prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Huvuddelen av anslagssparandet hänför sig till Tågtrafikledningen och förseningar med utbyggnad av fjärrblockering. För innevarande budgetår pekar prognosen på ett överskridande av anslaget med . Regeringen föreslår ett ramanslag för sektorsuppgifter som uppgår till . Regeringens överväganden Resultatinformation Från och med har ett s.k. sektorsansvar inom järnvägssystemet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Detta ansvar medför ett utökat ansvar för järnvägssystemet. Trafikledning och banfördelning är resurskrävande verksamheter. Det är angeläget att genomför åtgärder i syfte att effektivisera dessa. Ett exempel på sådana åtgärder är införandet av fjärrblockering (FJB). Fjärrblockering innebär att stationer och signaler styrs från en tågledningscentral vilket ökar kapaciteten som mindre resurser åtgår jämfört med när styrningen sker lokalt från varje station. Enligt Godstransportdelegationen finns en viss oklarhet när det gäller det övergripande ansvaret för kombinerade transporter. Regeringen anser att framöver skall under sin sektorsroll ha övergripande ansvar för kombinerade transporter. Slutsatser Kombitrafik omfattar definitionsmässigt mer än ett transportsätt. Eftersom utvecklingen av effektiva kombinerade transporter i de flesta fall kräver infrastruktur vid eller i anslutning till järnväg är lämplig sektorsmyndighet att i samverkan med övriga trafikverk ha det övergripande ansvaret för utvecklingen inom detta område. Detta ansvar innebär inte ett utökat kostnadsansvar för . skall lösa sin uppgift främst genom att ställa krav på och granska verksamhetsutövarnas internkontroll. skall även följa och engagera sig i det europeiska standardiseringsarbetet inom spårtrafikområdet. Detta engagemang förbättrar möjligheter att engagera tillverkarna i säkerhetsarbetet. skall arbeta med att effektivisera sin administration. Tabell 14.31 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 786 593 Teknisk justering 144 799 Ändrad resurstilldelning -2 028 Pris- och löneomräkning 5 519 Summa 934 883 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringen. Anslaget har tillförts . A4 : Banhållning Tabell 14.32 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 148 000 2000 Förslag 6 279 322 2001 Beräknat 6 572 637 1 2002 Beräknat 6 688 785 2 1Motsvarar 6 prisnivå. 2Motsvarar 6 prisnivå. Från anslaget finansieras ny- och återinvesteringar, investeringar i stomjärnvägar som är betingade av regional trafik samt drift- och under hållsåtgärder. Vidare finansieras från anslaget avskrivningskostnader för eldriftsanläggningar samt statens andel av kapitalkostnaderna för lån avseende vissa investeringar i enligt överenskommelse mellan SJ, och staten. Från anslaget finansieras även investeringar i länsjärnvägar, samt ersättning för användande av järnvägen på Öresundsförbindelsen. Förra årets utfall på anslaget var -. Utgiftsprognosen för visar på ett överskridande av anslaget med . Regeringens överväganden Resultatinformation har uppfyllt de flesta målen för . I regleringsbrevet för står att skall inom ramen för anvisade medel genomföra investeringar och förbättringsåtgärder på det statliga järnvägsnätet i enlighet med stomnätsplanen och länsplaner för regional transportinfrastruktur. genomförande av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en fyraårsperiod. En avvikelse mellan stomnätsplan och faktiskt genomförda åtgärder föreligger när det gäller investeringar på . har ett mål som anger att den genomsnittliga skyltade hastigheten för snabbaste tågtyp på stomnätet inklusive skall öka , hastigheten ökade med . har även som mål att antalet skadade och dödade i plankorsningsolyckor samt antalet plankorsningsolyckor på statens spåranläggningar skall minska mätt med ett femårigt medelvärde. har 25 plankorsningsolyckor inträffat, det lägsta antalet sedan statistik började föras. Detta gäller även antalet dödade som uppgick till sju personer . Antalet plankorsningsolyckor har jämfört med föregående femårsperiod minskat . Regeringen föreslår ett ramanslag för investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar uppgående till 6 . Slutsatser Regeringen anser att det är viktigt att upprätthåller en god drift och underhållsstandard på de befintliga banorna så att driftsstörningarna minskar. En god drift och underhållsstandard ger tidsvinster för resenärer och minskar framtida reinvesteringsbehov. skall även se över kostnaderna för drift, underhåll och nyinvesteringar för att främja effektiviteten samt pröva nya alternativa banhållningsmetoder. Nivån på de långsiktigt beslutade stomnätsplanerna ligger fast för planperioden. Tabell 14.33 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 6 689 600 Pris- och löneomräkning -92 962 Ändrad resurstilldelning -317 316 Summa 6 279 322 Utgångspunkten för hur medlen under anslaget Banhållning för skall användas är främst beslut i regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) samt transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56). Av de ovan anförda prioriteringarna följer i nedanstående tabell regeringens bedömning av hur anslaget Banhållning skall fördelas på följande anslagsposter. Regeringen bedömer att anslagsnivån behöver ökas i ramen för utgiftsområde 22 jämfört med anslagsnivån . Tabell 14.34 Anslagsposter Miljoner kronor Planer/ 2000 2001 2002 Drift och underhåll av statliga järnvägar 2 500 Investeringar i stomjärnvägar 2 932 Regionala järnvägsin- vesteringar 350 Kostnader för lån avseende järnvägsin- vesteringar 907 Därav i planer 6 657 5 915 5 468 5 725 5 782 Summa 6 690 6 279 6 573 6 689 1Angivet belopp är föreslaget anslag. Vid jämförelse med planer skall anslagsbeloppet ökas med bidraget till med som bidrar med. Regeringen anser att det är prioriterat att upprätthålla en rimlig nivå på vidmakthållande av banan. Regeringen avser därför att tilldela anslagsposten drift och underhåll av statliga järnvägar . Medelsnivån på anslagsposten investeringar i stomjärnvägar medför en viss tidsförskjutning mot plan. A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk (TEN) Tabell 14.35 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 165 000 2000 Förslag 200 000 2001 Beräknat 200 000 1 2002 Beräknat 200 000 2 medlemskap i innebär bl.a. möjligheten för att ansöka om gemenskapens finansiella stöd för projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport- och telekommunikationer. Anslaget bekostar utbetalning av finansiellt stöd från Europeiska gemenskapen till svenska projekt på området för transeuropeiska nät (TEN) för infrastrukturerna inom transport och telekommunikation. Regeringens överväganden Resultatinformation Storleken på anslaget har beräknats utifrån en bedömning av det finansiella stödet till svenska TEN-projekt . Finansiellt stöd har beviljats för bl.a. följande svenska projekt; Öresundsförbindelsen, väg- och järnvägsprojekt inom den Nordiska triangeln samt för vissa investeringar inom sjöfartens och luftfartens infrastruktur. har stöd beviljats för - 6 Lerbo Torp, del av bron över sund. - E 18 . - Undersökningar och detaljerad teknisk design för konstruktion av en järnvägstunnel under Malmös stadskärna. - Byggande av de svenska landanslutningarna till . - Studier för projekt 3 Stockholm- . - Effektiv kontroll av obeledsagade enheter vid hamnarna i , och . Gemenskapens stöd inbetalas på inkomsttitel i statsbudgeten. A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling Tabell 14.36 Utgift Tusental kronor 1 644 000 2000 Förslag 1 650 000 Anslaget bekostar återbetalningen av vissa skulder och andra åtaganden staten har inom ramen för de särskilda storstadsöverenskommelserna i och samt bidrag till . Regeringens överväganden har bl.a. godkänt finansieringslösningen för och samt godkänt att återbetalning av redan upptagna lån skall ske med anslag på statsbudgeten (prop. 1997/98:123, bet. 1997/98:TU5, rskr. 1997/98:213). instämde i regeringens bedömning att lån för projekt i skyndsamt bör betalas tillbaka. Staten skall också ersätta , , och kommuner samt för nedlagda kostnader för vissa väganknutna miljöinvesteringar. Av anslaget kommer att användas för att återbetala skulder och andra åtaganden som staten har till följd av det avbrutna genomförandet av . har vidare godkänt en förändrad överenskommelse för . 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU127, rskr. 1997/98:310). För återbetalning av lån m.m. i föreslås att användas. Resterande föreslås att nyttjas för . För den tidigare Göteborgsöverenskommelsen har de berörda kommunerna genom i redovisat det uppdrag regeringen gav dem med stöd av 6 kap. 2 lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL). Av uppdraget framgår att kommunerna skall visa hur de i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose intressen som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av överenskommelsen. I sin redovisning bedömer att berörda riksintressen kan tillgodoses under förutsättning att den fortsatta planeringen bedrivs med stor hänsyn till hushållningsintressena. Vidare redovisas miljökonsekvensbeskrivning av överenskommelsen som godkänts av de berörda kommunerna. redovisning av uppdraget har remitterats. 15 Sjö- och luftfart 15.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar , Handelsflottans kultur- och fritidsråds, och Statens verksamhetsområden. Vidare omfattas bidrag till sjöfarten för att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten samt stöd till kommunala flygplatser. har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra, miljöanpassade och effektiva former. har i uppdrag att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och utveckla statens flygtrafiktjänst och flygplatser. Antalet anställda inom verksamhetsområdet för uppgick till ca 5 010 personer. 15.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 099,3 817,6 837,4 633,7 633,7 633,7 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Inklusive anslaget B2 Transportstöd till . Versamhetsutfall och ekonomiskt utfall - resultat före skattemotsvarighet var , en förbättring med jämfört med föregående år. Budgeterat motsvarande resultat för är -. inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att för inte uppfyllt soliditetsmålet. Detta beror dock på beslut om extra inleveranser från regeringen. verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och att miljöanpassa sjöfarten. - Luftfartsverkskoncernens resultat efter finansiella poster var , en förbättring med jämfört med föregående år. Bedömt motsvarande resultat för är . inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och soliditet. Även räntabilitetsmålet är uppfyllt. Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. Förändringar - ser över verksamhetsstruktur i syfte att kunna identifiera eventuella mål- och rollkonflikter inom organisationen och förbättra effektiviteten samt underlaget för statsmakternas styrning. Även ingår i översynen. - ser över LFV:s verksamhetsstruktur. Översynens förslag skall syfta till att minska eventuella rollkonflikter, renodla verksamhetsstrukturen, utveckla verksamheten och därmed öka effektiviteten i luftfartssektorn. Prioriteringar för - Sjösäkerhets- och miljöfrågorna ges fortsatt hög prioritet. Arbetet inom EU och det internationella arbetet, företrädesvis inom sjöfartsorganisationen , , är för dessa frågor av särskild betydelse. Även inom flyget ges säkerhets- och miljöfrågor fortsatt hög prioritet. Arbetet sker bl.a. inom EU och (). Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Regeringen konstaterar att jämfört med i regleringsbrevet för uppställda mål har uppfyllt utdelningskravet och räntabilitetsmålet. Regeringen konstaterar vidare att soliditetsmålet på inte uppfyllts. Soliditeten uppgick till . Detta beror dock på beslut om extra inleveranser från regeringen. Regeringen konstaterar att jämfört med i regleringsbrevet för uppställda mål har uppfyllt räntabilitetsmålet, soliditetsmålet och utdelningskravet. Revisionens iakttagelser revisionsberättelse för innehåller en invändning. Invändningen avser att underskriven årsredovisning inte har upprättats förrän . (Enligt 20 § förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisningar m.m. skall den underskrivna årsredovisningen avseende det senast avslutade räkenskapsåret, lämnas till RRV för granskning.) Övriga myndigheter under verksamhetsområdet har inte fått några anmärkningar. 15.3 Sjöfart Sjöfartsmarknaden geografiska läge och vårt stora beroende av utrikeshandeln ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. Den sjöledes transporterade utrikes godsvolymen uppgick till (131,för ). Även för transporterna inom är sjöfarten av stor betydelse. av det totala inrikes transportarbetet utgörs av sjötransporter. Färjetrafiken är den sektor inom sjöfarten som utvecklats starkast. lastbils- och järnvägsgods transporterades med färjor. Det totala antalet passagerare till ökade med 440 000 till 19,6 miljoner. Den svenska handelsflottan minskade med sex fartyg. Vid årets utgång var antalet fartyg 412. Den negativa utvecklingen kan nu förväntas upphöra och en viss inflaggning är möjlig efter beslut att höja rederistödet och den överenskommelse om tillfällig anställning av utländsk personal som parterna på arbetsmarknaden träffat. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall resultat före skattemotsvarighet var , en förbättring med jämfört med föregående år. Budgeterat motsvarande resultat för är -. inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att för inte helt uppfyllt soliditetsmålet. Soliditeten uppgick till . Detta beror dock på beslut om extra inleveranser från regeringen. verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och miljöanpassa sjöfarten. Större förändringar verksamhetsstruktur ses över i syfte att identifiera eventuella mål- och rollkonflikter inom organisationen och förbättra effektiviteten samt underlaget för statsmakternas styrning. Även ingår i översynen. Mål - Det övergripande målet för föreslås ligga fast . - Målet för räntabilitet på eget kapital föreslås ligga fast på nuvarande nivå, . - Utdelningskravet, en tredjedel av resultat efter skattemotsvarighet, föreslås oförändrat. - Det långsiktiga målet för soliditeten bör ligga kvar på nuvarande nivå, lägst . - Prisrestriktionen föreslås ligga fast. Farledsavgifterna får öka med högst nettoprisindex, räknat . Prioriteringar Sjösäkerhets- och miljöfrågorna ges fortsatt hög prioritet. Arbetet inom EU och det internationella arbetet, företrädesvis inom FN:s sjöfartsorganisation , , är för dessa frågor av särskild betydelse. En investeringsnivå på föreslås för planperioden 2002. Investeringarna avser till stor del återanskaffningar. I ett gemensamt projekt med hamn utreds tillgänglighets- och säkerhetshöjande åtgärder för att säkerställa anlöp av större containerfartyg och råoljetankers. En oförändrad låneram på föreslås. 15.3.1 Resultatbedömning och slutsatser redovisade för ett resultat före skattemotsvarighet på , en förbättring med jämfört med föregående år. Främsta anledningen till resultatförbättringen är att de sociala kostnaderna, i huvudsak pensionskostnaderna, blev lägre än föregående år. Investeringarna uppgick till . arbete har präglats av arbete i internationella organ med att öka sjösäkerheten och att fortsätta miljöanpassa sjöfarten. Arbetet bedrivs inom ramen för EU och IMO. Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och räntabilitet. Soliditetsmålet på har däremot inte uppfyllts helt på grund av regeringsbeslut om extra inleverans. Soliditeten blev , målet för var . Soliditetsmålet har dock ändrats till lägst för . 15.3.2 Revisionens iakttagelser revisionsberättelse innehåller en invändning. Invändningen avser att underskriven årsredovisning inte har upprättats förrän . Enligt förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisningar m.m. 20 § skall den underskrivna årsredovisningen avseende det senast avslutade räkenskapsåret, lämnas till RRV för granskning. Årsredovisningen har i övrigt upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning m.m., regleringsbrev och övriga beslut för . RRV bedömer årsredovisningen i allt väsentligt rättvisande, varför RRV tillstyrker att resultaträkningen och balansräkningen fastställs. Regeringen har diskuterat invändningen vid en mål- och resultatdialog med och erfar att verket har vidtagit åtgärder för att förseningen inte skall upprepas. 15.3.3 Verksamhetens inriktning m.m. treårsplan Sjösäkerhet och miljö framhåller att frågan om kvalitetskriterier för flaggstater kommer att dominera det internationella sjösäkerhetsarbetet den närmaste framtiden. Samarbetet har lett till ett flertal säkerhetshöjande regler. Däremot har inte alla flaggstater satt reglerna i kraft i sin nationella lagstiftning och/eller organiserat en tillräcklig tillsyn. Detta har uppmärksammats inte bara inom IMO, utan även av EG kommissionen och vissa viktiga sjöfartsnationer. När det gäller tekniska sjösäkerhetsregler är det internationella arbetet, med vissa undantag, inne i ett förvaltande skede. Samma sak gäller de mer operativa frågorna. har successivt ökat sina resurser och insatser inom miljöområdet. Verket har särskilt arbetat med frågan om att införa ekonomiska styrmedel som ett sätt att stimulera sjöfartens miljöanpassning. Som en följd av detta infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter . Genomförandet av Östersjöstrategin, ett åtgärdsprogram för att bl.a. skapa anordningar för mottagning av fartygsgenererat avfall i hamnarna runt , fortsätter. En grundläggande princip är att kostnaderna för att använda mottagningsanordningar inte skall tas ut genom särskilda avgifter, utan bör ingå i de generella hamn-avgifterna. Regeringens överväganden ser över verksamhetsstruktur i syfte att kunna identifiera eventuella mål- och rollkonflikter inom organisationen och förbättra effektiviteten samt underlaget för statsmakternas styrning. Särskilt skall eventuella målkonflikter studeras utifrån de affärsmässiga kraven på hur verksamheten skall bedrivas och andra mål staten lagt fast för miljö- regional-, närings- och transportpolitiken. Regeringen fäster stor vikt vid det arbete bedriver på säkerhets- och miljöområdet. Frågorna har hög prioritet inom ramen för regeringens transportpolitik och det är betydelsefullt att har en fortsatt aktiv roll i det internationella samarbetet på dessa områden. Regeringen uppmärksammar den allt ökande betydelsen av flaggstatsfrågorna. Vikten av att prioritera frågan om flaggstatskontroll framhölls också av regeringen transportpolitiska proposition. kommer därför aktivt och tillsammans med övriga EU länder att verka för tillskapandet av internationella instrument som ställer kvalitetskrav på flaggstaters sjöfartsadministrationer. Det är med tillfredsställelse regeringen noterar att miljödifferentieringen av sjöfartsavgifterna har gett ett gott resultat. 15.3.4 Ekonomiska mål och resurser treårsplan I treårsplan framgår att intäkterna förväntas minska till följd av miljödifferentierade farledsavgifter med ca . En analys visar att intäktsbortfallet från farledsavgifter efter det att öppnats för trafik blir ca . Volymerna i utrikes och inrikes sjöfart beräknas öka perioden 2002. Sammantaget innebär antagandena att intäkterna från farledsavgifterna blir ca lägre än för . kan inte enbart genom egna rationaliseringar kompensera detta intäktsbortfall. Enligt är det angeläget med åtgärder från statsmakternas sida som tydligt signalerar att man till någon del är beredd att justera obalansen mellan kostnader och anslag för fritidsbåtstrafiken (se avsnitt 5.6 B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m.). Som nämndes av regeringen i förra årets budgetproposition genomför ett rationaliseringsprogram. räknar med ett fortsatt rationaliseringsarbete fram . För treårsperioden 2002 blir nettoeffekten av rationaliseringarna en besparing på ca . Treårsplanen, uppdaterad , innebär beräknade resultat efter finansiella poster på , och -för åren 2000 2002. föreslår ingen förändring av målet för ränta-biliteten men påpekar att miljödifferentieringen innebär vissa svårigheter att bedöma hur resultatet påverkas. Anledningen är att det i systemet finns inbyggt återbetalning (restitution) för kväveoxidreducerande investeringar. Nuvarande mål är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. I den ekonomiska planen beräknas räntabiliteten till , och -0,för åren 2000 2002. har beträffande soliditeten förordat att en sänkning bör göras på ett sätt som är till gagn för och handelssjöfarten. Verket föreslår att detta i första hand sker genom en upplösning av resultatutjämningsfonden och motsvarande nedskrivning av verkets anläggningstillgångar. föreslår ingen förändring av nuvarande utdelningsmål som är en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. Den totala inleveransen (utdelning+skattemotsvarighet) beräknas för till och för perioden 2002 till 42,2, 22,2 respektive . föreslår ingen förändring av nuvarande restriktion för prishöjningar som innebär att avgifterna får höjas med högst nettoprisindex. konstaterar dock att det miljödifferentierade avgiftssystemet kan leda till minskade intäkter från farledsavgifterna. föreslår en investeringsnivå 2002 på sammanlagt . Investeringarna avser till stor del återanskaffningar. I ett gemensamt projekt med hamn utreds tillgänglighets- och säkerhetshöjande åtgärder för att säkerställa anlöp av större containerfartyg och råoljetankers. Det finns två farleder till hamnen, Torshamnsleden och Böttöleden. hamn är den enda hamnen i med direktanlöpande linjetrafik till avlägsna marknader, s.k. direktgående trafik. Utvecklingen inom den transoceana linjesjöfarten går i riktning mot ökade fartygsstorlekar. I är de fysiska förutsättningarna att ta emot stora fartyg begränsade. För isbrytningsverksamheten görs betydande investeringar på grund av att de två äldsta isbrytarna och ersätts med tre nya fartyg. Dessa tre nya fartyg kommer inte att ägas av verket. har i stället slutit ett samarbetsavtal med och /S som ger verket tillgång till fartygen under tre vintermånader. används de som s.k. supply fartyg. Investeringskostnaderna för isbrytningsanpassning upp-går till ca för vart och ett av de tre fartygen. Fartygen kommer att levereras 2001. Vad beträffar farleder och utmärkning ligger investeringsnivån på ca . Vidare planeras en återanskaffning av 23 lotsbåtar . Samtliga lotsbåtar förses med avgaskatalysatorer. Investeringarna inom sjökartläggning uppgår till och avser främst återanskaffning av utrustning för sjömätning och sjökortsframställning. Investeringarna fördelas på verksamhetsområden enligt följande. Tabell 15.2 Investeringar för perioden 2000 2001 2002 Farleder 70 250 61 750 40 950 Lotsning 97 650 64 630 43 100 Sjöräddning 2 300 600 1 300 Sjökartläggning 16 595 10 Isbrytning 7 000 Tekniska avd. 1 600 1 100 1 000 Suma investeringar 195 395 138 110 98 150 Regeringens överväganden I budgetpropositionen för föreslog regeringen att soliditeten sänks från till lägst . beslutade i enlighet med förslaget.