prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Finansiering sker genom att anslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt minskas och genom att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier minskas. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen anmälde regeringen att anslaget inte innehöll medel till förvaltning av oljelager. Regeringen angav att den hade för avsikt att föra medel från anslaget A7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. till anslaget A5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Regeringen förbisåg dock att begära godkännande för en sådan överföring. Regeringen tilldelade genom ett regeringsbeslut till förvaltningsanslaget från anslaget A7 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. Detta beslut skall upphävas av regeringen. Då behovet av ytterligare medel kvarstår för anslaget A5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. föreslår regeringen att detta anslag ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier minskas med och genom att anslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt minskas med . A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt minskas för att finansiera utgiftsökningar på andra anslag inom utgiftsområdet. B6 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett ramanslag B6 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) bör åter föras upp och anvisas med . Skälen för regeringens förslag: överfördes ansvaret för frågor rörande vissa kostnader i samband med likvidation av företag från till Patent och registreringsverket (PRV). Verksamheten anslagsfinansierades från anslaget B7 Patent-och registreringsverket: Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer). PRV har på regeringens uppdrag utrett möjligheten att tillämpa avgiftsfinansiering. I avvaktan härpå fördes anslaget inte upp på statsbudgeten för . Efter att ha tagit del av PRV:s utredning är det regeringens bedömning att verksamheten även i fortsättningen bör vara anslagsfinansierad. Ett anslag behövs därmed. De totala utgifterna 2000 beräknas till . Det tidigare ramanslaget för motsvarande ändamål bör åter föras upp på statsbudgeten. Ett anslag på bör nu anvisas. Finansiering sker genom att anslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt minskas med . För resterande kan det anslagssparande som finns kvar på det för samma ändamål anvisade anslaget utnyttjas. Statlig garanti till Efter förslag i kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 12) beslöt (bet. 1994/95:NU28, rskr. 1994/95:445) att staten skulle kunna medverka i finansieringen av utvecklingsverksamhet avseende flygmotorer genom att statliga garantier på beviljades . Ett ramavtal utarbetades av och . Avtalet anmäldes till Europeiska kommissionen som bedömde att det faller under statsstödsreglerna eftersom avtalet enligt kommissionen innehåller ett stödelement. Mot bakgrund av de diskussioner som förts med Europeiska kommissionen angående villkoren för garantierna samt statens krav på avgifter för garantier, vill regeringen informera om att här aktuell statlig garanti inte kommer att ställas ut. E5 Näringslivsutveckling i I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: För att finansiera utgifter för integrationsfrämjande åtgärder i får medel under anslaget E5 Näringslivsutveckling i användas. Skälen för regeringens förslag: Tillkomsten av förbindelsen över ger viktiga bidrag till den ekonomiska utvecklingen, inte bara i utan i hela . Det intensiva integrationssamarbetet med i har skapat stora tillväxtmöjligheter som är mätbara redan för . Inför Öresundsförbindelsens öppnande intensifieras det svensk-danska samarbetet. Stora krav och förväntningar ställs på att regeringarna aktivt bidrar tillsammans med de regionala organen för att underlätta integrationen. Flera projekt i syfte att främja integrationen i är aktuella. Det gäller främst etablering av en gemensam svensk-dansk informationsfunktion som skall bidra till att främja rörligheten i området, inrättandet av ett informationskontor i som i samarbete med lokala myndigheter kan ge service direkt åt medborgarna och näringslivet och ett projekt för marknadsföring av internationellt. De angivna projekten medför utgifter 2003. Den danska regeringen och lokala myndigheter i kommer att svara för en del av finansieringen av projekten. Även den behöver bidra med stöd till verksamheten. Ytterligare projekt för att främja integrationen i regionen kommer att bli aktuella. Utgifterna för beräknas till . De samlade utgifterna för perioden beräknas till . F1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget F1 minskas för att finansiera utgiftsökningar på andra anslag under utgiftsområdet. F2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F2 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget bör höjas för att skall kunna fortsätta arbetet med prisinformation till konsumenter, bl.a. som ett led i att stärka konkurrensen på framför allt dagligvarumarknaden. Ökningen finansieras genom att anslaget F1 minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att genomföra den i inledningen till förslaget till tilläggsbudget beskrivna tekniska justeringen ökas anslaget . F7 Bidrag till miljömärkning av produkter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F7 Bidrag till miljömärkning av produkter ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att ge SIS Miljömärkning möjlighet att förbereda det kommande ordförandeskapet i EU och ordförandeposten i () behövs ytterligare resurser och anslaget behöver därför höjas. Finansiering sker genom att anslaget F1 minskas med motsvarande belopp. 5.4.23 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting A2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting får användas för vissa utredningsinsatser avseende en utvecklad uppföljning av verksamhet och ekonomi. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har strävat efter att förstärka och utveckla uppföljningen av verksamheten och ekonomin i kommuner och landsting. Ett inslag är det pågående utvecklingsarbetet i syfte att skapa en databas. Det finns skäl att göra ytterligare satsningar för att få ett bättre underlag för uppföljning och även för att på olika sätt försöka stimulera effektiviseringsarbetet i kommuner och landsting. Ett sådant arbete kräver dock särskilda resurser och måste pågå . Regeringen beräknar att behöver användas för sådant arbete. Av dessa medel beräknar regeringen att högst kommer att tas i anspråk . Enligt regeringens uppfattning bör medlen på anslaget kunna användas för vissa utredningsinsatser. I första hand bör insatserna ta sikte på att åstadkomma ett utvecklat uppföljningsarbete utifrån de möjligheter som den kommunala databasen skapar, bl.a. genom att verka för en ökad användning av nyckeltal för att jämföra kommuner och landsting. Andra insatser som kan göras är att bedriva tvärsektoriella effektivitetsstudier i den samlade kommunala verksamheten och att sprida de erhållna kunskaperna till kommuner och landsting. 6.1 Inledning Offentliga sektorns inkomster består av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till av löneskatter, dvs. inkomstskatt och socialavgifter, av skatt på varor och tjänster och av kapitalskatter. Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster under prognos perioden framgår av tabell 6.1. De periodiserade skatterna, som ligger till grund för offentliga sektorns finansiella sparande och statsbudgetens inkomster, ökar under prog nosperioden med . Den årliga ökningen varierar . Den relativt svaga utvecklingen förklaras dels av första steget i den skattereform regeringen aviserade i budgetpropositionen , dels att inte ingår i den offentliga sektorn. Korrigerat för dessa båda ändringar uppgår förändringen till 47 i stället för redovisade . Den största ökningen redovisas 2001, men i beräkningen förutsätts då att omräkningsförfarandet av fastigheternas taxeringsvärden återinförs samt att skattesatsen för hyresfastigheter återgår till . Sammantaget innebär förändringen av fastighetsbeskattningen att skatteintäkterna ökar med . För regeringens överväganden om fastighetsskatten hänvisas till kapitel 8. I de redovisade beräkningarna har inte hänsyn tagits till eventuella ändringar av införselregler och skattesatser för tobak och alkohol. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har de periodiserade skatterna ökat med . En stor del av ökningen, , förklaras av en högre prognos för realisationsvinster. Tabell 6.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent 1999 2000 2001 2002 2003 Offentlig sektor, periodiserade skatter 1 233 Årlig förändring Procent 21 2,0 48 4,4 41 3,6 44 3,7 Diff. BP2000 19 14 21 24 Offentlig sektor, enligt nationalräkensk aperna Skatter Övr. 1 066 144 1 210 1 106 138 1 244 1 154 138 1 292 1 199 144 1 343 Årlig förändring Skatter Procent 45 3,9 Diff. BP2000 Skatter Övr. Statsbudgetens inkomster Skatter Övr. 718 66 784 Årlig förändring Skatter Procent -26 -3,8 31 4,6 Diff. BP2000 Skatter Övr. 20 -2 18 30 -2 28 30 -3 27 31 -3 27 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. Den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål, baseras på skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna (NR). Skatterna enligt NR följer i stort utvecklingen av de periodiserade skatterna. Statsbudgetens skatteinkomster ökar under prognosåren med . minskar däremot inkomsterna med . Nedgången beror främst på pensionsomläggningen och den beslutade skattereformen. Pensionsomläggningen innebär att ytterligare förs över till pensionssystemet medan skattereformen minskar inkomsterna med . ökar inkomsterna endast med , vilket bl.a. beror på en stor slutreglering av kommunalskatt om . Övriga inkomster ökar med . De årliga förändringarna är däremot mycket stora och förklaras av planerade försäljningar av statligt aktieinnehav samt utdelningar på statligt aktieinnehav. planeras försäljningar om medan endast planeras för de återstående åren. I beräkningarna ingår även en stor engångsutdelning om från förvaltningsaktiebolaget . 6.1.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i Bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 6.2 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen . I jämförelse med budgetpropositionen har både timlönen och sysselsättningen (antal arbetade timmar) justerats upp samtliga år. Den utbetalda lönesumman beräknas öka , vilket är högre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Schablonmässigt innebär en ökning av lönesumman med en procentenhet att utbetalda löner ökar med och skatteintäkterna med . Hushållens konsumtionsutgifter har i löpande priser reviderats upp , vilket framför allt påverkar intäkterna från mervärdesskatt. Tabell 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. 2000 2001 2002 2003 Timlön Diff. mot BP2000 3,5 0,3 3,5 0,5 3,5 0,5 3,5 Arbetade timmar Diff. mot BP2000 1,8 0,3 0,9 0,4 0,3 0,1 0,3 mot BP2000 5,2 0,6 4,4 0,9 3,8 0,6 3,8 Hushållens konsumtionsutgifte r i löpande priser Diff. -0,2 3,6 mot BP2000 0,8 -0,2 1,9 0,2 1,8 0,0 1,8 mot BP2000 36 600 0 36 900 0 37 600 0 38 300 mot BP2000 232 600 0 239 100 -400 248 400 100 257 800 Övre skiktgräns Diff. mot BP2000 374 000 0 384 400 -800 399 300 -100 414 400 I jämförelse med budgetpropositionen har både de löne- och konsumtionsbaserade skattebaserna justerats upp. Den något lägre prisutvecklingen påverkar skiktgränserna. 6.1.2 Regeländringar I beräkningarna har hänsyn tagits till regeringens proposition, Ett informationssamhälle för alla , prop. 1999/2000:86, i vilken regeringen bland annat föreslår en skattereduktion för anslutning till bredband. Då den exakta utformningen av stödet och fördelningen mellan olika sektorer ännu inte är klar har fördelningen gjorts schablonmässigt. Vad avser omräkningen av fastigheternas taxeringsvärden samt återgång till skatteuttag för bostadshyreshus 2001 har regeringen ännu inte tagit ställning (se kapitel 8). Beräkningen av skatterna baseras därför på att omräkningen i sin helhet återinförs. I beräkningen har inte heller hänsyn tagits till eventuella ändringar i införselregler eller skattesatser vad avser skatt på alkohol och tobak. Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Som exempel kan nämnas att företagens inkomstskatt minskar med , trots att den underliggande utvecklingen uppgår till . beslutade regeländringar gällande skatteutjämningsreserv och periodiseringsfond medför en minskning av intäkterna med 2001. Tabell 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar Miljarder kronor 1999 2000 2001 Statlig inkomstskatt Höjd skiktgräns statlig skatt Allm. pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB 200-kronan Begränsat avdrag för allm. Höjd skiktgräns -5,7 -4,2 -0,2 -1,3 -0,8 1,4 -2,2 pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Allm. pensionsavgift till Medelutdebitering 200-kronan Begränsat avdrag för allm. Kyrkans skiljande från staten -0,7 -0,3 -1,7 1,3 -5,9 -0,1 1,0 5,0 -11,8 Skattereduktion Låg och medelinkomsttagare för allm. -3,2 -3,2 -15,8 -15,8 av periodiseringsfonder Återföring av skatteutjämningsreserv upphör Förlängd periodiseringsfond Höjd periodiseringsfond till -2,5 -2,5 -3,3 1,5 -2,1 -2,7 Socialavgifter o allm. pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Allm. pensionsavgift till Sänkt avgiftsuttag till Anställningsstöd 0,9 0,9 -2,1 0,5 -1,2 -1,4 -0,9 -0,9 Fastighetsskatt Markvärdet vattenkraft till 0,Hyreshus till Hyreshus till Hyreshus värdeår 89/90 till Återinfört omräkningsförfarande -2,0 -1,2 -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 7,3 0,9 0,5 0,2 5,7 Energiskatter Höjda energiskatter Sänkta energiskatter jordbruk 1,7 1,8 -0,1 -0,3 -0,3 Övrigt Avfallsskatt Återköp av egna aktier Kompetensutveckling Bredbandsanslutning 0,8 1,3 -0,5 -2,0 -1,2 -0,8 Anm: BB avser prisbasbelopp. Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 6.3 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna . Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att redovisade belopp avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar måste beaktas. 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 6.4 redovisas offentliga sektorns skatteintäkter 1998 2003. 6.2.1 Inkomstskatt hushåll Statlig inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 31,9 28,6 29,8 31,6 35,0 37,2 Diff. BP2000 0,0 0,0 0,7 1,4 1,5 beräknas den statliga inkomstskatten minska med . Förklaringen är dels att brytpunkten för uttag av inkomstskatt höjts , dels att det fasta beloppet om utgör en inkomstskatt 1999. Den relativt svaga utvecklingen beror på att skiktgränsen för uttag av både 20 och 25 procents statlig inkomstskatt justerats upp för att minska antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt. Justeringen minskar skatteintäkterna med . Åren därefter beräknas intäkterna öka beroende på högre reallöner. Den relativt stora ökningen 2002 förklaras av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Tabell 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter Inkomstår 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomstskatter 411,6 435,1 431,7 447,5 464,9 483,8 Hushåll 350,9 369,4 361,3 374,6 388,9 405,2 skatt 306,4 322,8 330,9 344,1 355,7 370,3 Statlig skatt 31,9 28,6 29,8 31,6 35,0 37,2 Skatt på kapital 12,7 20,4 18,5 17,3 16,9 16,8 Skattereduktioner m.m. -0,1 -2,4 -17,8 -18,3 -18,6 -19,1 Företag 56,5 61,7 66,3 68,9 71,9 74,4 Inkomstskatt 45,8 51,3 53,3 52,6 54,8 57,2 Avkastningsskatt 11,9 10,6 12,8 16,2 16,9 17,1 Skattereduktioner m.m. -1,1 -0,1 0,2 0,1 0,1 0,1 Övriga inkomstskatter 4,1 4,0 4,0 4,0 4,1 4,2 Socialavgifter och allmän pensionsavg. 330,4 351,9 365,7 380,5 394,5 409,4 Arbetsgivaravgifter 256,8 271,6 284,1 296,7 308,0 319,7 Egenavgifter 6,8 7,3 7,6 8,0 8,3 8,6 Allmän pensionsavgift 56,7 60,3 63,2 65,3 67,4 69,7 Särskild löneskatt 15,9 18,5 17,8 18,6 19,3 19,9 Nedsättningar -5,7 -5,9 -7,1 -8,1 -8,4 -8,6 Skatt på egendom 36,8 36,6 36,2 44,3 45,5 46,7 Fastighetsskatt 24,8 23,3 23,1 30,4 31,4 32,3 Förmögenhetsskatt 6,0 6,6 6,7 7,4 7,6 7,7 Arvs- och gåvoskatt 2,0 2,2 2,1 2,1 2,2 2,2 Stämpelskatt 4,0 4,5 4,3 4,4 4,4 4,5 Skatt på varor och tjänster 241,4 254,9 268,7 278,0 287,0 296,3 Mervärdesskatt 160,5 173,0 183,5 191,9 199,6 207,6 Tobaksskatt 7,4 7,4 7,4 7,4 7,4 7,5 Skatt på etylalkohol 4,6 4,7 4,7 4,5 4,5 4,4 Skatt på vin m.m. 3,2 3,4 3,4 3,5 3,7 3,8 Skatt på öl 2,2 2,5 2,4 2,5 2,6 2,7 Skatt på energi 50,3 50,4 52,1 52,7 53,4 54,2 Skatt på annonser och reklam 1,2 1,0 1,1 1,1 1,2 1,2 Skatt på vägtrafik 6,1 6,6 6,7 6,8 6,9 7,0 Skatt på import 3,8 3,6 3,7 3,8 4,0 4,3 Övrigt 3,3 3,3 4,9 4,9 5,0 5,0 Restförda skatter m.m. -0,6 0,4 -2,4 -1,9 -2,7 -3,0 Offentliga sektorns skatteintäkter 1 019,5 1 078,9 1099,9 1148,4 1 189,3 1 233,2 varav Kommunalskatt 306,4 322,8 330,9 344,1 355,7 370,3 Avgifter till pensionssystemet m.m. 111,8 110,7 145,9 151,6 157,0 162,7 Statens skatteintäkter 601,3 645,4 623,2 652,7 676,6 700,2 Förändringen jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förklaras av högre reallöner. Skatt på kapitalinkomster Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 12,7 20,4 18,5 17,3 16,9 16,8 Diff. BP2000 3,2 8,5 9,6 8,9 8,9 Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på intäktsräntor, realisationsvinster och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 1999 beräknas öka med jämfört med . Ökningen förklaras av högre realisationsvinster och ränteinkomster samt lägre utgiftsräntor. beräknas intäkterna minska främst till följd av högre utgiftsräntor som medför ökade skattereduktioner. Realisationsvinster tillhör de inkomster som är mycket svåra att prognostisera. Förändringen mellan åren kan uppgå till , vilket framgår av diagram 6.1. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har realisationsvinsterna justerats upp kraftigt. I beräkningen till budgetpropositionen gjordes en nedjustering jämfört med ekonomiska vårproposition. Nedjusteringen gjordes utifrån det preliminära taxeringsutfallet avseende . Det slutliga taxeringsutfallet visade dock att beräkningen till vårpropositionen i stort sett var korrekt. och framåt har en ytterligare uppjustering gjorts utifrån de kompletteringsbetalningar som hushållen gjort avseende samt tillgångsprisernas fortsatt starka utveckling. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning Exkl. kyrkan 306,4 BP2000 0,6 1,8 5,0 7,2 8,5 Anm: Differensen mot BP2000 är exkl. kyrkoskatten. Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur timlön, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. Inkomstskatten beräknas öka med . Av ökningen förklaras av att det fasta beloppet om utgör en inkomstskatt 1999. tillhör organisatoriskt ej längre den offentliga sektorn. Trots att kyrkoskatten avskaffas, vilket innebär ett bortfall om , beräknas intäkterna öka med . Av denna ökning förklaras av den reducerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift och av en högre medelutdebitering . Den underliggande förändringen uppgår dock till . Åren därefter beräknas skatteintäkterna öka med , vilket främst förklaras av högre timlöner. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna över hela perioden, bl.a. till följd av högre timlön och ökad sysselsättning samt högre utdebitering. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning -0,1 -2,4 -17,8 -18,3 -18,6 -19,1 Diff. BP2000 -0,4 0,0 0,0 -0,1 -0,2 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift, expansionsmedelsskatt och fram sjömansskatt. Skattereduktioner utgörs av reduktion för reparation, om- och tillbyggnad (), skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt skattereduktion för allmän pensionsavgift. Möjligheten att erhålla ROT-avdrag upphörde . Skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften uppgår till av den debiterade avgiften. Nettot av skattereduktioner och övriga skatter visar ett underskott . Underskottet 1999 förklaras av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare vilken beräknas till . tillkommer skattereduktionen för allmän pensionsavgift, som beräknas uppgå till . Åren därefter stiger underskotten, främst till följd av högre skattereduktion för allmän pensionsavgift. Utfallet blev lägre än i beräkningen till budgetpropositionen . Detta förklaras av att ROT-avdraget blev högre än förväntat. Förändringarna för åren därefter beror främst på högre skattereduktion för allmän pensionsavgift. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 45,8 51,3 53,3 52,6 54,8 57,2 Diff. BP2000 -0,2 -0,1 0,2 0,1 0,2 Utvecklingen av inkomstskatten påverkas av vinstantaganden, regelförändringar och extraordinära intäkter. ökar inkomstskatten med . av ökningen avser skatt på den realisationsvinst som uppkom vid det statliga bolaget försäljning av aktieinnehavet i & . Resterande del av ökningen förklaras av förbättrade vinster för företagen. Trots de extraordinära intäkterna 1999 ökar inkomstskatten 2000 med . Återföringar från tidigare avsättningar till periodiseringsfonder beräknas öka intäkterna med . Dessutom antas företagens vinster öka med . minskar intäkterna med . höjs avdragstaket för avsättning till periodiseringsfond från av inkomsten, vilket beräknas minska intäkterna med . Intäkterna minskar med ytterligare på grund av att återföringar från företagens skatteutjämningsreserver upphör . Detta motverkas dock delvis av att skatt på återföringar från periodiseringsfonder beräknas bli högre än föregående år och att företagens vinster antas öka .