prop · GN03125 · 2000-01-01 00:00:00 — För att motverka en ojämlik utveckling mellan ungdomsgrupper kommer regeringen att prioritera projekt som syftar till att uppmuntra och stödja IT-användning bland ungdomar inom ung- domsgrupper som har liten tillgång till IT i sin hemmiljö. har mycket stöd fördelats till projekt som syftar till att stärka ungdomars inflytande på lokal, regional och nationell nivå. Därför är det viktigt att uppmuntra ungdomars engagemang och inflytande även då det gäller den europeiska nivån. Inför ordförandeskap i EU 2001 utarbetas en vitbok om ungdomars situation i . Det är ange- läget att ungdomarna själva ges möjlighet att påverka dessa frågor. Där- för avser regeringen att särskilt uppmärksamma projekt som uppmuntrar ungdomars engagemang i europeiska ungdomsfrågor. 5.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop.1999/2000:79) slagit fast att det handikappolitiska arbetet särskilt skall inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn och vuxna med funktionshinder förutsätt- ningar för självständighet och självbestämmande. Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra organisationer som bedriver ideell verksamhet, i enlighet med brukarnas egna behov och önskemål, utveckla och pröva olika verksam- heter och insatser som kan komplettera och utveckla samhällets stöd. Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder och det behövs insatser för att stärka den enskildes ställning i olika avse- enden. Det finns också behov av att öka kunskapen och medvetandet om funktionshindrades situation och de handikappolitiska målen bland yrkesverksamma som möter funktionshindrade i sitt dagliga arbete. Den enskildes ställning i kontakter med myndigheter och andra offent- liga organ kan stärkas bl.a. genom att det skapas möjligheter för handi- kapporganisationerna att tillhandahålla ett personligt brukarstöd. För- söksverksamhet med syfte att pröva hur ett sådant stöd kan utformas, or- ganiseras, administreras och finansieras bör mot denna bakgrund priorite- ras. Kulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kan minska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med funktionshinder bemöts varför sådan försöksverksamhet bör stödjas. Projekt som syftar till att utveckla metoder för att genom handikapp- rörelsen ge beslutsfattare och olika personalgrupper ökad kunskap om hur olika funktionshinder påverkar livssituationen för funktionshindrade och deras familjer bör uppmärksammas. Sådana projekt kan komplettera och samordnas med insatser inom det statliga kompetensutbildnings- program som kommer att startas i regi av ut- bildningsstöd (Sisus). Stöd bör också, liksom , ges till ut- bildnings- och informationsprojekt med målet att öka kunskapen bland personer med funktionshinder om de handikappolitiska grunderna och om olika stödsystem. Detta rör inte minst personer med funktionshinder och invandrarbakgrund. Regeringen avser att lägga fram en nationell handlingsplan för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Regeringen avser att avsätta särskilda medel för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskrimine- ring. Att vidmakthålla och utveckla det friska är särskilt viktigt för personer med funktionshinder, men har tidigare inte tillräckligt uppmärksammats. Viktiga insatser på folkhälsoområdet gäller bl.a. rätt kost, motion, minskat bruk av tobak, alkohol och andra droger och att bryta social iso- lering. Det finns ett stort behov av utvecklingsarbete på detta område. Det är också viktigt att nå personer med funktionshinder i utvecklings- verksamhet som syftar till medvetenhet, diskussion och påverkan av värderingar i samhället som rör förhållandet mellan kvinnor och män, rasism, främlingsfientlighet, antisemitism m.m.. Här kan initiativ från handikapporganisationer gärna i samarbete med andra organisationer eller myndigheter vara värdefulla. Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, miljö, kommunikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en förutsättning för att personer med funk- tionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Design för alla är ett viktigt koncept i sammanhanget. Handikapporganisationer- na kan påverka utvecklingen genom information till olika aktörer om hur tillgängligheten kan ökas genom samarbetsprojekt med t.ex. bransch- organisationer och berörda myndigheter. Ett exempel är att landets handikapporganisationer har inbjudits att delta med verksamheter inom ramen för . Regeringen har tidigare beslutat att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för att möjliggöra för ideella organisationer att tillsammans med kommunerna utveckla och pröva alternativa stöd- och boendeformer för personer med psykiska funktionshinder. Det finns fortfarande behov av projekt, initierade av brukarorganisationerna. Regeringen beslutade att skulle avsättas för att genomföra informations-, försöks- och utbildningssatsningar med syfte att göra informationstekniken mer till- gänglig för personer med funktionshinder i alla åldrar. Det är viktigt att uppmärksamma att även funktionshindrade ungdomar ges likvärdiga möjligheter i detta avseende. Handikapporganisationerna och andra ideella organisationer bör själva eller tillsammans med andra aktörer ges fortsatt möjlighet att medverka i dessa aktiviteter. 6 Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning I förordningen om Allmänna arvsfonden (SFS 1994:952) anges att Arvsfondsdelegationens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfon- dens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelega- tionen arbetar efter en medveten informationsstrategi som ligger till grund för en långsiktig plan för arbetet med information och erfarenhets- spridning. 6.1 Information Delegationen har fastställt årliga aktivitets- och informa- tionsplaner som varit vägledande för informationsarbetet. Den informa- tionsplan som är vägledande för Arvsfondsdelegationen fast- slogs . För att säkerställa en långsiktig informationsstrategi sträcker sig den nuvarande planen över den kommande treårsperioden, åren 1999 2001. Informationsplanen är ett viktigt arbetsverktyg för delegationen och dess kontakter med allmänheten, organisationer och myndigheter. I informationsplanen definieras de olika övergripande målen med informationsarbetet och de aktiviteter som kan bidra till att uppfylla dessa. I huvudsak finns tre mål med det informationsarbete Arvsfondsdelega- tionen bedriver: - att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till poten- tiella projektanordnare så att man får in relevanta ansökningar och minimerar andelen obehöriga sökande samt orealistiska ansökningar, - att genom information om projektens resultat bidra till erfarenhets- spridning till organisationer, myndigheter och politiker, - att informera allmänheten om fondens ändamål för att skapa positiva attityder till medlens användningsområde. För att uppnå de mål som nämnts ovan krävs olika former av informa- tionsinsatser. Det informationsarbete som riktar sig till allmänheten och potentiella sökande organisationer består i huvudsak av informations- material som broschyrer och dylikt. I enlighet med gällande informationsplan har Arvsfondsdelegationen reviderat och uppdaterat den broschyr som riktar sig till allmänheten. Broschyren Allmänna arvsfonden gör det möjligt att förnya och utveckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder delas ut till personer som tar kontakt med något av kanslierna. Den distribueras också på förfrågan till organisationer som inte tidigare kommit i kontakt med Allmänna arvsfonden och därför behöver grundläggande information om fondens målgrupper och villkor för stöd. Information om Allmänna arvsfonden finns även på engelska och på kassett och punktskrift. Vidare har Arvsfondsdelegationen utvecklat hemsidan Allmänna arvsfonden (). Hemsidan ger information om villko- ren för stöd ur fonden, aktuella satsningar samt en förteckning över de projekt som beviljats stöd ur fonden föregående år. kommer projekt som fått stöd och aktuella redovisningar att läggas ut löpande och därmed öka aktualiteten i informationen. I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till producerar Arvsfondsdelegationen även en årsbok. innehåll är ett redige- rat utdrag ur regeringens skrivelse till med redovisning av för- delningen av medel ur Allmänna arvsfonden under föregående budgetår samt kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden. Arbetet med att förbättra årsboken pågår kontinuerligt och inför den kommande årsboken för är målet att göra den mer lättillgänglig för läsarna. Ett informationsverktyg som Arvsfondsdelegationen använder konti- nuerligt under verksamhetsåret är pressmeddelanden om beviljade projekt. Genom dessa uppfylls målet om att informera journalister och i förlängningen allmänheten om de projekt som beviljas stöd. Arvsfondsdelegationens ansträngningar för att förbättra informationen till allmänheten och potentiella sökande organisationer förefaller ha haft vissa positiva effekter. Ett tecken på detta är att andelen obehöriga sökande har minskat väsentligt . var andelen enskilda personer (obehöriga sökande) som sökte medel ur fonden av det totala antalet sökande. Motsvarande procentsiffra för var . Vidare tyder den senaste SIFO-undersökningen på att all- mänhetens kunskaper om Allmänna arvsfonden har ökat sedan 1997 års undersökning. I den senaste undersökningen visade resultatet på att en klar majoritet har hört talas om Allmänna arvsfonden. är det emellertid få som har kunskap om vad fondens medel används till. Det var fler av de tillfrågade som var positivt inställda till fonden än vid förra undersökningen och kunskaperna om vilka målgrupper som får stöd ur Allmänna arvsfonden var bättre bland de yngre än de äldre och bäst bland de yngsta i åldern 15 . 6.2 Uppföljning och utvärdering I Arvsfondsdelegationens uppdrag ingår att genomföra uppföljning och utvärdering av de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden. Uppföljning och utvärdering av projektens resultat är viktigt av flera skäl. Uppföljningen fyller en funktion internt för Arvsfondsdelegationen genom att utgöra en "kontrollstation" för projektets löpande process. Ut- värderingar av projekten är viktiga för att kunna dra varaktiga slutsatser från projekten vad gäller projektmetoder och projektresultat. Dessa slut- satser skall ju senare utgöra grunden för erfarenhetsspridningen utåt till organisationslivet och allmänheten. Flera av de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden är fleråriga upp till . Uppföljningen av projekten sker på ettårsbasis och är viktig dels för att kunna kontrollera att medlen använts på rätt sätt och dels för att bedöma projektets bärkraftighet inför en eventuell fort- sättning. I den skriftliga uppföljningen skall projektledaren eller projekt- ansvarig person lämna rapport över hur projektet fortlöper och vilka eventuella problem som uppkommit på vägen. På så sätt kan Arvsfonds- delegationen bli uppdaterad i projektet och även få ett underlag för dialog med projektledningen. De utvärderingar som gjorts av separata arvsfondsprojekt har oftast genomförts inom ramen för respektive projekt. Organisationer som får stöd ur Allmänna arvsfonden skall från beslutsdatum redovisa hur stödet använts. har totalt 456 redovisningar granskats och godkänts av Arvsfondsdelegationen. Redovisningarna skall innehålla dels en ekonomisk redovisning för hur medlen använts, dels en redogörelse för genomförda aktiviteter. Redovisningarna jämförs mot den ansökan som ligger till grund för projektstödet och den ekonomiska redovisningen skall vara undertecknad av föreningens revisor. Utformning och kvalitet på beskrivningen av genomförd verksamhet varierar naturligtvis på grund av skillnader i organisationernas förutsättningar, men först när överensstämmelsen mellan planerad och genomförd verksamhet är god, kan redovisningen godkännas. I de fall redovisningen inte fullt ut godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. Detta är ytterst sällsynt och berör endast ett fåtal projektredovisningar. Till skillnad från uppföljningen är utvärderingen av projektet en mer omfattande slutredogörelse för projektets resultat. I denna förväntas projektledaren sammanfatta i vilken mån man uppnått de mål man ställt upp i ansökan och vilka slutsatser man kan dra från projektet. De utvärderingar som görs av de projekt som beviljats stöd ur All- männa arvsfonden har oftast karaktären av s.k. processutvärderingar. Detta innebär att utvärderingarna upptar projektets process och är en be- skrivning av de aktiviteter som ägt rum inom ramen för projektet. Pro- cessutvärderingarna görs oftast av projektanordnaren själv och har ett värde genom att de utgör en kunskapskälla kring projektets aktiviteter, deltagarantal på aktiviteterna, om projektet har hållit tidsplanen, etc. Ofta saknar emellertid processutvärderingen någon form av mätbart re- sultat av projektets insats. För att bedöma ett projekts resultat krävs där- för s.k. effektutvärderingar. Dessa kräver betydligt större resurser och vetenskaplig kompetens hos utvärderaren. För att undvika jävsituation är ofta utvärderaren i detta fall personer som anlitas externt utanför den egna projektorganisationen. För att en effektutvärdering skall vara till- förlitlig krävs att man gör en noggrann kartläggning av nuläget dvs. in- nan projektets insats äger rum. En mätpunkt innan projektet äger rum och en efter att projektet har ägt rum måste identifieras. Eftersom alla samhällsprojekt "konkurrerar" med många andra om- världsfaktorers inflytande över verkligheten är det alltid svårt att isolera just vad i resultaten som kan tillföras det studerade projektet. Många av de projekt som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden syftar till att påverka och förändra attityder hos en specifik målgrupp. Effekterna av denna typ av insatser kan komma långt efter att projektets insats har av- slutats, vilket gör det till en svår uppgift att veta när man i tiden skall genomföra mätningen av projektets resultat. Svårigheten och den höga kostnaden som är förknippad med att göra tillförlitliga effektutvärderingar har medfört att Arvsfondsdelegationen har inskränkt sig till att genomföra dessa på avgränsade större satsningar. Ett viktigt syfte med dessa utvärderingar är att ge kunskap och underlag till berörda politikområden. Mer genomgripande utvärderingar kommer även fortsättningsvis att genomföras huvudsakligen utifrån avgränsade ämnesområden och frågeställningar, exempelvis de satsningar på särskilda ändamål som regeringen beslutar om. Regeringens tidigare arvsfondssatsningar på idrottsområdet kommer att utvärderas genom och . Båda dessa utvärderingar beräknas vara klara . Vidare skall satsningarna på information kring respektive Barn i storstadsområden utvärderas och dessa förväntas vara klara . I syfte att utvärdera de långsiktiga effekterna av stöd ur Allmänna arvsfonden har delegationen gjort en uppföljning av stöd som beviljats till anläggningar, lokaler och utrustning . Ett 10-tal föreningar fick en förfrågan om hur stödet från Allmänna arvsfon- den påverkat föreningens möjligheter att bedriva verksamhet och hur verksamheten fungerar . Samtliga organisationer var eniga om att stödet varit positivt och att verksamheten utvecklats både i innehåll, om- fattning och i antal deltagare. Delegationen har också gjort en enkätundersökning bland de projekt som beviljats stöd inom ramen för satsningen Kvinnor och handikapp. Av 12 kontaktade projekt besvarade 11 enkäten. Resultatet från enkäten visade att samtliga var överens om att projekten påverkat den ordinarie verksamheten positivt och att projektresultaten haft bestående effekter för organisationernas framtida arbete. revisorer har genomfört en granskning av Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens organisation, styr- ning och verksamhet. I granskningsrapporten som publicerades framgår det att av de projekt som fått stöd ur All- männa arvsfonden, lever av projekten vidare efter det att arvsfondens finansiering upphört. Detta resultat är glädjande för Arvs- fondsdelegationen mot bakgrund av att projektansökningarna bl.a. be- döms utifrån möjligheterna att permanenta verksamheten efter att projekten avslutats. 6.3 Erfarenhetsspridning Stöd ur Allmänna arvsfonden lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. Det innebär att många av de erfarenheter som projekten ger är av intresse för andra organisationer eller verksamheter. Även de projekt som inte lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap om varför metoderna inte fungerade. Att sprida denna kunskap är i första hand en uppgift som skall genomföras inom ramen för varje projekt. I anvis- ningarna för ansökan understryks därför att projektet bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Kunskapen som samlas hos Arvsfondsdelegationen genom rapporter och annan dokumentation används för att sprida mer generell information om utvecklingsarbetets inriktning på olika områden. Ett nytt initiativ för att öka erfarenhetsspridningen är att Arvsfondsdelegationen sedan slutet av ger ut ett nyhetsblad där särskilt intressanta projekt valts ut och där sammanfattningar av projekten presenteras i lättläst form. Ny- hetsbladet sprids bland myndigheter och organisationer och internt inom . Arvsfondsdelegationens diarium och projektdatabas används även som källa till information och erfarenhetsspridning. Projektdatabasen gör det bl.a. möjligt att ta fram förteckningar över aktuella projekt inom ett visst område på förfrågan från t.ex. organisationer och myndigheter. Arvsfondsdelegationen anordnar kontinuerliga projektledarutbild- ningar till de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden. Syftet med dessa är att höja kunskapen om projektarbete och ge tillfällen till erfarenhetsutbyte. Två projektledarutbildningar planeras genomföras , en och en . För att ge möjligheter till spridning och utbyte av erfarenheter från för- söksverksamhet samt stimulera till möten mellan organisationer som be- driver ideell verksamhet och offentliga myndigheter genomförs s.k. Arvsfondsdagar. Till Arvsfondsdagen inbjuds projektledare, representanter från ideella organisationer och myndigheter för att utbyta erfarenheter och idéer samt knyta kontakter med varandra. Ett urval av de projekt som beviljats stöd ur fonden presenterar sina projekt och deltagarna har möjligheter att ställa frågor kring Allmänna arvsfondens syfte och ändamål. genomfördes Arvsfonds- dagen i . Fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden har ca fördelats till olika projekt inom ramen för den löpande fördelningen av stöd. Vidare har avsatts för särskilda satsningar. Av dessa medel har beslutsrätten avseende delegerats till annan myndighet än Arvsfondsdelegationen. Inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen har regeringens uppdrag att svara för har fördelats. Den löpande fördelningen av stöd Verksamhet till förmån för barn Datateknik 1 230 000 Drogförebyggande 4 000 000 Familjestöd 6 322 000 Fritid/Idrott 2 789 000 Information/Utbildning 6 177 000 Kultur 1 540 000 Lokaler 2 085 000 Utrustning och inventarier 165 000 Utsatta barn och ungdomar 1 980 000 Verksamhet till förmån för ungdomar Arbete/Sysselsättning 1 100 000 Brottsförebyggande 974 000 Datateknik 173 000 Drogförebyggande 1 681 000 Fritid/Idrott 962 000 Främlingsfientlighet 1 405 000 Idrottens sociala ansvar 4 090 000 Information/Utbildning 1 832 000 Jämställdhet 635 000 Konsument/Ekonomi 210 000 Kultur 2 185 000 Kultur för integration 894 000 Kvinnofrid 660 000 Kvinnor/Flickor 785 000 Lokaler 3 009 000 Media 85 000 Mobbning 94 000 Organisationsutveckling 1 350 000 Ungdomars politiska delaktighet 3 283 000 Utsatta barn och ungdomar 1 138 000 Våldsförebyggande 187 000 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Arbete/Sysselsättning 2 638 000 Bemötande 9 379 000 Datateknik 1 635 000 Familjestöd 11 838 000 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 1 533 000 Fritid/Idrott 6 066 000 Hjälpmedel 2 246 000 Information/Utbildning 33 127 000 Invandrare och handikapp 3 747 000 IT Handikapp 3 300 000 Kost och Motion 2 420 000 Kultur 2 664 000 Kvinnofrid 300 000 Kvinnor och handikapp 2 866 000 Lokaler 130 000 Media 1 595 000 Miljö 60 000 Organisationsutveckling 2 935 000 Rehabiliteringsmetoder 8 777 000 Tillgänglighet 4 299 000 Utrustning/Inventarier 516 850 Totalt fördelat , löpande 155 091 850 Avsatta medel till särskilda satsningar Verksamhet till förmån för barn Barn i vissa storstadsområden 5 000 000 FN:s konvention om barns rättigheter 5 000 000 Till annan myndighet; 5 000 000 Tobak 10 000 000 Verksamhet till förmån för ungdomar Till annan myndighet; Föreningsutveckling inom ungdoms- organisationerna 10 000 000 Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet 10 000 000 Lokala utvecklingsinsatser med bred samverkan 6 000 000 Ungas egen kultur 5 000 000 Ungas egna visioner inför 2000-talet 5 000 000 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Alternativa stöd- och boendeformer 10 000 000 IT Brukarutbildning 7 700 000 Till annan myndighet; 9 000 000 Totalt avsatt , satsningar 87 700 000 Fördelade medel av Arvsfondsdelegationen ur pågående satsningar Utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet 6 236 000 Barn i vissa storstadsområden 6 530 000 FN:s konvention om barns rättigheter 5 031 000 Talangsatsning inom handikappidrotten 3 000 000 Skolkooperativ 2 230 000 Ung Kultur 200 000 Alternativa stöd- och boendeformer för personer med funktionshinder 6 070 000 IT Brukarutbildning för personer med funktionshinder 3 821 000 Totalt fördelat ur pågående satsningar 33 118 000 Totalt fördelat , löpande 155 091 850 Totalt avsatt till satsningar (varav fördelat av Arvsfondsdelegationen, 33 118 000) 87 700 000 Summa 242 791 850 1999/2000:125 Bilaga 2 1999/2000:125 Bilaga 2