prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Bidrag från anslaget bör även i fortsättningen kunna lämnas med högst av kostnaden för investeringar eller forskningssamarbete. Undantagsvis bör dock energiforskningsanslaget liksom kunna kombineras med stöd från det här aktuella anslaget så att den totala stödnivån blir högre. Det kan gälla för utveckling av samhällelligt angelägen teknik där den ekonomiska drivkraften saknas för företagen på kort sikt. Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Såväl ur ett energipolitiskt som ur ett närings- och transportpolitiskt perspektiv är det en strategiskt avgörande fråga att minska utsläppen från transportsektorns energianvändning. - 2005 kommer därför att disponeras från anslaget för ett utökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon. Regeringen har vidare konstaterat att regionala tillväxtavtal omfattar åtgärder inriktade på energiproduktion och teknikutveckling. Anslaget får disponeras för att medfinanisera sådana åtgärder. Resultatinformation har totalt fördelats från Energiteknikfonden. Anslaget används till att finansiera forskning vid universitet och högskolor, samt tillämpad branschgemensam forskning vid institut och företag. En nära samverkan med näringslivet har eftersträvats och samfinansiering från näringslivet av de totala programkostnaderna är vanligast förekommande. Viss medfinansiering från andra statliga finansiärer förekommer dessutom. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har bemyndigat regeringen att i samband med energiteknikstöd göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sådana bemyndiganden behövs även för . bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.13. Tabell 9.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 281 602 307 602 - - Nya förpliktelser 347 318 180 000 367 398 - - Infriade förpliktelser* -65 716 -154 000 -155 000 -210 000 -310 000 Utestående förpliktelser 281 602 307 602 520 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 360 000 335 000 520 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Anslagsnivån för är enligt den ekonomiska ram som godkände (prop. 1997/97:1, utg.omr. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Enligt energipolitiska beslut är syftet att forsknings- och utvecklingsinsatser skall stödjas som är strategiska för teknikutvecklingen på energiområdet. Verksamheten innebär en fortsatt användning och förstärkning av det stöd som givits för branschgemensam forskning. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. B6 Introduktion av ny energiteknik Tabell 9.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 60 000 2000 Förslag 230 000 2001 Beräknat 230 000 2002 Beräknat 230 000 Anslaget disponeras för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Förordningen (1998:654) om energiteknikbidrag trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden - 2004. Regeringen har vidare konstaterat att regionala tillväxtavtal omfattar åtgärder inriktade på energiproduktion och teknikutveckling. Anslaget får disponeras för att medfinanisera sådana åtgärder. Resultatinformation har beslut fattats om totalt . har beslut fattats om och har betalats ut. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har bemyndigat regeringen att i samband med stöd till introduktion av ny energiteknik göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sådana bemyndiganden behövs även för . bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.15. Tabell 9.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 319 477 459 477 - - Nya förpliktelser 362 731 200 000 560 523 - - Infriade förpliktelser* -43 254 -60 000 -100 000 -250 000 -670 000 Utestående förpliktelser 319 477 459 477 920 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 380 000 1 150 000 920 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Anslagsnivån för anslaget B6 Introduktion av ny energiteknik för är enligt den ekonomiska ram som godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Enligt energipolitiska beslut är syftet med energiteknikbidraget att stödja ny teknik som med reducerad risk för företagen kan utvecklas i full skala och demonstreras inför kommersiell användning. Vidare skall teknikupphandling kunna utnyttjas inom ramen för anslaget. De enskilda projekten kan bli mycket omfattande. En förutsättning för initiering av nya projekt är ett väsentligt ekonomiskt engagemang från näringslivet vilket dock kan bli svårt med hänsyn till de låga elpriserna. Det ligger därför i verksamhetens natur att det är svårt att planera och överblicka vilka projekt som kan komma att aktualiseras under den återstående programperioden. Regeringen gör dock bedömningen att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt . B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Tabell 9.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 30 000 2000 Förslag 50 000 2001 Beräknat 50 000 2002 Beräknat 50 000 Anslaget disponeras för energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Sådana insatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen avse s.k. gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen. Med gemensamt genomförande avses att konventionens parter med höga åtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammans med ett mottagarland med lägre åtgärdskostnader vidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhåller en kreditering som kan räknas av mot egna utsläpp vid uppfyllande av åtaganden att minska eller begränsa utsläpp av växthusgaser. /96 anvisades till tolfte huvudtitelns anslag E11 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . anvisades till anslaget A3 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . För att möjliggöra kontinuitet i verksamheten har anslagssparandet från anslaget 1996/97 A3 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och överförts till anslaget B7. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget uppgående till sammantaget för perioden 2004. Resultatinformation 1997 genomförde åtgärder för att effektivisera energianvändning och introducera förnybara energislag i och i syfte att minska utsläppen av koldioxid och andra klimat- och miljöpåverkande ämnen från energisystemen i dessa länder. ansvarar för motsvarande verksamhet, vars klimatinriktning har tydliggjorts ytterligare. Sammantaget har regeringen beviljat för insatser 1998. Huvuddelen av medlen har använts för långivning till anläggningsägare för att finansiera investeringar i uppvärmningssektorn. har programmet omfattat 66 projekt som är färdigställda och tagna i drift. har ytterligare 8 projekt erhållit lån. De genomförda projekten utgörs till antalet huvudsakligen av pannkonverteringar (27 st) för vilka investeringarna uppgått till . Inom området fjärrvärmedistribution har 15 projekt genomförts till en investeringskostnad på och inom energieffektiviseringsområdet 11 projekt motsvarande investeringar på . Dessutom har 13 systemprojekt genomförts till en investeringskostnad på . Den genomsnittliga kostnaden för utsläppsreduktioner för de svenska insatserna uppskattas av till per kg koldioxid (exklusive lån). Denna kostnadsuppskattning baseras oftast på en jämförelse med utsläppen innan åtgärder vidtogs och därför innebär en underskattning av reduktionskostnaden jämfört med utsläppsminskningar beräknade relativt referensscenarier. Dock framstår, vid en jämförelse med kostnader för motsvarande åtgärder i , insatserna ofta som kostnadseffektiva. De högsta kostnaderna för att reducera koldioxidutsläpp återfinns på energieffektiviseringsområdet. Generellt sett kan dock reduktionskostnaderna bedömas vara väsentligt lägre än vad som är fallet i . har sammanlagt 12 projekt genomförts i (2), (4), (1) och (5). Sammanlagt har dessa projekt av myndigheten beräknats motsvara en utsläpps- minskning på ca koldioxid . Den genomsnittliga kostnaden per kg minskat utsläpp av koldioxid beräknas till per kg, varav de svenska nettokostnaderna (exklusive lån) motsvarar per kg. har åtta nya projekt beviljats lån i , och . Dessa beräknas leda till ackumulerade utsläppsminskningar på ca över de närmaste decennierna och den genomsnittliga reduktionskostnaden har av beräknats till ca per kg koldioxid. Inom ramen för utvärderingen av det energipolitiska programmet har en översiktlig bedöm- ning av Statens energimyndighets insatser på detta område gjorts. I utvärderingen bedöms att myndigheten arbetar seriöst med projekt och metodutveckling. I utvärderingen påpekas också att en introduktion av nya slags projekt - energieffektivisering och kraftvärme - kan leda till sämre effektivitet och högre kostnader. Vidare leder projekt med elproduktion till relativt högre kostnader eftersom den ersatta elkraften ofta härrör från icke-fossila energikällor. Det påpekas också att myndigheten inte inkluderar driftkostnader i sina kostnadsberäkningar. Ett viktigt syfte med de svenska insatserna är att bidra till kunskap om förutsättningar och kostnadsförhållanden för s.k. gemensamt genomförande inom ramen för åtaganden under klimatkonventionen. Det är särskilt viktigt att belysa möjligheterna att utveckla denna mekanism till ett internationellt klimatpolitiskt instrument som är effektivt, tillförlitligt och rättvist. Insatserna har därför rapporterats till klimatkonventionens sekretariat, som sammanställer och analyserar uppgifter från konventionens parter inom ramen för den pågående pilotfasen för gemensamt genomförande. De många och relativt små svenska projekten utgör en stor andel av samtliga inrapporterade projekt. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.17. Tabell 9.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 - - Nya förpliktelser 30 000 75 000 - - Infriade förpliktelser* -30 000 -30 000 -15 000 -30 000 Utestående förpliktelser 0 45 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 23 600 45 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Vid klimatkonventionens partsmöte i enades konventionens parter om åtaganden för att begränsa och minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt öka upptaget av sänkor. Ett mål motsvarande en total minskning för de industrialiserade länderna på sattes upp för perioden 2012. Protokollet innehåller bestämmelser för gemensamt genomförande såväl i industrialiserade som utvecklingsländer. Dessa bestämmelser skall preciseras under kommande partsmöten. Den nu pågående pilotfasen för gemensamt genomförande som inleddes tas upp till beslut beträffande en eventuell fortsättning . Mot bakgrund av överenskommelsen i Kyoto, erfarenheterna under pilotfasen och de genomförda utvärderingarna av insatser på energiområdet har regeringen delvis förändrat inriktningen för de energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna. Förändringarna utgjorde en anpassning till besluten i klimatkonventionen. Syftet var också att ytterligare tydliggöra insatsernas överordnade klimatpolitiska karaktär. Avsikten är att så långt möjligt säkerställa att insatserna kan räknas till godo som en del av landets åtagande inom ramen för EU:s gemensamma åtagande enligt Kyotoprotokollet. För att uppnå en förbättrad samordning mellan Sidas och verksamhet inom klimat- och energiområdet har regeringen tydliggjort myndigheternas verksamhetsmål. Dessa förtydliganden har visat sig ändamålsenliga och skall gälla fortsättningsvis. Regeringen konstaterade i föregående års budgetproposition att eftersom Kyotoprotokollet öppnar möjligheter till gemensamt genomförande bör verksamheten under anslaget från att ha utgjort ett svenskt bidrag till pilotfasen i högre grad inriktas på egentligt gemensamt genomförande med möjlighet till faktisk kreditering av uppnådda resultat beträffande utsläppsförändringar. De höga krav som då ställs på trovärdighet bör ges en stor vikt vid projektens utformning och avtal slutas med mottagarländer. Den klimatpolitiska målsättningen skall ytterligare förtydligas och prioriteras. ten med avseende på den klimatpolitiska effekten bör jämte övriga villkor för gemensamt genomförande vara den viktigaste ledstjärnan vid projektens utformning och kostnaderna för uppföljning av faktisk utveckling bör hållas nere samt större projekt eftersträvas. Vid Kyotoförhandlingarna definierades den s.k. Clean development mechanism, för insatser i utvecklingsländerna. Insatser, som uppfyller kraven i det regelverk man nu förhandlar om för denna mekanism och begränsar utsläpp eller ökar upptag av klimatpåverkande gaser, skall enligt protokollet kunna tillgodoräknas investerarna . Det är mot denna bakgrund angeläget att eftersträva att insatser görs även i utvecklingsländer. Mot bakgrund av den fjärde partskonferensens beslut i , i vilka arbetet med mekanismen för en ren utveckling prioriteras, har regeringen uppdragit åt att genomföra en förstudie för ett projekt som skall uppfylla de krav som kan ställas på detta slags projekt, bl. a. som bidrag till en hållbar utveckling. har deltagit i arbetet att tillsammans med andra länder och även företag i ett projekt initierat av utveckla en prototyp för en internationell klimatfond, som avses genomföra investeringsprojekt med syfte att minska klimatpåverkan i såväl utvecklingsländer som industriländer. Ett syfte med fonden är att åstadkomma projekt som kan ge underlag för tillgodoräknande enligt bestämmelserna om gemensamt genomförande respektive Clean development mechanism. Ett annat syfte är att åstadkomma kunskapsutveckling rörande de svåra metodologiska frågor som aktualiseras i dessa sammanhang. En fond har beslutats av . Regeringen avser nu att med sikte på svenskt deltagande i fonden bereda frågan med . För att utreda hur klimatkonventionens ovan nämnda s.k. flexibla mekanismer samt internationell handel med överlåtbara utsläppsrätter kan introduceras i har regeringen tillsatt en expertutredning (dir. 1999:25) som skall ha löpande kontakt med och redovisa resultat till kommittén för översyn av åtgärder inom klimatområdet (dir. 1998:40). B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet Tabell 9.18 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 000 2000 Förslag 5 000 2001 Beräknat 5 000 2002 Beräknat 5 000 Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol och förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. Anslaget har t.o.m. /96 även disponerats för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. Ställda garantier enligt förordningen om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol har avvecklats successivt och avser numera enbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72, bet. 1987/88:NU16, rskr. 1987/88:120). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). uppgick summan av utestående garantier till ca . Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarande belopp belastar i stället anslaget. Under har inga infrianden gjorts under anslaget. Inga återvinningar och inga avgifter har inbetalats för garantier hänförliga till förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning av olja, naturgas eller kol. Regeringens överväganden Beräknade förluster uppgår till för vart och ett av . Åtgärder för el- och värmeförsörjning i Anslaget B 9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i , som har funnits på statsbudgeten , disponeras för åtgärder som stärker el- och värmeförsörjningen i . förs anslaget inte längre upp på statsbudgeten. Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Delegationen skulle ursprungligen redovisa sitt arbete till regeringen . Delegationen har i en skrivelse anhållit om att delegationens mandattid utsträcks till i första hand och med en successiv avvecklingstid till . Återstående uppföljnings- och avslutningsarbeten kan därefter utföras av ett personellt reducerat kansli formellt knutet till eller i län. Regeringen beslutade att Delegationen för Energiförsörjning i får redovisa sitt uppdrag . Förordningen (1999:213) om statligt stöd till energiförsörjningen i trädde i kraft . Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd för åtgärder för att utveckla energiförsörjningen i . Regeringen har för detta ändamål tillkallat en delegation. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98: NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 1999. Åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna i genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Även om de föreslagna insatserna innebär en full kompensation med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Enligt regeringsbeslut har Delegationen för Energiförsörjning i till uppgift att initiera åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning. Åtgärderna bör kunna gälla såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Delegationen skall bidra med planerings- och projekteringsstöd och utreda behovet av investeringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag är angelägna mål liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. Resultatinformation disponerar anslaget för Delegationens för Energiförsörjning i räkning. Enligt Energimyndighetens årsrapport har utbetalats till delegationen . har enligt betalats ut. Totalt har prognostiserats utbetalningar uppgående till innevarande budgetår. Delegationen för Energiförsörjning i har överlämnat redogörelser för verksamheten under första och samt för . Delegationen har byggt upp ett omfattande kontaktnät med företrädare för bl a. universitet och högskolor, det privata näringslivet samt myndigheter. gick delegationen ut med information om sin verksamhet, inklusive om möjligheterna att ansöka om ekonomiskt stöd. Delegationen har tagit initiativ till bl.a. följande verksamheter: - Projektarbeten avseende styrning av elförbrukningen och effektivisering av elanvändningen inom fastighetssektorn och industrin pågår - Viss kartläggning av energisituationen i har genomförts och en del av arbetet med framtidsbedömningar har påbörjats - Elproduktionspotentialen vid värme- och kraftvärmeverk samt inom viss industri har kartlagts - En genomgång beträffande investering i vindkraft för produktion av el har genomförts - Arbete med att säkerställa att information om resultat från delegationens arbete fortsätter även efter det att delegationens verksamhet har upphört, pågår i samverkan med olika intressenter på energiområdet - Arbete med utredningen pågår. behandlade delegationen 154 ansökningar om ekonomiskt stöd. I 30 av dessa ärenden fattade delegationen beslut, alternativt positiva principbeslut, att stödja utvecklingsprojekt och investeringar. inkom ytterligare 26 ansökningar om ekonomiskt stöd. var totalt 58 ansökningar föremål för någon form av åtgärd. För ca 2/3 av dessa ansökningar har utvecklingsarbete och/eller investeringar påbörjats, motsvarande utgifter på ca . Slutsatser Förordningen om statligt stöd till energiförsörjningen i trädde inte kraft förrän , vilket har försvårat delegationens verksamhet. Delegationen behandlade dock och första delen av övervägande delen av de projektförslag som lämnats in och fattade beslut om vilka projekt den hade för avsikt att stödja under förutsättning att förordningen godkändes av den Europeiska kommissionen. I och med att förordningen trätt i kraft kan principbesluten effektueras i form av konkreta beslut angående stöd från delegationen. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt och föreslår därför inga förändringar i inriktning eller omfattning. Ersättning för avveckling av en reaktor i för avveckling av en reaktor i som fördes upp på tilläggsbudget disponeras av regeringen för förskott på ersättning fastställd i domstol eller för utbetalning av ersättning till och eventuella andra parter som en följd av avtal om slutlig ersättning fastställd i domstol. Anslaget disponeras av regeringen även . Regeringens överväganden beslutade (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98 FiU27, rskr. 1997/98:317) att tillstyrka det av regeringen föreslagna anslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i samt att bemyndiga regeringen med anledning av avvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över. beslutade vidare att bemyndiga regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att anslaget får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas. I samband med detta beslut har regeringen redogjort för sina motiv till inrättandet av ett anslag samt för de förutsättningar som gäller för förhandlingarna med ägare. Regeringsrätten beslutade om inhibition av regeringens beslut om stängning av före . meddelade regeringsrätten att regeringens beslut skall stå fast. Emellertid skall rätten att driva kärnkraftsreaktorn inte upphöra förrän vid utgången av . Det finns fortsatt behov för regeringen att disponera det på tilläggsbudget uppförda anslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i även för att möjliggöra en frivillig överenskommelse om ersättning för stängning av . beslut att bemyndiga regeringen att som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och eventuella andra parter som kan erfordras i samband med ersättning för förluster till följd av avställningen av är inte tidsbegränsat och gäller således även .