prop · GN0381 · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns tydliga beröringspunkter mellan forskningen inom dessa två områden och möjligheterna till korsbefruktning och samarbete bör öka väsentligt genom en sammanslagning, som riskerna för dubbelarbete minskar. Motsvarande indelning finns även vid vissa universitet där naturvetenskap och teknikvetenskap sammanförts organisatoriskt. för humaniora samhällsvetenskap bör ansvara för forskning inom humaniora inklusive konst och samhällsvetenskap, religionsvetenskap och rättsvetenskap. för medicin bör ansvara för medicinsk forskning inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci. för natur- och teknikvetenskap bör ansvara för forskning inom naturvetenskap, matematik och teknikvetenskap. Regeringen återkommer till forskningsfrågor inom det utbildnings- vetenskapliga området i en kommande proposition. Styrelser styrelse bör bestå av tretton ledamöter, inklusive ordförande och rådets chef. Åtta av ledamöterna bör ha hög vetenskaplig kompetens inom rådets ansvarsområde och utses av forskarsamhället genom ett förfarande med elektorsval. Styrelsens sammansättning bör avspegla bredden i verksamheten. Övriga ledamöter utses av regeringen och bör vara väl förtrogna med samhällets och näringslivets kunskapsbehov. Ledamöterna utses för en period med möjlighet till förlängning under högst . chef bör ha hög vetenskaplig kompetens och utses av regeringen. Ämnesråden bör bestå av elva ledamöter inklusive ordföranden. Fyra ledamöter inklusive ordföranden bör utses av regeringen och sju ledamöter utses av forskarsamhället genom ett förfarande med elektorsval. Ledamöterna utses för en period med möjlighet till förlängning under högst . Regeringen anser att det är angeläget att uppnå en jämn könsfördelning i samtliga styrelser. Vid respektive ämnesråd bör finnas en av styrelsen utsedd huvudsekreterare med hög vetenskaplig kompetens. Huvudsekreteraren utses för av maximalt , är föredragande i styrelsen och vetenskapligt ansvarig för forskningsrådets verksamhet. Organisatoriska frågor anvisar efter förslag av regeringen anslag till . Inom denna ram anges minsta anslagsbelopp till vart och ett av ämnesråden. Statsmakternas fördelning mellan ämnesråden bör baseras på förslag av . Inom ramen för de totala resurserna bör även disponera egna resurser av betydande storlek. Av de totala resurserna bör dock ämnesrådens andel utgöra den väsentligt större delen. har det samlade ansvaret för myndighetens verksamhet, ekonomi, personal och administration. , och därmed ämnesrådens, verksamhet bör organiseras i en sammanhållen, gemensam kansliorganisation i syfte att erhålla en slagkraftig och kostnadseffektiv organisation. bör besluta om den närmare organisationen av sina uppgifter, vilka ibland är gemensamma för de olika ämnesråden. Rådet bör i samband med nyrekrytering eftersträva en hög andel personal med forskarutbildning. 5.3 Ett forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv Regeringens förslag: skall avvecklas. Även skall avvecklas (jfr avsnitt 5.5). Regeringens bedömning: Ett områdesinriktat forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv bör inrättas. Rådet bör överta de ansvarsområden som handhas av och delar av de ansvarsområden som handhas av . Fler än hälften av ledamöterna i forskningsrådets styrelse bör utses av representanter för forskarsamhället. Arbetsgruppens förslag: Ett områdesorienterat forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv inrättas. huvuduppgift skall vara att stödja forskning vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Forskningen skall bidra till sektoriella utvecklingsmål, skapa samband och samarbete mellan forskningsutförare och användare av forskningsresultat samt utveckla forskningskompetensen och främja internationellt samarbete inom området. skall svara för forskningsstöd vad gäller sociala frågor, social utveckling, hälsa, vård, handikapp, social omsorg, åldrande, rehabilitering, missbruk, etniska frågor, arbetsliv och arbetsmiljö. övertar uppgifter från () och från () utom de uppgifter som avser inre arbetsorganisation i företag som föreslås övertas av en myndighet för teknisk utveckling, kommunikation och bebyggelse. () forskningsstödjande uppgifter överförs till forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. tillsätts av regeringen. Remissinstanserna: , , och () är tydligt positiva till arbetsgruppens förslag. SFR anser att det är rimligt att föra samman den sociala forskningen, delar av arbetslivsforskningen och forskning om folkhälsa i samma forskningsråd. RFV ser positivt på det nya rådets vidgade uppdrag och anser att det väl svarar mot de kunskapsbehov som verket identifierat tillsammans med och . , , (), (), Akademikers centralorganisation (), (), och in /och Bioteknik (/) varnar för de negativa effekterna av att dela upp arbetslivsforskningen och förordar att denna hålls samman inom den föreslagna . SAF betonar att åtminstone de arbetsorganisatoriska frågorna måste föras till . tar emellertid inte definitiv ställning i organisationsfrågan och ser kopplingar mellan delar av arbetslivsforskningen och folkhälsoområdet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det offentliga stödet till forskning och utveckling som rör arbetslivet är förhållandevis stort i , vilket avspeglar samhällets ambitioner för sektorn och behov av kunskapsunderlag. fördelar en stor del av detta offentliga stöd. Den forskning och utveckling med anslutande kunskapsförmedling som rådet finansierar skall främja en långsiktig kunskapsuppbyggnad och kompetensutveckling för arbetslivssektorn. Den skall också bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla. SFR stödjer forskning på det sociala området som syftar till att öka kunskapen om och förståelsen för sociala förhållanden och processer. Forskningens resultat skall skapa en grund för det offentliga samtalet och ge underlag för problemlösning och vägval som hänger samman med en socialt hållbar utveckling. Detta innebär att forskningsansatserna behöver vara breda och långsiktigt inriktade, ofta med en longitudinell uppläggning. Det finns flera beröringspunkter mellan ansvarsområdena för SFR och . Ett antal angelägna kunskapsområden som rör arbetsmiljö, arbetsliv och arbetsmarknad innefattar frågor som hör nära samman med den socialvetenskapliga forskning som bedrivs med stöd av SFR. Beröringspunkterna mellan rådens ansvarsområden kan illustreras av att forskare ibland söker medel för samma projekt hos båda råden. Regeringen bedömer att både den socialvetenskapliga forskningen och kunskapsuppbyggnaden i vissa frågor som rör arbetsliv och arbetsmarknad skulle kunna berikas genom att hanteras av samma forskningsråd. Regeringens bedömning innebär därför att ett nytt gemensamt forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv bör inrättas. Rådet övertar SFR:s ansvarsområde och delar av RALF:s ansvarsområde. SFR avvecklas därmed. Ett sådant sammanhållet råd har bättre förutsättningar att kraftsamla och prioritera sina insatser till olika områden som och formar människors sociala och ekonomiska villkor. RALF:s nuvarande ansvarsområde innefattar också kunskapsområden av betydelse ur ett innovationsperspektiv och för en hållbar tillväxt. Regeringens bedömning i avsnitt 5.5 innebär därför att delar av ansvaret för FoU om arbetsliv och arbetsmarknad skall föras till den FoU- myndighet som inrättas under . Regeringen anser att rådet för sociala frågor och arbetsliv bör inrättas under . och bör dock ha nära samråd vad gäller styrning och uppföljning av verksamheten vid rådet. Rådet bör också disponera anslag under både utgiftsområde 9 och 14. Rådets ansvarsområde Hela ansvarsområdet för SFR och delar av de ansvarsområden som handhas av skall övertas av det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. Rådet skall främja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik, familjepolitik och folkhälsovetenskap. Rådet övertar även det särskilda samordningsansvar som ålagts SFR vad gäller forskning om äldre, handikapp, socialvetenskaplig alkoholforskning samt internationell migration och etniska relationer. Rådet skall främja forskning om barns situation och uppväxtvillkor. Rådet för sociala frågor och arbetsliv ges ett brett och framtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i frågor som rör arbetsliv och arbetsmarknad. Rådet bör bl.a. främja samhällsvetenskaplig forskning om arbetsmarknaden och dess funktionssätt samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisation som bidrar till ett arbetsliv som är öppet för alla och präglas av jämställdhet, mångfald och möjligheter till inflytande och delaktighet. Regeringen vill betona vikten av att behåller och förstärker sin ledande position inom arbetslivsforskningen. bör även ges ett uppdrag i frågor som rör de kunskapsområden inom arbetsliv och arbetsmarknad som är av särskild betydelse ur ett innovationsperspektiv, se avsnitt 5.5. Den närmare ansvarsfördelningen mellan rådet för sociala frågor och arbetsliv och bör preciseras av den organisationskommitté som regeringen avser att tillsätta i samband med bildandet av de nya myndigheterna. Regeringen förutsätter att uppdelningen mellan myndigheter inte utgör hinder för ett tvärvetenskapligt synsätt på de forskningsuppgifter som hänförs till respektive myndighet. En viktig fråga inom den socialvetenskapliga forskningen är tillgången till databaser för longitudinell forskning. Ansvaret för dessa bör kunna ligga på det nya , vilket förutsätter att ett gott samarbete kan ske i dessa frågor med forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. Inom den forskning som rådet stöder är jämförande internationella perspektiv i ökad utsträckning önskvärda. Rådets arbetsformer för sociala frågor och arbetsliv skall stödja forskning vid universitet och högskolor samt vid forskningsinstitut. Rådet måste samverka med andra forskningsfinansiärer. Det är särskilt viktigt att rådet utvecklar en nära samverkan med den nya FoU- myndigheten. Myndigheterna måste gemensamt överblicka kunskapsutvecklingen i frågor som rör arbetslivets utveckling och fortlöpande fånga upp nya kunskapsbehov och nya forskningsfält. Vidare är det viktigt att det nya rådet fortsätter att utveckla samverkan med dels myndigheter under som inom ramen för sina förvaltningsanslag finansierar forskning till stöd för den egna verksamheten, dels andra angränsande aktörer. Det nya områdesinriktade rådet för sociala frågor och arbetsliv bör stödja forskning som uppfyller höga krav på vetenskaplig kvalitet och har tydlig relevans för problem och utvecklingstendenser inom de samhällssektorer som berörs av rådets verksamhet. Regeringen finner det därför angeläget att det nya rådet utvecklar former för en fortsatt dialog där rådets intressenter inklusive arbetsmarknadens parter kan bidra till att formulera sektorsrelevanta forskningsproblem. För att forskningen skall ha hög relevans är det nödvändigt att den har hög vetenskaplig kvalitet och bedöms angelägen ur sektorns perspektiv. Rådet måste därför ha interna arbetsformer som underlättar en samlad bedömning och sammanvägning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. En sådan samlad bedömning förutsätter att forskare och intressenter inom sektorn gemensamt och i ett sammanhang kan värdera forskningsproblem och forskningsprojekt. Det nya rådets styrelse liksom dess prioriteringskommittéer bör därför, såsom varit fallet med SFR, innehålla både forskare och intressenter inom sektorn. Det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv skall ha en god överblick över hur forskningen utvecklas, fortlöpande utvärdera kvalitet och identifiera brister i olika avseenden samt på olika sätt initiera och stödja angelägen forskning inom sitt ansvarsområde. Ett viktigt inslag är därvid att i samråd med andra berörda forskningsfinansiärer ta fram forskningsprogram som speglar angelägna forsknings- och utvecklingsbehov och som möjliggör slagkraftiga insatser. Rådet bör verka för att genusperspektivet, som har stor betydelse inom just dessa sektorer, får ett stort genomslag i forskningen. Genusperspektivet berikar forskningen och höjer dess kvalitet. Rådet skall även verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen. Viktigt är att stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. Rådet bör också vara representerat i . Det nya forskningsrådet bör också kunna vara rådgivande till Sida när det gäller Sida:s stöd till forskning kring folkhälsa och social utveckling av särskild betydelse för utvecklingsländerna. Stora krav på kunskapskommunikation skall ställas på det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. Det handlar inte bara om att kunskaperna skall göras tillgängliga utan även om att resultat skyndsamt sprids, prövas och diskuteras i olika sammanhang för att de ska kunna påverka samhällsutvecklingen. Rådet skall därvid aktivt sammanställa hållbara resultat från forskningen och föra ut kunskaper till olika målgrupper i samhället. Det är angeläget att rådet hittar former för samverkan med kommunsektorn. Rådet skall också vara rådgivande i forskningsfrågor åt . Styrelse Det nya forskningsrådet skall ha en styrelse med tretton ledamöter. Sex av ledamöterna, däribland ordföranden, skall utses av regeringen. Övriga sju ledamöter utses av forskarsamhället genom ett förfarande med elektorsval. Ledamöterna utses för en period med möjlighet till förlängning under högst . Regeringen anser att det är angeläget att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. Vid rådet skall finnas en av styrelsen utsedd huvudsekreterare med hög vetenskaplig kompetens. Huvudsekreteraren utses för av maximalt , är föredragande i styrelsen och vetenskapligt ansvarig för forskningsrådets verksamhet. 5.4 Ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering Regeringens förslag: och Skogs- och jordbrukets forskningsråd skall avvecklas. Regeringens bedömning: Ett områdesinriktat forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering bör inrättas. Rådet bör överta de ansvarsområden som handhas av och Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Rådet bör även överta delar av forskningsuppgifter och forskningsanslag. Fler än hälften av ledamöterna i forskningsrådets styrelse skall utses av representanter för forskarsamhället. Arbetsgruppens förslag: Ett områdesorienterat forskningsråd för miljö, lantbruk och naturresurser inrättas. huvuduppgift skall vara att stödja forskning vid universitet och högskolor och forskningsinstitut. Forskningen skall bidra till sektoriella utvecklingsmål, skapa samband och samarbete mellan forskningsutförare och användare av forskningsresultat samt utveckla forskningskompetensen och främja internationellt samarbete inom området. skall svara för forskning om jord- och skogsbruk, fiske, rennäring och vilt, forskningsstöd till miljöeffektforskning, samhällsvetenskaplig miljöforskning, studier av resursutnyttjande samhällsplanering sett ur ett perspektiv av hållbar utveckling, forskning om avfall, återvinning och kretslopp, strålskydd, riskhantering samt meteorologisk forskning och klimatforskning. Myndigheten föreslås överta Skogs- och jordbrukets forskningsråds () verksamhet och viss del av och forskning. Uppgifter inom som avser grundläggande forskning inom organismbiologi samt cellbiologi och kemi överförs till . tillsätts av regeringen. Remissinstanserna: De remissinstanser som uttalar sig i frågan stödjer i huvudsak arbetsgruppens förslag. Några instanser, bl.a. , () och Kungl. skogs- och lantbruksakademien (KSLA) är kritiska till att föra över medel för grundforskning från till . anser att delar av anslagen till FRN och också bör föras till det nya rådet. Flera remissinstanser bl.a. KSLA, (), , och och allergiforskning (Vårdal) betonar att styrelsen för forskningsrådet bör ha forskarmajoritet. efterlyser bl.a. ett synsätt där miljöfrågor integreras i kunskapsgenereringen hos i princip alla forskningsfinansiärer och menar att en sammanhållande finansiär för miljöforskningen bör pekas ut. () vill inte dela på den problemorienterade forskning som rör plan-, bygg- och bostadssektorn och föredrar liksom () att bebyggelsefrågorna i sin helhet förs till ett forskningsråd för bebyggelse och kommunikationer. Kemikalieinspektionen och vid betonar behovet av tillämpad forskning inom sina respektive områden och Kemikalieinspektionen menar att ansvariga miljömyndigheter bör ha egna anslag för att finansiera tillämpad forskning. () påtalar att strålskyddsforskningen är mycket mer än miljöforskning och saknar nödvändig samordning och särskilda medel inom forskningsområdet. Bakgrund: Den statligt finansierade lantbruksvetenskapliga forskningen erhåller huvuddelen av sina bidrag från . Mindre delar kommer från () och från forskningsråd och myndigheter såsom (), , (), () och (). Miljöforskning finansieras av (Mistra), samt i viss utsträckning även av forskningsråden. Grundläggande miljöforskning som är relevant för de areella näringarna finansieras av , medan SJV finansierar åtgärdsinriktad miljöforskning och försöksverksamhet. Annan åtgärds- inriktad miljöforskning finansieras av sektorsforskningsorgan som , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), BFR och som en del av sektorsansvaret. Forskning om planering, bygg- och fastighetsfrågor för en bättre byggd miljö finansieras av BFR. EU:s forskningsprogram omfattar också lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning och forskning med sikte på en hållbar utveckling, kulturarv och byggd miljö. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har högt ställda mål för arbetet med en omställning till ett hållbart samhälle. Med detta avses en utveckling som tillfredställer dagens behov utan att riskera kommande generationers möjligheter till goda framtidsutsikter och en god livskvalitet. Ett uthålligt samhälle innefattar såväl ekologiska som sociala och ekonomiska dimensioner, varför många politikområden berörs av strävan mot en hållbar utveckling och forskningen kan här ge viktiga bidrag med kvalificerade beslutsunderlag. En betydelsefull roll spelas av miljöforskningen, dvs forskning som syftar till att minska, eliminera eller förebygga miljöstörningar. En annan viktig roll har forskning kring hur de areella näringarna skall kunna bidra till samhällets miljöanpassning och en ekologiskt hållbar utveckling. Även utvecklingen inom planering, bygg- och förvaltningssektorn har stor betydelse för utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Eftersom samhällets organisation och vår livsstil är de yttersta orsakerna till miljöproblemen måste de underliggande ekonomiska, politiska och sociala mekanismerna kunna förstås och påverkas om miljöproblemen ska kunna lösas. Forskningen måste omfatta ett brett spektrum, från studier av naturvetenskapliga processer och miljöanpassad teknik till forskning om samhällsplanering, ekonomi och sociala frågor. Kraftfulla, ofta tvärvetenskapliga insatser krävs på grund av frågornas komplexa natur. En internationellt högklassig miljöforskning är nödvändig som underlag för det internationella miljöarbetet och för att även i fortsättningen ska kunna påverka miljöfrågorna i ett internationellt sammanhang. Miljöforskning omfattar såväl insatser av grundforskningskaraktär som forskning som direkt syftar till att lösa specifika problem. Den grundläggande, nyfikenhetsstyrda forskningen ger en kunskapsbas som är nödvändig för förmågan att förstå och lösa olika uppkommande problem. Den del av miljöforskningen som är direkt problemorienterad är avgörande för samhällets möjlighet att påverka utvecklingen i positiv riktning. Miljöforskningen har till stor del ändrat karaktär och inriktas alltmer på samhällets omställning till en hållbar utveckling. Detta innebär att forskningen innefattar förutom naturvetenskapliga och tekniska frågeställningar även sociala, kulturella och ekonomiska aspekter. Den forskning som stöds av BFR syftar till att främja den byggda miljöns långsiktiga hållbarhet och kvalitet och till att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Inom alla forskningsprogram som BFR finansierar finns forskning som rör de tekniska, ekonomiska och sociala förutsättningarna för en ekologiskt hållbar byggd miljö. Hållbarhetsaspekterna berör t.ex samhällsplaneringen, infrastrukturfrågorna och energisystemen. Det är enligt regeringens mening också viktigt att forskningen ger bidrag till den bostadspolitiska utvecklingen. Den lantbruksvetenskapliga forskningen, som främst stöds av , omfattar hela skalan från långsiktig forskarinitierad grundforskning - nyfikenhetsforskning - till mera kortsiktig åtgärdsinriktad forskning och har stor betydelse för samhälle och näringsliv. Den är viktig för de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft liksom för hela samhällets omställning till ekologisk hållbarhet. Vidare behövs den som kunskapsstöd för en rad politikområden, inte minst inom EU- arbetet. har en drivande roll inom flera områden som t.ex. djurskydd, djurhälsa, livsmedelskvalitet, säkra livsmedel, sektorsintegrering av miljömål etc. Politiska mål för ekologiskt lantbruk och landsbygdsutveckling kräver också forskningsinsatser. Som ett uttryck för sektorsintegreringen av ansvaret för miljön har miljöforskningen varit en viktig del av den lantbruksvetenskapliga forskningen. Ekonomiskt bärkraftiga areella näringar har stor betydelse för samhällsekonomi, sysselsättning och regional utveckling. Betydande forsknings- och utvecklingsinsatser är nödvändiga för skogs- och livsmedelssektorernas kompetensförsörjning, utveckling och konkurrens- kraft. De genombrott som sker inom forskning om arvsmassan förväntas medföra väsentligt ändrade förutsättningar för de areella näringarna, som därmed kan få en allt större betydelse i den totala samhällsekonomin. Detta förutsätter dock att exploateringen av kunskaperna kan förenas med högt ställda hälso- och miljökrav, liksom etiska krav. Det är viktigt att få till stånd forskning även inom områden som av företagen inte bedöms som kommersiellt intressanta, t.ex. ekologiskt hållbara produktionssystem och växtförädling för nordiska behov och även för behov. I dagens samhälle svarar de gröna näringarna inte bara för människors mest grundläggande behov. Jordbruket, skogsbruket och städernas grönområden är i hög grad en förutsättning för vad människor uppfattar som ett gott liv och därigenom även för deras psykiska hälsa. Även områden som fritid och rekreation ställer krav på forskning och kunskapsuppbyggnad. Forskning om ett hållbart samhälle är ett högt prioriterat område där det ställs höga krav på att kunna kraftsamla kring särskilt viktiga frågor och därmed skapa möjlighet till omprioriteringar. Snabba förändringar i omvärlden och nya uppkommande problemställningar skapar ett ökat behov av flexibilitet. Den nuvarande myndighetsorganisationen saknar emellertid en stark aktör som kan utgöra basen för långsiktig forskning om ett hållbart samhälle. Enligt regeringens mening bör ett områdesinriktat forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering inrättas. Den forskning som stöds av , och har många och viktiga beröringspunkter genom inriktningen mot ett hållbart samhälle. Detta förhållande motiverar att nämnda forskning förs samman i ett nytt områdesinriktat forskningsråd. På detta sätt samlas stora delar av forskningen till stöd för ett ekologiskt hållbart samhälle i en myndighet. Enligt regeringens mening skapas därmed bättre förutsättningar för kraftfulla och allsidiga forskningsinsatser med ett helhetsperspektiv. och avvecklas därmed. Delar av BFR:s nuvarande ansvarsområde har dock nära koppling till forskningsområden som den nya kommer att ansvara för, framförallt med avseende på delar av KFB:s nuvarande forskning. Ett nära samarbete mellan forskningsrådet och i dessa frågor är därför av största vikt. bör också överta ansvaret för viss forskning från .