägge parter satsar vardera. Utvecklingsarbetet i ett antal projekt drivs i samarbete med näringslivet, främst inom områdena data, kommunikation och medicinteknik. Skoldatanätet Skoldatanätets syfte är ytterst att utveckla IT-användningen i undervisningen. Skoldatanätet är en webbplats som ger goda förut- sättningar för de svenska skolorna att hämta information, publicera eget material och kommunicera med skolor inom och utom landet. En viktig roll för Skoldatanätet är att fungera som en mötesplats, att initiera och driva projekt samt att ge ekonomiskt stöd till ett antal större projekt som är viktiga ur ett nationellt perspektiv. Skoldatanätet har cirka 20 000 användare per dag, som i genomsnitt hämtar 90 000 sidor. Inom skoldatanätet öppnades Multimediabyrån. En nätverks- baserad virtuell organisation med redaktörer spridda över hela landet placerade på skolor, universitet och kommunala resurscentra. består byrån av tjänster såsom en Internetbaserad radiostation, ett projekthotell för samarbete och multimedial Internetpublicering, en multimedietidning, en cd rom cirkel, ett ljud- och bildarkiv, multimedielänkar, frågelåda och ett antal idéböcker om att skapa med multimedier. Detta innehåll förändras, fylls på och utvecklas . Europeiska skoldatanätet () Utvecklingen av det europeiska skoldatanätet () innebär att det svenska Skoldatanätet kontinuerligt behöver utvecklas och anpassas för att fungera ihop med de andra europeiska skoldatanäten. Webb- plattformen utgör navet för , som är ett nätverk av nätverk genom att det har länkar till de övriga skoldatanäten. Det nordiska skoldatanätet () Det nordiska skoldatanätet grundades . De nationella skoldatanäten från de nordiska länderna är samlade i ett gemensamt nordiskt nätverk. I nätverket finns information om skolsamarbete, skolprojekt och praktisk information som t.ex. stipendier, överens- kommelser etc. Tack vare likheterna mellan skolsystemen i de nordiska länderna kan nätanvändarna dra nytta av innehållet i skoldatanäten i deras grannländer. Folkbildningsnätet Enligt IT-proposition borde folkbildningen ta på sig viktiga uppgifter på IT-området till nytta för samhället och folkbildningens egen verksamhet. Folkbildningsnätet är öppet för studieförbund, folkhögskolor och andra folkbildningsorganisationer samt för de personer som är verksamma inom folkbildningen. Här kan t.ex. studieförbund och folkhögskolor lägga upp olika slags konferenser med deltagare från hela landet. De flesta konferenser är begränsade till en viss grupp och stängda för utomstående. Men där finns också några öppna konferenser som alla har tillgång till och som alla kan delta i genom att skriva egna inlägg eller besvara andras. På Folkbildningsnätet är det möjligt att delta i en studieverksamhet oberoende av tid och rum. Kompetensutveckling för lärare IT-proposition var det viktigaste att ett engagemang och intresse i alla skolor skapades för IT som ett pedagogiskt verktyg. För samtliga lärarexamina finns det målet att en student, för att få examen, skall ha förmåga att använda dator och andra informationstekniska hjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i undervisningen av barn och ungdom. IT i högre utbildning, forskning och bibliotek Enligt IT-proposition var det en viktig uppgift för högskolan att bidra till utvecklingen av den nya tekniken och utbilda dem som skulle arbeta med IT samt främja användningen av IT inom högskolan och i samhället. gav regeringen i uppdrag att fördela vissa medel till universitet och högskolor för utveckling av IT- användningen. Uppdraget avsåg att stödja utvecklingen av goda exempel och modeller för att bibringa lärarstudenter nödvändiga färdigheter i, och ett kritiskt förhållningssätt till, den nya tekniken. Vidare fick i uppdrag att stödja den pedagogiska användningen av IT inom den högre utbildningen. redovisning visar att resultaten vad gäller IT-användningen i lärarutbildningarna är svårtolkade, bl.a. därför att många av projekten fortfarande pågår. Ett framträdande problem tycks vara bristande kunskaper och teknisk support. konstaterar i rapporten tillgång och efterfrågan, Omvärldsanalys för Högskolan, Arbetsrapport nr 9, att det sker en omfattande utveckling och förnyelse av IT-utbildningarna inom den svenska högskolan. Inom det tekniska området kompletterar nya ämnen såsom informationsteknik och medieteknik de mer traditionella datateknik och elektroteknik och ett antal tvärvetenskapliga programutbildningar med stora IT-inslag har tillkommit för att möta studenternas och arbetsmarknadens efterfrågan. startade (Distum) i sin verksamhet. Myndigheten skall främja utveckling och användning av utbildning på distans inom högskolan och folkbildningen grundad på informations- och kommunikationsteknik. Vidare skall den följa distansutbildningens utveckling och medieteknik både i och utomlands. IT-proposition framhöll regeringen att alla studenter borde ges möjlighet att själva använda datorer och nätverk för att bearbeta, skapa, kommunicera och söka kunskap och information. Det svenska universitetsdatornätet SUNET tecknade ett ramavtal med som ger alla högskolestudenter tillgång till Internet till kostnaden av per kvartal.