prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 17.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 23 219 600 20 172 3 647 Prognos 1999 23 000 200 24 917 283 Budget 2000 24 000 300 27 675 300 Målet är att det skall råda balans mellan intäkter och kostnader, både på total nivå och inom varje verksamhetsgren. Under har Lotteriinspektionen levererat in ca till statsbudgetens inkomstsida och för- brukat ca . Denna differens förklaras av en omfattande tillståndsgivning till varuspelsautomater. Tabell 17.6 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Investeringar 5,2 1,1 2,7 0,5 0,3 0,6 Summa investeringar 5,2 1,1 2,7 0,5 0,3 0,6 Finansiering - lån i RGK 5,2 1,1 2,7 0,5 0,3 0,6 Summa finansiering 5,2 1,1 2,7 0,5 0,3 0,6 Slutsatser I proposition 1998/99:80 Kasinospel i m.m. gjorde regeringen bedömningen att Lotteriinspektionen bör tillföras ökade resurser. Vidare angavs att regeringen hade för avsikt att återkomma till i budgetpropositionen för med förslag om detta. Skälen för regeringens bedömning var att konkurrensen på den svenska spel- och lotterimarknaden är mycket hård och den tekniska utvecklingen mycket snabb vilket ställer stora krav på Lotte- riinspektionen att löpande anpassa tillsyns- och kontrollverksamheten. delade regeringens generella bedömning (bet. 1998/99:KrU 11). har beslutat att kasinospel av internationellt slag skall tillåtas i . Lotteriinspektionen kommer att få ett stort ansvar för kontroll och tillsyn över den nya spelformen vilket kräver att myndigheten tillförs nya resurser. Myndighetens anslag för ökas därför med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 17.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 21 496 Pris- och löneomräkning + 179 Ökat resursbehov + 6 000 Justering av + 784 Förslag 2000 28 459 Myndighetens anslag för och är oförändrat men har uppräknats till respektive års prisnivå. N3 Bidrag till allmänna samlings- lokaler Tabell 17.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 500 2000 Förslag 15 000 2001 Beräknat 15 000 2002 Beräknat 15 000 Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny- och om- byggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigade åtgärder. Bover- kets samlingslokaldelegation fördelar de medel som är tillgängliga. En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler uppvisar ett stort anslagsspa- rande. Detta beror till stor del på att bidragsfor- men är så konstruerad att det kan förflyta mellan beslut och utbetalning. Beslut om samtliga tillgängliga medel fattas dock . Regeringens överväganden Resultatinformation Tillgängliga anslagsmedel har fördelats så att de skall ge så stort utbyte som möjligt i form av upprustade eller nya lokaler. Samlingslokalstödet är väsentligt ur ett lokalt men även regionalt utvecklingsperspektiv. såväl för den service samlingslokaler erbjuder som regionalpolitiskt och ur sysselsättningssyn- punkt. fattades beslut om bidrag till 71 projekt. redovisning visar att det förekom- mer omfattande ungdomsaktiviteter i flertalet av de allmänna samlingslokalerna. , Folkparkerna i , Byg- degårdarnas och har totalt ca 2 750 anslutna lokaler. I ca 1 850 av dessa förekommer riktad ungdoms- verksamhet. I lokalerna görs i storleks- ordningen fem till sex miljoner besök av ungdo- mar i åldersgruppen 12 . Besöken gäller olika former av verksamhet fördelade på ca 200 000 verksamhetstillfällen. System- och utvecklingsarbetet avseende ett uppföljningssystem för stödet till allmänna sam- lingslokaler har fullföljts. Systemet medger bl.a. analyser av hur bidragsmedlen fördelas över lan- det och mätning av arbetsmarknadseffekter av det fördelade anslaget. Av uppföljning framgår att det i genomsnitt skapas ca 2,7 årsarbeten av varje satsad bidragsmiljon. Under budgetåret fördela- des bidrag till minst ett projekt i alla län utom , och . Slutsatser Regeringens bedömning är att för att säkerställa tillgång till bra lokaler för mötesverksamhet och andra föreningsaktiviteter fyller bidrag till all- männa samlingslokaler en viktig funktion. Sam- lingslokalerna har särskilt stor betydelse då det gäller att tillhandahålla ändamålsenliga lokaler för ungdomsverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . N4 Bidrag till kvinnoorganisationer- nas centrala verksamhet Tabell 17.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 432 2000 Förslag 3 432 2001 Beräknat 3 432 2002 Beräknat 3 432 Bidraget skall användas till kostnader för kvin- noorganisationernas centrala verksamhet samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Verksamheten regleras av förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verksamhet. Det övergripande målet är att genom stödet stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Resultatinformation Under innevarande budgetår har 15 kvinnoorga- nisationer beviljats stöd. Av de nya organisatio- ner som sökt stöd har en uppfyllt kraven enligt förordningen. För att göra det möjligt för kvin- noförbunden att arbeta i andra former och enga- gera nya grupper av kvinnor har stödets inrikt- ning delvis förändrats i samband med att bidragsreglerna reviderats genom en förord- ningsändring (1995:673) som delar upp stödet i ett särskilt grundbidrag och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget skall ses som ett projektbi- drag för förnyelse och utveckling av kvinnoorga- nisationernas arbete. Slutsatser Det är av vikt att nya organisationsformer och nyskapande verksamhet prioriteras. Bidrags- system bör inte vara utformade så att de motver- kar förnyelse och utveckling av de organisationer som de riktar sig till. Den förändring av bidrags- reglerna som gjordes har inte visat sig vara tillräcklig. Mot den bakgrunden har rege- ringen tillkallat en särskild utredare (dir 1999:29) med uppgift att se över det nuvarande statsbidra- get till kvinnoorganisationerna. Utredaren skall utvärdera hur det statliga stödet uppfyller de av staten uppställda målen för och intentionerna med bidraget, vid behov föreslå nya mål samt åt- gärder som kan öka måluppfyllelsen och effekti- stödet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . N5 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 17.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 13 000 2001 Beräknat 13 000 2002 Beräknat 13 000 Regeringens överväganden I regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) föreslår rege- ringen att statens stöd till friluftsliv och främjan- deorganisationer inte längre bör ingå som en del av anslaget Stöd till idrotten utan utgöra ett eget anslag riktat direkt till främjandeverksamheten. Anslaget bör benämnas Stöd till friluftsorganisa- tioner. En översyn har inletts inom för att lämna förslag till vilka typer av organisa- tioner som skall erhålla statligt stöd samt hur administrationen av bidragsfördelningen bör ske. Regeringen avser att återkomma till med förslag i dessa frågor var- vid ett nytt system kan tillämpas . Intill dess bedömer regeringen att fördelningen av medlen för skall ske enligt nuvarande principer. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . Senaste lydelse 1998:1711. har vidare beslutat om följande mål rörande verksamheter inom utgiftsområde 17: - mål för den statliga arkivverksamheten (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), vilka har införts i 3 § arkivlagen (1990:782), - mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), - mål för kulturmiljövården (prop. 1987/88:104, bet. 1987/88:KrU21, rskr. 1987/88:390) samt - syftet med statens bidragsgivning till folkbildningen (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). Regeringen har föreslagit nya övergripande mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114) samt nytt syfte med statsbidraget till idrottsrörelsen (prop. 1998/99:107). Regeringen har vidare föreslagit att skall verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls. Det skall vara regeringens uppgift att utforma de övergripande målen för verksamhet (prop 1998/99:115). Uppgifter om medieanvändningen avser . 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17