prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Det är därför enligt regeringens uppfattning förenat med svårigheter att på ett entydigt sätt kontinuerligt relatera förändringar i krigsdugligheten hos Försvarsmaktens krigsförband till möjligheterna att lösa huvuduppgifterna. Regeringen redovisar dock en övergripande bedömning av Försvarsmaktens samlade förmåga grundad på en analys av Försvarsmaktens kvalificerat hemliga återrapportering i årsredovisningen. Regeringen beslutar om vilken beredskapsnivå som skall gälla för Försvarsmakten på grundval av inriktning. Beslutet är hemligt. (Försvarsdepartementet) har därför i särskild ordning informerat försvarsutskottet om detta beslut. Regeringens sammantagna bedömning är att tillståndet i krigsorganisationen var godtagbart. En utgångspunkt för denna bedömning är, som redovisats tidigare, att medgivit att vissa delar av krigsorganisationen undantas från kravet på förmåga att kunna uppnå full krigsduglighet . 3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens förmåga i olika avseenden I beslutet om en förändrad styrning och uppföljning av Försvarsmaktens verksamhet betonade betydelsen av att den operativa förmågan kan relateras till Försvarsmaktens huvuduppgifter och krigsorganisationens utformning. Regeringen har i kontrollstationsarbetet introducerat en metod för att kunna relatera den närmare utformningen av det militära försvaret till de övergripande försvarspolitiska målen. Modellen går ut på att förklara sambandet mellan de uppgifter som och regeringen fastställer och de krigsförband som organiseras. Därmed görs en tydlig koppling till omvärldsutveckling och krav på operativa förmågor. Metoden bygger på försvarsberedningens rapport omvärld omdanat försvar (Ds 1999:2) och har närmare redovisats i proposition 1998/99:74 Förändrat omvärld omdanat försvar. Regeringen avser att tillämpa denna metod i den proposition som avses lämnas till angående Försvarsmaktens framtida struktur. Metoden kommer också att ligga till grund för den framtida återrapporteringen till . Försvarsmaktens årsredovisning för är dock gjord mot de huvuduppgifter som beslutade om försvarsbeslut och den styrningsmodell som tidigare tillämpats. Nedan redovisas därför regeringens sammanvägda bedömning av hur Försvarsmakten har uppfyllt sina mål i förhållande till dessa huvuduppgifter. Försvar mot väpnat angrepp De utvalda krigsförbanden kan med tillräcklig säkerhet uppnå full krigsduglighet . Övriga förband har dock sådana materiella och personella brister att det krävs än att uppnå full krigsduglighet. Med den begränsade målsättning för försvar mot väpnat angrepp som statsmakterna tills vidare lagt fast för Försvarsmakten är förmågan till försvar mot väpnat angrepp godtagbar. Territoriell integritet Förmågan att upprätthålla den territoriella integriteten är godtagbar. Internationell verksamhet Förmågan att planera för, organisera och genomföra fredsfrämjande operationer, PFF- verksamhet och övrig internationell verksamhet är god. Brister finns i interoperabiliteten, främst avseende militär fackengelska, internationella stabsrutiner och teknisk materiel för samband och ledning. Stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred Förmågan att ge stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred är god. Anpassning Vissa förband har, som framgår ovan, medgivits en så låg krigsduglighet att såväl materiella som personella brister bedöms kvarstå i sådan utsträckning att de inte med tillräcklig säkerhet kan uppnå full krigsduglighet . Arbetet med att utveckla den långsiktiga anpassningsförmågan har påbörjats och en grund har lagts för det fortsatta utvecklingsarbetet. 3.3.5 Sammanfattning Regeringen bedömer att Försvarsmaktens förmåga att lösa sina huvuduppgifter sammantaget är godtagbar. Beredskap och försvarsförmåga uppfyller de krav som statsmakterna ställt. 3.4 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () anser att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten, men lämnar invändning avseende balansräkningsposten Beredskapslager. anser att balansräkningsposten Beredskapslager är redovisad med ett för lågt värde. bedömer att orsaken till detta är brister i rutiner för invärdering och aktivering av krigsmateriel. Genomtänkta direktiv för arbetet med att invärdera och i bokslutet aktivera krigsmateriel saknas enligt RRV. Vidare konstaterar RRV att det redovisade värdet av beredskapstillgångar inte avser värde per samt att all materiel inte medräknats. Försvarsmakten har i bokslutet inte aktiverat anskaffningar gjorda eller genomfört någon avskrivning . Regeringen ser allvarligt på att Försvarsmakten erhållit en invändning och anser att en korrekt invärdering av Försvarsmaktens tillgångar är av stor vikt. Regeringen har ålagt Försvarsmakten att redovisa de direktiv och rutiner för invärdering och aktivering i bokföringen av krigsmateriel som har arbetats fram hos myndigheten, för att gälla fr.o.m. årsredovisningen för då bokföringsförordningens (1979:1212) regler för rättvisande redovisning av anläggningstillgångar infördes för Försvarsmakten. Försvarsmakten har i samband med delårsrapporten redovisat nämnda direktiv och rutiner. Regeringen beslutade vidare att Försvarsmakten i tredje kvartalsrapporten skall redovisa ett rättvisande och fullständigt resultat av invärderingen av den krigsmateriel som anskaffades . Ett arbete med system- och rutinutveckling för att åstadkomma en rättvisande redovisning pågår inom Försvarsmakten med stöd av . Detta arbete bör ges hög prioritet. Genom ovan angivna åtgärder bedömer regeringen att det i årsredovisningen för kommer att finnas en rättvisande redovisning över krigsmateriel. 3.5 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen avser återkomma i den ovan angivna särproposition om totalförsvaret med en bedömning av personalkonsekvenser med anledning av förändringarna inom Försvars- makten. 3.6 Inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden Regeringen avser inte att i denna proposition föreslå några ändringar i de operativa förmågor som beslutat om (prop. 1998/99:74 bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Regeringen kan dock återkomma i propositionen med förslag till ändringar. 3.7 Anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 18 575 000 2000 Förslag 19 543 954 2001 Beräknat 18 773 191 1 2002 Beräknat 17 254 495 2 1 Motsvarar 18 389 143 tkr prisläge 2 Motsvarar 16 548 935 tkr prisläge Anslaget omfattar verksamheterna förbandsverksamhet, incidentinsatser och stöd till samhället samt beredskap. Utgifterna under det tidigare anslaget A1 Försvarsmakten beräknas under anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och anslaget A3 Utveckling och investeringar. En jämförelse mellan utfall och anslag i tabellen ovan blir därför inte rättvisande. Tillgängliga medel för överskreds med ca genom ianspråktagande av anslagskrediten, vilket minskar utgiftsutrymmet för med samma belopp. Utnyttjandet av anslagskrediten hänför sig i sin helhet till materieldelen av det tidigare anslaget A1. Regeringen bedömmer att det, med hänsyn tagen till den ingående anslagskrediten, kan uppstå ett anslagssparande om ca . Regeringen har ställt av anslaget till regeringens disposition. Regeringen avser använda beloppet för sådan verksamhet som ej kunnat förutses i budgetpropositionen för . Det rör bl.a. verksamhet inom ramen för PFF samt stöd till , och inom försvarsområdet. Svenska myndigheters ökade internationella samarbete samt ökade internationella engagemang, t.ex. genom ordförandeskapet i EU, ställer ökade krav på denna typ av verksamhet. Regeringens överväganden och slutsatser Regeringens förslag: Inriktningen för förbandsverksamheten skall vara följande: Verksamheten avseende de utvalda delarna av krigsorganisationen som regeringen har beslutat om skall prioriteras. Inriktningen för incidentinsatser skall vara följande: Försvarsmakten skall genomföra incidentinsatser, dvs. upptäcka, ingripa och avvisa varje form av kränkning av svenskt territorium för att hävda rikets territoriella integritet i luften, till sjöss och på marken, med de förband och enheter som har beredskap för detta ändamål. Inriktningen för stöd till samhället skall vara följande: Försvarsmakten skall, vid sidan av sin skyldighet att medverka i räddningstjänst enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), i första hand med grundorganisationens resurser kunna stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred och därvid kunna ställa resurser till förfogande Inriktningen för beredskap skall vara följande: Försvarsmakten skall säkerställa att utvalda förband kan öka förmågan så att full krigsduglighet kan uppnås och ha erforderlig grundförmåga för beredskapsuppgifterna. Beredskap, organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvara framtida krav och behov. Åtgärder som ökar Försvarsmaktens förmåga att kunna genomföra internationella insatser skall prioriteras. Försvarsmakten skall också utveckla övriga delar av sitt internationella engagemang. Regeringens bedömning: De två viktigaste frågorna för Försvarsmakten i miljöarbetet är myndighetens sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling och införandet av miljöledningssystem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Verksamheterna förbandsverksamhet, incidentinsatser och stöd till samhället för Genom relativt stora, mellan militärområdena samordnade, slutövningar har , jämfört med de närmast föregående åren, främst yrkeso- fficerarnas kompetens avseende truppföring och de berörda förbandens förmåga kunnat förbättras. Grundutbildning av värnpliktiga för krigsplacering i krigsorganisationen samt utbildning av hemvärnsförband under /99 är i allt väsentligt slutförd och kvalitetsmålen har uppnåtts. Försvarsmaktens helikopterflottilj med fyra bataljoner har verkat med i stort sett goda erfarenheter. har genomfört utbildningsexpedition /99 med gott resultat. Vid flygförbanden, utom för flygplan SK 60, har produktionen av flygtid i stort genomförts enligt plan trots en fortsatt besvärande brist på tekniker. kvarstår problemet med avgångar av piloter till den civila marknaden. Avvikelser i förhållande till årets mål finns främst som kvantitativa brister på grund av avgångar av värnpliktiga och fast anställd personal. Incidentinsatser har genomförts då behov har uppstått. Målen för insatsförmågan i nuvarande omvärldsläge bedöms vara uppfyllda. Inga avvikelser finns i förhållande till årets mål. Verksamheten inom verksamhetsgrenen Stöd till samhället har bedrivits i enlighet med fastställda mål. Som exempel på insatser kan nämnas att vaktstyrkor och hemvärn vid ett antal tillfällen har deltagit i eftersökning av försvunna personer med gott resultat och att helikopterförbanden har genomfört ett stort antal uppdrag som stöd till polisen och räddningstjänsten. Slutsatser Försvarsmaktens förbandsverksamhet skall bedrivas i enlighet med den inriktning som har beslutat om (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5 rskr. 1998/99:224). Regeringen avser, som nämnts tidigare, att lämna en proposition till om Försvarsmaktens framtida inriktning som även påverkar inriktningen för . Propositionen kommer att innehålla förslag till förändringar av Försvarsmaktens verksamhet och organisation. Regeringen lämnar därför i förevarande proposition endast begränsade förslag till när det gäller inriktningen av stridskrafternas utveckling. Verksamheten avseende de utvalda delarna av krigsorganisationen som regeringen har beslutat om bör prioriteras. I fråga om inriktningen av stridskrafterna för anser regeringen att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter och om möjligt slutför den avveckling av krigsförband, materiel och anläggningar som beslutades försvarsbeslut. Härutöver bör Försvarsmakten så långt det är möjligt vidta förberedelser enligt den övergripande inriktning beslutade om (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Det är vidare viktigt att Försvarsmakten fortsätter att prioritera verksamhet som leder till att personalens kompetens fortsatt kan ökas. För att uppnå detta är det angeläget med övningar på högre förbandsnivå och samövningar mellan olika förbandstyper. Inom markstridskrafterna fortsätter leveranserna av moderna stridsfordon. Vid förbandsutbildningen inom markstridskrafterna bör särskild vikt läggas vid utbildningen av mekaniserade förband samt utbildning inom funktioner för att öva hela system. Inom sjöstridskrafterna är det angeläget att ubåtssystemet av typ tas i drift så att utbildningen av besättningar samt taktikutveckling kan påbörjas. Vidare bör underhållsförbanden fortsätta att utvecklas mot större rörlighet och flexibilitet. Även leveranser av materiel till rörlig amfibiebrigadledning fortsätter. Inom flygstridskrafterna är det angeläget att ombeväpningen till JAS 39 fortsätter. Det är vidare angeläget att fortbildningen och taktikutvecklingen inom de nya Gripendivisionerna fortsätter. Vidare bör den första gruppen flygburen spaningsradar (FSR 890) organiseras. Det är också viktigt att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att förbättra teknikersituationen inom främst flygförbanden och helikopterförbanden med utgångspunkt i den utredning som myndigheten har gjort. Regeringen avser som framgår av avsnitt 2.5 att inrätta ett särskilt samordningsorgan i för underrättelsetjänsten och har vid beräkningen av anslaget beaktat behovet av finansiering av denna funktion. Under anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. beräknas även belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildnings- verksamhet. 2000 har regeringen beräknat ett belopp om . Denna beräkning inkluderar, i enlighet med givna uppdrag regleringsbrev, en omfördelning mellan anslaget A1 och D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret. För övrigt stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret, se avsnitt 6.7. Frivilligutbildningen inriktas mot att vidmakthålla utbildningen för de frivilliga försvars-organisationerna på en sådan nivå att kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt leder till en god rekrytering i förhållande till krigsorganisationens behov. Försvarsmakten stödjer och bistår frivilligorganisationerna så att deras verksamhet bidrar till att vidmakthålla en stark försvarsvilja, ger försvarsverksamheten en bred förankring samt så att de resurser som avdelas för frivilligverksamhet kan nyttjas effektivt. Regeringen har i enlighet med försvarsbeslut tilldelat medel för att skapa förutsättningar för de frivilliga försvarsorganisationerna att genom samarbete med de baltiska länderna stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. Av regeringens budgetproposition för (prop. 1998/99:1) utgiftsområde 6 Totalförsvar framgår att regeringen avsåg att låta undersöka om det finns intresse och behov av liknande stöd hos andra länder i . De frivilliga försvarsorganisationerna tilldelades medel för kartläggningen av detta behov. Redovisning skall ske till regeringen . Regeringen avser tilldela medel även för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i de baltiska länderna samt och . Inriktningen när det gäller incidentinsatser skall vara att Försvarsmakten skall genomföra sådana för att hävda territoriella integritet. Detta innebär bl.a. att Försvarsmakten med förband och enheter i beredskap för detta ändamål och övriga förband som är tillgängliga skall kunna upptäcka, ingripa mot och avvisa kränkningar av territoriet. Regeringen vill i fråga om uppgiften att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred framhålla att totalförsvarsresurserna i extraordinära lägen skall kunna stärka det normala fredssamhällets förmåga att hantera risker och störningar. Olika aspekter på användningen av totalförsvarsresurser vid svåra påfrestningar måste därför beaktas i planeringen inom totalförsvaret. En helhetssyn skall eftersträvas för att på ett effektivt sätt kunna utnyttja samhällets samlade resurser för att hantera hot och risker såväl i fred som krig. Inriktningen skall vara att Försvarsmakten skall beakta uppgiften att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred vid den närmare utformningen av försvarsresurserna. Försvars- makten skall även vidta förberedelser som underlättar ett snabbt och smidigt resursutnyttjande. Regeringen vill således peka på att Försvarsmakten, vid sidan om skyldigheten att medverka i räddningstjänst enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), i första hand genom grundorganisationens resurser skall kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred och därvid kunna ställa resurser till förfogande. Uppgiften att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred skall dock inte vara dimensionerande för Försvarsmakten. Det är enligt regeringens mening vidare angeläget att Försvarsmakten fortsätter att utveckla förmågan att även i övrigt kunna lämna stöd till samhället inom skilda områden. Särskild vikt bör enligt regeringen därvid läggas vid stöd till räddningstjänsten, polisen och till sjukvården. Arbetet bör bedrivas i nära samverkan med berörda myndigheter. Stöd bör i rimlig utsträckning kunna lämnas i sådana situationer där den ansvariga civila myndighetens ordinarie personella och materiella resurser inte räcker till eller där myndigheten helt saknar egna sådana resurser. Regeringen vill här erinra om att Försvarsmakten i regleringsbrevet har regeringens uppdrag att fortsätta ansträngningarna att få till stånd avtal med sjukvårdshuvudmännen om sjuktransporter med helikopter. När det gäller utformningen av Försvarsmaktens framtida grundorganisation följer detta arbete den inriktning som regeringen redovisade för i prop. 1998/99:74. redovisade Försvarsmakten ett förslag till regeringen om dimensionering av grundorganisationen. samma månad beslutade regeringen också om riktlinjer för det fortsatta arbetet och bestämde bl.a. vilka försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska och miljöpolitiska aspekter som därvidlag skall beaktas. Arbetet bedrivs i nära samverkan mellan . Regeringen avser att i särpropositionen om totalförsvaret återkomma till med förslag om den framtida utformningen av Försvarsmaktens grundorganisation. I fråga om de totalförsvarspliktiga konstaterar regeringen att andelen avgångar under grundutbildning inom Försvarsmakten inte har minskat jämfört med föregående budgetår utan tvärtom ökat något. Försvarsmakten har i samverkan med genomfört olika projekt för att minska avgångarna. En minskning av avgångarna har skett vid förband där särskilda insatser gjorts. Regeringen avser att ge myndigheterna i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att minska avgångarna under grundutbildningen. Regeringen har gett i uppdrag att göra en granskande uppföljning av delar av sin tidigare granskning av förmåner, formerna för lönebildning och tillämpning av avtal. Uppdraget skall redovisas . I fråga om miljöarbetet anser regeringen att det är angeläget att Försvarsmakten fortsätter att systematiskt genomföra detta arbete i enlighet med den inriktning som statsmakterna har lagt fast. Av särskild betydelse är det sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling som regeringen ålade bl.a. Försvarsmakten. Detta ansvar utgör en grundläggande inriktning för myndighetens fortsatta arbete och för miljöarbetet inom sektorn. I ansvaret ligger att utarbeta samt redovisa förslag till sektorsmål och åtgärder. Arbetet med sektorsmål m.m. pågår och förslagen skall redovisas till regeringen . En annan huvudpunkt är införandet av miljöledningssystem. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem. Systemet skall uppfylla minst kraven enligt standarden ISO 14001 kompletterat med kraven på offentlig redovisning enligt den europeiska standarden EMAS. Regeringen har tidigare beslutat om riktlinjer för Försvarsmakten för att begränsa effekterna av skott- och flygbuller. Regeringen har fortsatt detta slag av miljöstyrning genom att besluta om riktlinjer för miljöanpassad försörjning av försvarsmateriel. Försvarsmakten och skall successivt genomföra dessa senare riktlinjer så att de kan tillämpas fullt ut . Andra betydelsefulla delar i Försvarsmaktens miljöarbete är bl.a. att fortsätta miljöutbildningen inom hela organisationen, fortsätta avveckla användningen av ämnen som bryter ned ozonskiktet, fortsätta begränsa effekterna av skott- och flygbuller samt att miljösanera skadade områden i enlighet med den av myndigheten upprättade planen. Inom ramen för Försvarets forskningsanstalts forskning inom verksamhetsgrenen Försvars- och säkerhetspolitik redovisade Forskningsanstalten rapporten Det framtida försvaret och miljön. Rapportens första del behandlar miljöanpassade framtida militära strukturer och redovisar olika möjligheter att utforma alternativ till dagens försvar som innebär mindre total miljöpåverkan. I rapportens andra del behandlas miljökonsekvensbeskrivningar på främst en strategisk nivå, dvs. i policysammanhang, planer och program. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna är i huvudsak positiva till rapporten. Regeringen anser att rapporten bör kunna utgöra ett underlag i Försvarsmaktens långsiktiga miljöarbete. Rapporten bör därför beaktas i myndighetens fortsatta arbete. Regeringen anser att det är angeläget att Försvarsmakten, i den utsträckning resurserna medger, aktivt deltar i internationellt försvarsmiljöarbete och verkar för att utveckla dessa frågor. Försvarsmakten bör således bl.a. fortsätta att utveckla det nordiska samarbetet och samarbetet med det amerikanska försvaret. Myndigheten skall vidare fortsätta att på regeringens uppdrag genomföra försvarsmiljöprojekt i bl.a. de baltiska staterna. På regeringens uppdrag skall Försvarsmakten vidare tillsammans med det amerikanska försvaret inom ramen för det euro-atlantiska partnerskapsrådet, EAPR, genomföra en internationell konferens om miljöhänsyn i materielanskaffningsprocessen. Slutligen vill regeringen ta upp frågan om statsflyg och charterflyg för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Försvarsmakten svarar för den operativa driften av de flygplan som staten anskaffat för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Försvarsmakten samordnar också beställningar av flygningar med dessa statsflygplan. (SB 1997:02) har utrett frågor om statsflyg och charterflyg för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor och redovisat sina synpunkter och förslag i betänkandet Användningen av vissa statsflygplan, m.m. (SOU 1998:81). Betänkandet har remissbehandlats. Användningen av statsflyg och charterflyg vid flygtransporter för regeringen har också diskuterats i vid granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (bet. 1998/99:KU25 s. 127). På grundval av betänkande och remissyttrandena avser regeringen att skärpa kraven på dokumentation vid de flygtransporter som det här gäller för att förbättra förutsättningarna för kontroll och uppföljning. Vidare har regeringen kommit fram till att en sammanhållen administration för användning av statsflyg och upphandling av charterflyg kan ge effektivitetsvinster. Formerna för en sådan samordning övervägs inom . Dessa och andra frågor om flygplan för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor kan regleras i en förordning som ersätter det regeringsbeslut i ämnet som finns (regeringens beslut , dnr SB1996/5375). Regeringen planerar att besluta en sådan förordning . analyserar även behovet av en ökad transportkapacitet. Inte minst med anledning av det svenska ordförandeskapet i EU har en utökning aktualitet. Frågan om vilka flygplan som skall finnas i statens ägo för detta ändamål övervägs inom . Verksamheten Beredskap Resultatbedömning för Beredskapen för nationella insatser är generellt sett sänkt.