prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Styrelsen slår fast att det inte är möjligt att i detalj ange de krav på kompetens som skall ställas på alla chefsfunktioner eller hur rekryteringen skall gå till. Därför bör polismyndigheterna åläggas att utarbeta personal- och kompetensutvecklingsprogram med planer för chefsrekrytering, chefsutveckling och karriärväxling. Programmen skall ligga till grund för myndigheternas planering och kan också sammanställas till en totalbild av chefsförsörjningen inom polisväsendet. Genom att många av de högre chefsbefattningarna tillsätts av skapas förutsättningar för ett objektivt anställningsförfarande där kraven kan bedömas lika och på en jämn nivå. avser att följa upp myndigheternas verksamhet på området inom ramen för budget- och resultatdialogerna samt genom inspektionsverksamheten. Samlad kunskap om chefssituationen inom polisen kommer att finnas hos Ledarskaps- centrum, den särskilda enhet inom , som har byggts upp vid för att tillgodose behovet av kompetens på chefsutvecklingsområdet inom polisväsendet. Regeringen anser att utgångspunkter när det gäller utvecklingen av chefsfunktionen ligger väl i linje med de höga krav som måste ställas på chefer inom polisväsendet. Det är viktigt att det på lokal nivå, inom varje polismyndighet, finns ett uttalat och tydligt ansvar för chefsfrågorna. Flera polismyndigheter, bl.a. myndigheterna i och , har utformat egna chefsutvecklingsprogram med en hög ambitionsnivå. Ett lokalt ansvar för chefsförsörjningen förutsätter att myndigheterna, särskilt de mindre, kan få stöd i det arbetet från central nivå. Likaså måste det på central nivå finnas instrument för att fortlöpande följa upp och analysera utvecklingen. Den avdelning som är under uppbyggnad på skapar förutsättningar för den nödvändiga centrala kompetensen på området. Regeringen avser att i regleringsbrevet uppdra åt att redovisa hur chefsrekryteringen och chefsutvecklingen inom polisväsendet utvecklas och att analysera behovet av ytterligare åtgärder. *Jämställdhet m.m. ambitionen för polisväsendet är att det skall finnas både kvinnor och män inom samtliga anställningskategorier och att könsfördelningen inom alla kategorier skall bli jämnare. Särskilda satsningar görs för att öka antalet kvinnor i chefsställning samt för att ge särskilt stöd till kvinnliga chefer. Polisväsendet har genomfört undersökningar om förekomsten av sexuella trakasserier mot kvinnligt anställda, såväl civilanställda som poliser. arbetar med ett handlingsprogram mot sexuella trakasserier. * Komplement till polisen i glesbygd Stora delar av vårt land är så glest befolkade att det i realiteten saknas förutsättningar för att där upprätthålla en polisiär närvaro av samma slag som i tätorterna. Det är enligt regeringens mening nödvändigt att förutsättningslöst pröva olika möjligheter att komplettera polisens insatser i sådana områden och vid särskilda tillfällen även i tätare bebyggelse. har på regeringens uppdrag beskrivit förutsättningarna för att ta andra myndigheter eller icke polisutbildade personer i anspråk för uppgifter som normalt utförs av polis. Styrelsen redogör för de nuvarande förhållandena på området. När det gäller den framtida utvecklingen framhåller att ett system som skulle kunna betecknas som en reservpolis bör övervägas som ett komplement till den befintliga polisorganisationen, särskilt i glesbygdsområden. Ett sådant system skulle kunna bygga på den befintliga beredskapspolisorganisationen. Även andra lösningar bör prövas. En möjlighet kan t. ex. vara att fjällräddarna får ytterligare uppgifter av polisiär art i fjällområdet. Efter beredning inom avser regeringen att ta ställning i frågan . 4.6.7 Informationsteknik (IT) * Modern informationsteknik skall hjälpa till att göra polisen effektivare Som ett led i rationaliseringsarbetet behöver polisen utnyttja de möjligheter som ny teknik erbjuder. Verksamheten kan på så sätt bli bättre och effektivare. Utvecklingen av IT-system syftar till att förbättra och effektivisera såväl kärnverksamheten som administration och resultatredovisning. infördes en ny lagstiftning om polisens register. Syftet har varit att anpassa lagstiftningen till den nya informationstekniken. Polisens arbete effektiviseras som skyddet för enskildas integritet ligger på en hög nivå. Enskildas möjligheter till insyn och kontroll i Säkerhetspolisens register förstärks genom lättnader i sekretessen. Polisdatalagen innehåller dels allmänna bestämmelser om polisens befattning med personuppgifter, dels särskilda bestämmelser om register. De särskilda bestämmelserna gäller kriminalunderrättelseregister, DNA-register, fingeravtrycks- och signalementsregister samt . * Ett omfattande utvecklingsarbete har redovisat de åtgärder som vidtagits för att påskynda utvecklingen av nya IT-system som behövs för att rationalisera verksamheten. Styrelsen har också redovisat kostnader för IT-utvecklingen och gjort en bedömning av den rationaliseringseffekt som uppnåtts. Den första etappen i etableringen av en för polisväsendet gemensam modern avslutades . Den nya kommunikationslösningen DART har skapat bättre förutsättningar för en effektiv kommunikation och rationell drift. Likaså har den nya basarbetsplatsen, som innebär att alla arbetsplatser inom polisväsendet kommer att vara lika, medfört att spridningen av nya system förenklats avsevärt. En första etapp av DurTvå, ett stöd för förundersökningsprocessen, är färdigställd och påbörjades arbetet med etapp två, som är ett stöd för tvångsmedelshanteringen. Rutiner har också utvecklats för elektronisk överföring av uppgifter från polisens anmälningsregister RAR till åklagarnas ärendehanteringssystem Brådis, vilket innebär en avsevärd förenkling av åklagarväsendets kansliarbete. upphandlades ett nytt stödsystem för polisväsendets kommunikationscentraler. Efter tester har systemet tagits i provdrift vid i . Det kompletta systemet (med bl a telefoni- och radiointegration) kommer att provas vid i . ansvarar för alla förberedelser och åtgärder som är förenade med den operativa anslutningen till , även teknikfrågorna. avslutades upphandlingen av (). har de övriga nordiska ländernas uppdrag att leda och samordna arbetet med anpassning och driftsättning av den upphandlade produkten. Kostnaden för nyutveckling och vidareutveckling av IT-system som är gemensamma för polisväsendet uppgick enligt till . Spridningen av DART har medfört vissa rationaliseringsvinster. Eftersom inga nya system i övrigt har driftsatts för kontinuerlig drift har inga ytterligare rationaliseringsvinster uppnåtts. Regeringen har fattat beslut om utveckling av nya register för misstanke- och belastningsuppgifter. Till grund för beslutet låg krav på skydd för enskildas integritet, högre rationalitet och bättre förutsättningar för ett smidigt samarbete mellan myndigheterna inom rättsväsendet. försenades utvecklingen av registren och de har inte, som planerats, kunnat tas i bruk . har omorganiserats och beslut har fattats att befintliga system skall millenniesäkras. målsättning är emellertid att de nya systemen skall kunna tas i bruk . Modern informationsteknik kan hjälpa till att utveckla verksamheten också när det gäller brottsutredningar. Det är därför glädjande att DurTvå har utvecklats planenligt eftersom det systemet syftar till att effektivisera utredningsarbetet genom att förkorta handläggningstiderna. Det är nu viktigt att de återstående etapperna utvecklas på samma sätt. * Ett gemensamt system för mobil kommunikation bereds utredningens betänkande Ett tryggare , Ett gemensamt system för mobil kommunikation (SOU 1998:143). Utredningen har föreslagit att ett landstäckande gemensamt radiosystem baserat på TETRA-standard införs i landet och att följande myndigheter skall delta i ett sådant gemensamt nät: Ordning och säkerhet (polis och tull) (och statlig) Hälso- och sjukvård (landstingen) Försvarsmakten (för samverkan med civila myndigheter) Alarmeringen (SOS Alarm) Dessutom föreslår utredningen att även övriga samhällsviktiga verksamheter, som har uppgifter under höjd beredskap och under svåra påfrestningar i fred, bör delta i det gemensamma nätet. Utredningen gör bedömningen att det är viktigt att beslut i frågan fattas , eftersom det förutses ta innan det nya systemet kan tas i operativ drift. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . 4.6.8 Säkerhetspolisen och * Säkerhetspolisens verksamhet skall vara så öppen som möjligt Möjligheten till insyn i Säkerhetspolisens verksamhet har ökat. Den hemliga förordning som i vissa delar styrt Säkerhetspolisens registreringar har upphävts och ersatts av polisdatalagen (1998:662) som trädde i kraft . upphävdes den absoluta sekretess som tidigare gällt för bl.a. innehållet i Säkerhetspolisens register. råder en presumtion för sekretess om inte tillräckligt starka skäl kan anföras för motsatsen. Förändringen innebär att det har blivit möjligt för enskilda att ta del av bl.a. sådana historiska uppgifter som saknar betydelse för Säkerhetspolisens verksamhet. Säkerhetspolisens strävan att redovisa sin verksamhet på ett så öppet sätt som möjligt har fortsatt. I sin öppna verksamhetsberättelse har Säkerhetspolisen lämnat ut uppgifter om antalet anställda och dessutom visas en organisationstablå. konstaterade i sin verksamhetsberättelse för och fram till att det inte fanns anledning till anmärkningar mot Säkerhetspolisens sätt att sköta sina registreringar i . redovisade ett regeringsuppdrag att undersöka vissa frågor om hanteringen av person-uppgifter i samband med personalkontroll enligt personalkontrollkungörelse. Uppdraget kunde dock inte fullföljas helt. Nämnden fick därför i uppdrag att utreda vilka som har drabbats i sina anställningsförhållanden på grund av att uppgifter ur Säkerhetspolisens register har lämnats ut och vilken skada de har lidit. Uppdraget skall redovisas . Som framgått kommer framtida verksamhet att behandlas av utredningen om en central kraftsamling i kampen mot den organiserade brottsligheten. Regeringen beslutade att tillsätta en kommission för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet. Syftet med kommissionen är att den skall kartlägga och granska den författningsskyddande verksamhet som de svenska säker-hetstjänsterna bedrivit när det gäller hot som härrör ur inrikes förhållanden. Uppdraget är avsett att resultera i ett samlat, uttömmande och definitivt klarläggande av säkerhetstjänsternas inrikes verksamhet. Utredningsarbetet skall redovisas till regeringen . 4.6.9 överlämnade till regeringen en rapport (Ju 1999/3116) som behandlar vissa frågor om beredskapsstyrkan. Styrelsen fastslår att det även fortsättningsvis bör finnas en polisiär styrka med uppgift att bekämpa terroraktioner och att styrkans verksamhetsområde bör vidgas. Den nuvarande begränsningen till enbart terroraktioner har enligt medfört betydande tillämpningsproblem. Styrelsen föreslår därför att styrkan skall kunna sättas in i sådana fall där en polis-operativ bedömning visar att det är lämpligt på grund av de särskilda kunskaper som styrkans personal har. Någon formell begränsning av styrkans verksamhetsområde bör enligt styrelsen inte finnas. Styrkan bör enligt förslag även i fortsättningen ha organisatorisk hemvist vid i . Inom polismyndigheten skall styrkan ha en särställning som innebär att den får arbeta sammanhållet, att den har en särskild budget och att den har en handlingsplan. Handlingsplanen bör enligt förslaget ange bl.a. vilken utrustning som måste finnas tillgänglig för att styrkan skall kunna fullgöra sin huvuduppgift. Handlingsplanen skall också följas upp med en årlig verksamhetsberättelse. Rikspolissstyrelsen skall enligt förslaget ta ett fastare grepp om verksamheten . Enligt förslaget bör det inte krävas något beslut av för att styrkan skall kunna tas i anspråk. En sådan prövning bör enligt styrelsen kunna göras av i på det sätt som vid interna eller externa förstärkningsrörelser av t.ex. piketen. För att betona att styrkan är en nationell resurs bör den kallas . Samtliga länspolismästare har enligt rapporten ställt sig bakom styrelsens förslag. Regeringen och även justitieutskottet har tidigare understrukit att beredskapsstyrkans integration med piketen vid inte fick resultera i att den mycket höga kompetens som finns samlad inom beredskapsstyrkan tunnades ut (prop. 1996/97:1 och JuU 96/97:1 s 25). Enligt regeringens bedömning har förutsättningarna för att bibehålla beredskapsstyrkans kompetens försämrats efter integrationen. Det är tydligt att de formella begränsningar som finns beträffande styrkans verksamhetsområde är mindre lämpliga. De förslag som nu har lämnat bör ge goda förutsättningar för en gynnsam utveckling av styrkans fortsatta verksamhet. Regeringen avser därför att genomföra de förordningsändringar som behövs för att förslag skall kunna genomföras. Regeringen noterar att har för avsikt att, efter samråd med i , se över de föreskrifter och allmänna råd som finns för styrkans verksamhet. Vidare avser att informera polismyndigheterna om den särskilda kompetens som finns vid styrkan och bevaka att myndigheterna inte av ekonomiska skäl avhåller sig från att använda styrkan. Regeringen har också inhämtat att avser att göra en särskild utvärdering av styrkans verksamhet när förflutit efter det att de föreslagna ändringarna har genomförts. 4.6.10 Beredskapspoliser Beredskapspolisen består av totalförsvars- pliktiga som är krigsplacerade med civilplikt vid en polismyndighet. Verksamheten regleras genom lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och förordningen (1986:616) om beredskapspolisen. Beredskapspolis har fått kallas in under höjd beredskap eller när Regeringen beslutat att det behövs för försvarsberedskap. Beredskapspolisen skall framför allt delta i polisverksamhet som har anknytning till befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringen har (SFS 1999:726) öppnat möjligheten att använda beredskapspoliser även när det inte är höjd beredskap eller behövs för försvarsberedskap. Beredskapspoliser som ingått avtal med om sådan tjänstgöring kan kallas in till polismyndigheterna då samhället utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Regeringen beslutar på framställning av när beredskapspoliserna skall få kallas in. Begreppet särskilt svår och påfrestande situation är avsett att täcka de situationer som ansetts utgöra svår påfrestning på samhället i fred. Detta begrepp finns analyserat i proposition Beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred (prop, 1996/97:11) och i departementspromemoria Skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:38) De situationer där det kan bli aktuellt att kalla in beredskapspoliserna är framför allt sådana som medför allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner och därmed fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa eller fara för mycket omfattande skador på miljön eller egendom. Förändringarna träder i kraft och är en del i regeringens arbete med beredskapen inför . 4.6.11 Poliser i fredsfrämjande insatser *tar över huvudmannaskapet för polispersonal som tjänstgör i internationella fredsfrämjande insatser beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till riktlinjer för insatser med civilpoliser i internationell verksamhet (Civilpolis- utredningen). Utredaren skulle bl.a. bedöma den framtida internationella efterfrågan av svenskt deltagande i insatser med civila poliser samt lämna förslag på hur verksamheten med svenska civilpolisinsatser kan organiseras och administreras. I betänkandet Polis i fredens tjänst (SOU 1997:104) föreslog utredaren bl.a. att huvudmannaskapet för polispersonal i internationell fredsfrämjande verksamhet skall överföras från Försvarsmakten till samt att det vid skall tillskapas en Polisens utlandsstyrka för vilken anställningsvillkoren är likartade dem som gäller för personal i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. I saknas enligt utredningen ett samlat ansvar för den internationella polisiära verksamheten. Varken eller Försvarsmakten har uttryckligen tilldelats ett sådant ansvar. Den nuvarande ordningen innebär istället att utför rekryteringen utan formellt uppdrag och att Förs-varsmakten ansvarar genom Försvarets internationella kommando () för utbildning, utrustning och administration av poliserna de ingår i utlandsstyrkan inom Försvars-makten. Även om samarbetet myndigheterna emellan fungerar väl medför det nuvarande systemet nackdelar. De osäkra ansvarsförhållandena hindrar långsiktig planering och metodutveckling av internationella polisinsatser i fredsfrämjande verksamhet. Syftet med de föreslagna ändringarna är att åstadkomma en effektivare organisation för internationella polisinsatser utan att förlora de fördelar som det nuvarande systemet erbjuder. Förändringarna skall också ses i ljuset av att efterfrågan på poliser i sådan tjänst bedöms öka . Insatser med poliser kommer då i ökad utsträckning att ingå som en del i humanitärt stöd och utvecklingsbistånd i samband med återskapande eller uppbyggnad av rättsväsendet i ett konfliktområde. Utredningen anger vidare bl.a. följande skäl för sina förslag. Frågor om utveckling av civilpolisverksamheten när det gäller metod- och dok-trinfrågor kan förväntas drivas med större kraft om uppgiften läggs på . Personalfrågor under utlandsvistelsen kommer att kunna hanteras på ett bättre sätt och polisernas erfarenhet av utlandstjänstgöringen kommer att kunna utnyttjas bättre och mer systematiskt inom polisorganisationen. Den polisinriktade specialutbildningen inför uppdragen kan på ett bättre sätt än utformas för att passa just den verksamhet i vilken polismannen skall delta. Utredningen betonar också vikten av att ta tillvara de fördelar som finns i det nuvarande systemet. Dit hör särskilt den till stor del sammanhållna utbildningen av militär och polisiär personal, det goda samarbetet mellan och Försvarsmakten, det effektiva utnyttjandet av Försvarsmaktens samlade resurser för transporter samt förrådshållnings- och utrustningsfrågor. Förslaget har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i arkiv, (dossier HP 48 N/Allmänt). , , polismyndigheterna i , , , , och län, Svenska Ambassaden i , SIDA, Försvarshögsskolan samt FOA har i yttranden uttryckt sig positiva till förslaget att övertar huvudmannaskapet. Försvarsmakten, Röda Korset och den särskilde utredaren vid Försvarsdepartementet av utbildning för internationella insatser har i yttrande ansett att Försvarsmakten bör kvarstå som huvudman. Röda Korset och utredaren har vidare ansett att frågan bör utredas i särskild ordning. Övriga remissinstanser som svarat har inte kommenterat denna fråga. *Genomförande Regeringen har i budgetpropositionen uttalat sig positivt för den av utredningen föreslagna ordningen. Regeringen har för avsikt att genomföra den föreslagna förändringen som innebär att övertar huvudmannaansvaret för poliser i fredsfrämjande tjänst och att det inrättas en Polisens utlandsstyrka. Den tjänstgöring som avses är även fortsättningsvis sådan som innebär att poliser inom ramen för ett fredsfrämjande uppdrag i (), () eller annan internationell organisations regi sänds ut till ett konfliktområde för att där utföra sådant polisarbete som följer av mandatet för den aktuella insatsen. I Polisens utlandsstyrka kommer det i princip bara att tjänstgöra erfaren svensk polispersonal som redan är anställd inom Polisväsendet. Ett beslut att föra över huvudmannaskapet från Försvarsmakten till kommer i korthet att innebära att den senare myndigheten får ett samlat nationellt ansvar för all internationell polisiär verksamhet som rekrytering, utbildning, arbetsgivaransvar under utlandstjänstgöring, metod- och doktrinutveckling samt personalvård efter hemkomsten. Med anledning av de föreslagna förändringarna lägger regeringen nu fram förslag till vissa ändringar i och i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Dessa frågor behandlas i det följande. De organisatoriska förändringarna genomförs i nära samverkan mellan . Diskussioner om den praktiska utformningen av dessa förändringar har redan inletts. Bland annat har resursfrågan diskuterats. har en polisman stationerats vid med uppgift att följa utbildningsutvecklingen och tillförsäkra en fortsatt god samverkan mellan myndigheterna på detta område. har vidare förberett de organisatoriska frågorna genom att överväga lösningar på hur den nya organisationen skall passas in. avser att föra samman ansvaret för all utlandsverksamhet till en särskild enhet vid . Enheten kommer att vara indelad i tre delar, en med ansvar för sådana fredsfrämjande uppdrag som kommer att utföras av Polisens utlandsstyrka, en för bilaterala uppdrag av biståndskaraktär och en som ansvarar för frågor som rör utlandsstationerade polissambandsmän. Inom enheten kommer vidare att handläggas alla frågor som rör planering, rekrytering, utbildning, utrustning samt psykosocialt stöd till dessa poliser före, under och efter uppdraget. Enheten kommer att ansvara för den logistiska samverkan med , för verksamhetsutveckling samt för doktrin- och metodfrågor. Vid finns en dygnet-runtbemannad sambandscentral som bland annat har s.k. missionsuppföljande uppgifter. * Finansiering Reformen beräknas inte medföra ökade kostnader totalt sett. Kostnaderna för personal på internationella uppdrag täcks av de särskilda medel som redan finns avsatta för internationella fredsbevarande insatser, den s.k. missionsbudgeten. Regeringen anser att en resursöverföring om bör ske mellan Försvarsmakten och för att täcka kostnader för själva administrationen. Regeringen har beräknat medel för anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. i enlighet med detta (se avsnitt 4.8). Övriga kostnader för skall finansieras inom de ramar som polisorganisationen disponerar. 4.7 Förslag till lag om ändring i m.m. Regeringens förslag: Svensk domstol skall vara oinskränkt behörig att döma enligt svensk lag för alla slags brott som har begåtts utom riket av en person som tillhör Polisens utlandsstyrka. För ett brott som begåtts utomlands av en sådan person skall också åtal kunna väckas här i landet utan föregående åtalsförordnande. Bestämmelserna i 2 och 5 12 §§ i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan i Försvarsmakten skall gälla också för den som tjänstgör utomlands i Polisens utlandsstyrka. Ärendet och dess beredning I betänkandet Polis i fredens tjänst (SOU 1997:104) föreslås inrättandet av en Polisens utlandsstyrka. I detta sammanhang behandlas också behovet av de nu aktuella ändringarna i men utan lagförslag. Betänkandet har remitterats. De nu aktuella lagförslagen har arbetats fram inom och beretts med de närmast berörda myndigheterna, dvs. , Försvarsmakten och Riks- åklagaren. Försvarsmakten anser bl.a. att ett lämpligare alternativ än att ändra lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten skulle kunna vara att stifta en ny lag för polisens utlandsstyrka, som i sin tur kan hänvisa till tillämpliga paragrafer i lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Övriga myndigheter har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådet Regeringen har inte bedömt det nödvändigt att höra Lagrådet i detta ärende. Syftet med att genomföra den reform som föreslagits av civilpolisutredningen är att flytta det rättsliga och administrativa huvudmannaskapet för interna- fredsfrämjande polisinsatser från Försvarsmakten till polisväsendet. De föreslagna lag-ändringarna innebär därför ingen saklig ändring av enskildas rättsställning utan följer av ändringar i den rent organisatoriska hemvisten för den personkategori som kommer att tjänstgöra utomlands i Polisens utlandsstyrka. Dessa har varit anställda i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten och har då omfattas av de regler som föreslås gälla även för Polisens utlandsstyrka. Regeringen gör därför bedömningen att ärendets beskaffenhet gör att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.