prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgiftsutvecklingen för närstående- penningen styrs av samma faktorer som för ut- vecklingen av sjukpenningen antal ersatta da- gar, löneutvecklingen och regelverket. beräknas kostnaderna för närstå- endepenningen uppgå till , för till och för till . Regeringens överväganden Resultatinformation/Resultatbedömning Sjukpenning Försäkringskostnaderna för sjukpenning upp- gick till , vilket är en ökning med ca 4,7 miljarder eller jämfört med . Antalet ersatta dagar med sjukpenning för var drygt 50 miljoner vilket är fler ersatta dagar än . Utgifterna för det särskilda högriskskyddet motsvarade . Enligt RFV beror ökningen framför allt på det förbättrade konjunkturläget och regeländringar i form av höjd ersättningsnivå. En ytterligare del- förklaring till att antalet ersatta sjukpenningdagar ökat kan enligt RFV vara att antalet nybeviljade förtidspensioner/sjukbidrag samt även stocken förtidspensionärer blivit färre än vad som tidigare beräknats, vilket skulle kunna innebära att fler personer uppbär sjukpenning i stället för förtidspension. Ytterligare en delförklaring till att antalet ersatta sjukpenningdagar ökat kan vara en minskad akti- vitet inom rehabiliteringsområdet vilket ger ut- slag i längre sjukskrivningar. Inom har ett särskilt arbete genomförts för att analysera orsakerna till de ökade utgifterna inom sjukförsäkringen och finna förbättrade prognosmetoder. RFV har i syfte att få en beskrivning av vilka personer som är sjukskrivna genomfört en en- kätundersökning med hjälp av försäkrings- kassorna. Undersökningen redovisar en bild av de sjukskrivningar som pågick . Enkätundersökningen gjordes eftersom RFV:s register inte innehåller uppgifter om t.ex. diagnos och yrke. Enkätundersökningen visar att av de sjukskrivna är kvinnor och är män. Av enkätundersökningen framgår vidare att av dagarna vid mättidpunkten var da- gar med hel sjukpenning. Den huvudsakliga sys- selsättningen vid sjukfallens början utgjordes av anställda, arbetslösa samt övriga. Diagram 3.1 Antal försäkrade med sjukpenning Av bilden framgår att det är inom gruppen an- ställda som den stora ökningen av sjukfrånvaron finns. De övriga grupperna arbetslösa och egenföretagare uppvisar inte några anmärk- ningsvärda förändringar av sjukfrånvaron. Diagram 3.2 Antal sjukskrivna, och längre Av ovanstående bild framgår att det är antalet "nya sjukfall" som framförallt har ökat, dvs. så- dana sjukpenningfall som inte har någon tidigare sjukpenningperiod . För att förstå den beskrivna utvecklingen är det dock viktigt att sätta denna i sitt historiska sammanhang. Antalet sjukpenningdagar har va- rierat kraftigt . Det finns dock en trendmässig ökning av sjukpenningdagarna fram till och med . Den beskrivna utvecklingen är bland annat en effekt av att regelsystemen har justerats och att antalet personer som har kunnat erhålla sjukpenning har förändrats mycket . Diagram 3.3 Antal sjukpenningdagar, miljoner dagar Av diagram 3.3 framgår att antalet ersatta sjuk- dagar, trots ökningen , synes ligga på en låg nivå. På grund av att sjuk- dagar som ingår i sjuklöneperioden, vilken in- fördes 1992, inte har medräknats bör dock dia- grammet tolkas med försiktighet. till omfattade sjuklöne- perioden , för att därefter återgå till att vara . Rehabilitering Tre större uppföljningar/utredningar som rör den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har ge- nomförts : Perspektiv på rehabilitering (Statskontoret 1997:27), För- säkringskassornas handläggning av ohälsoför- säkringarna (RFV Anser 1998:4) samt Arbets- givarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104). Dessa utredningar visar samtliga på allvarliga brister i tillämpningen av lagstiftningen hos re- habiliteringsarbetets centrala aktörer, arbets- givare och . Det är betydligt fler faktorer än diagnos som är av avgörande be- tydelse för vem som får en viss rehabiliterings- åtgärd, t.ex. individens motivation, yrke, ålder, medborgarskap och kön. Rehabiliteringsinsat- serna sker ofta för sent som arbets- givarna inte fullgör sina skyldigheter när det gäller rehabiliteringsutredningarna. Dessutom går det inte att dra några djupgående slutsatser om resultaten och effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar dvs. det går inte att bedöma om de medel som budgeterats till reha- bilitering ger önskat resultat. Att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inte fungerar tillfredställande framgår vidare av RFV:s årsredovisning för socialförsäkringen . Enligt RFV har inte försäk- ringskassorna lyckats möta den ökade sjukfrån- varon med ökad aktivitet inom rehabiliterings- området. Det är tvärtom en mindre andel av de långtidssjukskrivna som har varit aktuella för samordnad rehabilitering dvs. att försäkrings- kassan vidtagit någon form av åtgärd i det en- skilda fallet jämfört med år1997 (tabell 3.7). Tabell 3.7 Andel långtidssjukskrivna som genomgår sam- ordnad rehabilitering (%) Män Kvinnor Totalt 19981 17,8 19,7 19,0 19972 18,4 20,4 19,6 1 Uppgiften avser . 2 Uppgiften avser skattade värden augusti . Källa: Årsredovisning för socialförsäkringen (RFV). Dessutom är det ett färre antal långtidssjuk- skrivna som efter genomförd samordnad rehabi- litering återfår arbetsförmåga helt eller delvis (tabell 3.8). Tabell 3.8 Antal långtidssjukskrivna som efter genomförd samordnad rehabilitering uppnått ökad arbetsförmåga1 Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt Totalt 4 872 7 675 12 547 4 850 7 419 12 269 Antal med ökad arbets- förmåga 3 013 4 571 7 584 3 449 5 133 8 573 Andel (%) 61,8 59,6 60,4 70,9 69,2 69,0 1 Uppgiften avser . Källa: Årsredovisning för socialförsäkringen (RFV). Som framgår av tabellerna ovan är det något fler kvinnor än män som genomgår samordnad reha- bilitering jämfört med . Däremot är det relativt sett färre kvinnor än män som efter genomförd samordnad rehabilitering uppnår ökad arbetsförmåga . Slutligen är det enligt RFV svårt att finna sam- band mellan andelen långtidssjukskrivna som ge- nomgår samordnad rehabilitering och andelen långtidssjukskrivna som återfår arbetsförmåga. Till exempel har den försäkringskassa med lägst andel långtidssjukskrivna som genomgår rehabi- litering (8,), störst andel långtidssjukskrivna som återvinner arbetsför- mågan helt elled delvis (14,). har den försäkringskassa med lägst andel lång- tidssjukskrivna som återvinner arbetsförmågan helt eller delvis (10,), en hög andel långtidssjukskrivna som genomgår samordnad rehabilitering (20,). har på regeringens uppdrag med anledning av proposition 1996/97:63 lämnat en lägesrapport om samverkan inom rehabiliteringsområdet (FRISAM). I rapporten redovisas bl.a. resultatet av en enkät till samtliga lokala och regionala chefer i landet angående deras uppfattning om samverkan. De positiva effekterna av samverkan anses överväga. Särskilt tydligt är detta hos cheferna för försäkrings- kassan och arbetsmarknadsinstituten samt hos socialcheferna. Bl.a. anges tydligt att samverkan är positivt för individerna och flertalet anser att samverkan tydliggör ansvar. Samverkan anses även ha skapat ett lärande hos specialister och ökat kännedomen om de personer som berörs. Närståendepenning I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) beräknades kostnaderna för när- ståendepenning för till . Det faktiska utfallet för blev . Differensen på har uppstått på grund av att antalet er- satta dagar har blivit fler än vad som uppskatta- des. Att antalet ersatta dagar blivit fler än förväntat kan enligt RFV bero på att ersätt- ningsnivån höjdes från fr.o.m. . visar pro- gnosen enligt RFV att antalet ersatta dagar med närståendepenning kommer att öka något be- roende på den höjda ersättningsnivån samt att ersättningsslaget även blivit mer känt hos allmän- heten. Slutsatser På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning ökat kraftigt i förhållande till budgeterade medel. Den ökade sjukfrånvaron kan förväntas bestå även . De senaste prognoser som finns avseende kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen visar på en fortsatt ökning av utgifterna. Det finns därför skäl att fördjupa analysen av orsakerna till sjukförsäkringskostnaderna samt att ta fram för- slag som syftar till att minska sjukfrånvaron och reducera utgifterna inom sjukförsäkringen. Vida- re finns det skäl att, genom en översyn, pröva om den ökade sjukfrånvaron t.ex. speglar en försäm- rad arbetsmiljö. I budgetpropositionen för redovisade regeringen mål för sysselsättningen. Målet inne- bär att antalet reguljärt sysselsatta av befolk- ningen skall öka från 74 pro- cent . En av förutsättningarna för att nå detta mål är att anta- let personer vars försörjning utgörs av ersätt- ningar för bl.a. ohälsa kan sänkas. Utvecklingen av sjukfrånvaron och de eventuella effekter som det kan ha på förtidspensioneringen är därför av stor betydelse för möjligheten att nå målet för sysselsättningen. Regeringen har med anledning av ovanstående beslutat att utse en särskild ut- redare som skall göra en analys av sjukförsäk- ringen. Utredaren skall fördjupa beskrivningen och analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden samt så långt som möjligt identifiera vilka direkta och indirekta faktorer som är avgörande för sjuk- penningförsäkringens kostnadsutveckling. Vidare skall utredaren redovisa hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna samt klarlägga samband mellan sjukförsäkringen och förtids- pensionssystemet och i detta sammanhang sär- skilt belysa effekterna för framtida förtidspen- sionering av stigande sjukfrånvaro samt hur reglerna för förtidspension påverkar sjukförsäk- ringen. Utredaren skall även granska sjukskrivande läkarens och försäkringsläkarens roll samt lämna förslag till konkreta åtgärder i syfte att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäkringen. Slutligen skall utredaren göra en analys av hur en prognosmodell för bedömning av utgiftsut- vecklingen av sjukförsäkringen skulle kunna ut- formas, redovisa hur statistiktillgången inom området ser ut samt redovisa en överblick av in- ternationella erfarenheter och idéer inom om- rådet. Vägledande principer för arbetet är att sjukförsäkringen skall vara trygg, rättvis och effektiv. Detta skall uppnås bl.a. genom en generell offentlig försäkring som ger standard- trygghet genom att ersätta inkomstbortfall och som är statsfinansiellt hållbar. bereds inom ett förslag om nya beräkningsregler, Beräknings- underlag för dagersättning sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I detta sammanhang kommer inkomna remissyttranden att beaktas. Vidare är regeringen inte nöjd med den rådan- de situationen på rehabiliteringsområdet och an- ser att de resurser som satsas på rehabilitering måste användas på ett sätt som är effektivare för både individen och samhället. Regeringen är medveten om att yttre faktorer som t.ex. tidigare sysselsättningsläge och resurs- situationen hos framförallt , i hög utsträckning har bidragit till de redovisade problemen på rehabiliteringsområdet. vittnar de utredningar som gjorts om brister i rehabiliteringsarbetets förutsätt- ningar oenighet kring betydelsen av vitala be- grepp, otydlig ansvarsfördelning mellan aktörer och oprecisa mål för verksamheten m.m. Det saknas också kunskap om vilka faktorer som är avgörande för bedömningen av om det föreligger rehabiliteringsbehov eller inte. Orsaken till detta är att det aldrig har funnits klara kriterier och värderingar om vem eller vilka som bör priorite- ras i rehabiliteringsarbetet. Regeringen har med anledning av ovanstående beslutat att utse en särskild utre- dare med uppdrag att se över den arbetslivsin- riktade rehabiliteringen. En väsentlig del i detta arbete skall vara en kartläggning av den arbets- livsinriktade rehabiliteringsprocessen, vilket bl.a. innebär att belysa nuvarande rollfördelning mellan ansvariga aktörer, verksamhetsmål och kostnadseffektivitet. Vidare skall utredaren ut- forma en plattform för prioriteringar, klargöra den arbetslivsinriktade rehabiliteringens innehåll och gränser mot andra typer av rehabilitering, klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer samt behandla frågor som rör målbeskrivningar och hur driv- krafterna kan förstärkas i rehabiliteringsarbetet. Utredarens förslag skall redovisas . Regeringen anser vidare att det är viktigt att samverkansaktiviteter som är en del av ordinarie verksamhet utvecklas ytterligare i syfte att göra rehabiliteringen av människor med komplex problematik effektiv genom bl.a. den breddning av kompetens och resurser som samverkan ger. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 31 anvisas under anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. för . beräknas anslaget till 31 respektive 31 . A2 Förtidspensioner Tabell 3.9 Anslagsutvecklingen A2 Förtidspensioner Tusental kronor 46 460 000 2000 Förslag 47 171 000 2 2001 Beräknat 46 777 000 2 2002 Beräknat 46 981 000 2 1 Inklusive statlig ålderspensionsavgift 8 864 830 tkr som redovisades under särskilt anslag. 2 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 8 739 000 tkr för , 8 545 000 tkr för samt med 8 869 000 tkr för . Här redovisas utgifter för förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott till förtids- pension och barntillägg till förtidspension, lik- som sjukbidrag som är en tidsbegränsad förtids- pension. redovisas även förtidspension från allmän tilläggspension (ATP) under anslaget. När det gäller barntillägg har den förmånen i princip avskaffats, men de som var berättigade till barntillägg har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler. De sista barntilläggen beräknas betalas ut . De statliga ålderspensions- avgifter, som för redovisats under särskilt anslag, kommer att belasta anslaget. Efter den betydande ökningen av antalet ny- beviljade förtidspensioner minska- de antalet nybeviljade förtidspensioner kraftigt . De minskade från ca 42 1997 till ca 34 1998. Orsakerna till det höga antalet var flera, bl.a. slopan- det av dels vissa övergångsregler för personer , dels övergångsregler i samband med införande av nya kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension. Vidare medförde införandet av inkomstprövad änkepension att ett betydande antal kvinnor med rätt till både förtidspension och änkepension bytte folkpensionsförmånen från änkepension till förtidspension. Antalet utbetalade pensioner var i stort sett detsamma som . Trots detta överskreds anslagsbeloppet för med ca . De främsta orsakerna härtill är att genomsnittliga antalet pensioner var större än samt att andelen partiella pensioner inte längre ökade . Regeringens överväganden Resultatinformation/Resultatbedömning Utgiftsutvecklingen för förtidspensionerna är beroende av flera olika faktorer av vilka de vikti- gaste är de demografiska förhållandena, regel- tillämpning, praxisutveckling, utveckling av ATP-nivån och basbeloppsutveckling. De faktiska försäkringsutgifterna för förtidspension/sjukbidrag ökade med ca 43 mil- joner kronor, eller , i förhållande . Anslagsbeloppet överskreds dock med ca eller 1,3 pro- cent. Beståndet förtidspensioner/sjukbidrag är i stort sett oförändrat mellan åren, mätt i slutet av resp. år, men det genomsnittliga antalet pensio- ner var högre jämfört med . En annan viktig faktor för utgiftsutvecklingen är fördelningen mellan hela och partiella förmåner. Antalet partiella pensioner ökade inte jämfört med föregående år och antalet hela förtidspensioner är i stort sett oförändrat mellan åren. Antalet nybeviljade förtidspensioner/sjuk- bidrag har minskat i alla åldersgrupper, dock mest i . Detta är naturligt med tanke på att nybeviljandet i den gruppen var onormalt högt beroende på att övergångsregler i samband med att de särskilda reglerna för försäkrade eller äldre av- skaffades . De tidsbegränsade för- tidspensionerna (sjukbidragen) fortsätter att minska i antal för både män och kvinnor. Antalet tillkommande förtidspensioner/sjuk- bidrag är en viktig faktor för utgiftsutvecklingen. Nybeviljandet beror på bl.a. demografiska faktorer, utvecklingen av långa sjukfall, regel- ändringar och försäkringskassornas ohälsoarbete. I nedanstående tabell, redovisas antalet perso- ner (exkl. utlandsboende) med förtidspension/ sjukbidrag från folkpensioneringen vid utgången av uppdelat på kön och ålder. Av tabellen framgår att antalet kvinnor med förtidspension/sjukbidrag ökat successivt , medan antalet män med dessa för- måner minskat i ungefär motsvarande grad. Den största ökningen för kvinnorna har skett i ålders- gruppen . I gruppen har en på- taglig minskning skett bland männen. En oro- väckande tendens är den ökning som skett för både kvinnor och män i de yngsta åldersklasser- na. Utvecklingen av förtidspensionerna har inne- burit en ökning vad gäller försäkringens åter- stående pensionsåtagande beräknat i såväl åter- stående år som i kostnader , men i mindre omfattning än . mins- kade detta åtagande för männen men ökade för kvinnorna. Det är alltså kvinnorna som står för den senaste ökningen av återstående pensionsår. Den återstående kostnaden för pensionsåtagan- det är dock fortfarande något högre för männen än för kvinnorna, vilket beror på att männen i genomsnitt har högre inkomster. Sammantaget har dock åtagandet kostnadsmässigt ökat mycket marginellt. Det bör framhållas att ökningen av det återstående pensionsåtagan- det inte bara beror på att antalet personer som uppbär förtidspension/sjukbidrag har ökat utan också på en uppgång i antalet pensionerade per- soner i de yngre åldersgrupperna. Som en följd av det reformerade ålderspen- sionssystemet och i enlighet med den av riks- dagen godkända propositionen 1997/98:111 Reformerad förtidspension m.m. pågår inom arbete med att reformera beräkningen av förtidspension. I propositionen föreslog regeringen bl.a. vissa riktlinjer för ut- formningen av beräkningsregler för ersättning vid varaktigt medicinskt grundad arbetsoför- måga. Som ett första led i detta arbete som också syftar till att stimulera till återgång till ar- betslivet och ett i övrigt aktivt liv redovisade departementet promemorian Vilande förtidspension stimulans till återgång i arbetslivet (Ds 1999:18). Promemorian har re- missbehandlats och lagts till grund för prop. 1999/2000:4 Vilande förtidspension m.m., vilken har överlämnats till . I korthet in- nebär förslagen i propositionen att regler införs som ger stor frihet för den för- tidspensionerade att pröva att arbeta utan att rätten till förtidspension påverkas. Un- der därefter skall förtidspensio- nen kunna vara vilande, när den försäkrade för- värvsarbetar. Ett slutgiltigt förslag om ersättning vid varak- tig arbetsoförmåga, dvs. nuvarande förtidspen- sion, samt det regelsystem som skall ersätta dagens sjukbidrag avses komma att redovisas i en särskild promemoria . Tabell 3.10 Antalet personer med förtidspension/sjukbidrag uppdelat efter kön och ålder (exkl. utlandsboende) 1995-1998 1995 Ålder/kön män kvinnor män kvinnor män kvinnor män kvinnor 16-19 1945 1428 1825 1366 1801 1288 1813 1324 20-29 6429 6103 6340 5975 6248 5959 6255 5940 30-39 14352 17361 14404 17294 14503 17289 14477 16959 40-49 30440 43371 30968 44381 31510 45019 31702 45278 50-59 64908 92100 65219 90740 65049 87388 64487 85016 60-64 58843 67612 61179 68267 59924 64428 62059 66196 Summa 176917 227975 179935 228023 179035 221371 180793 220713 Källa: RFV:s årsredovisning för En särskild frågeställning i detta sammanhang är hur systemet för unga personer som av medi- cinska skäl saknar förmåga att försörja sig skall utformas . Förtidspensionsutred- ningen (S1997:03) avlämnade be- tänkande Unga i ohälsoförsäkringen tid för aktivitet och utveckling (SOU 1998:106). Be- tänkandet har remissbehandlats och ett ställ- ningstagande från regeringens sida kan väntas tidigast . Slutsatser Det finns starka skäl befara att den kraftiga ök- ningen av antalet långa sjukfall kommer att leda till en successiv ök- ning av antalet förtidspensioner . Antagandet om denna sannolika ut- veckling grundas också på att de stora ålders- grupper som är födda nu börjar uppnå de åldrar då risken att bli förtidspensionär påtagligt ökar, vilket i sig innebär att den grupp som kan göra anspråk på sådan pension växer. Dessutom gäller som en följd av den demogra- fiska utvecklingen att det är förhållandevis få förtidspensionärer som övergår till ålderspension. Detta leder samman- taget till bedömningen att antalet förtidspensio- närer med stor sannolikhet kommer att öka med växande utgifter som följd, även om utvecklingen inte inneburit någon större antalsökning. De föränd- rade kriterierna för rätt till bl.a. förtidspension har sannolikt varit en bidragande faktor till den hittillsvarande utvecklingen. avses, som nämnts ovan, nya regler om vilande förtidspension träda i kraft. Det beräknas medföra minskade kostnader för förtidspensionerna med ca . För att kompensera ekonomiskt utsatta grup- per, bl.a. förtidspensionärer, för den höjning av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen som beslutade om , höjdes pen- sionstillskottet fr.o.m. . Detta innebär ökade utgifter med och med . De ökade utgifterna föreslås finansieras genom tilläggsbudget. I vårpropositionen aviserades en ändring av reglerna för beräkning av antagandepoäng i för- tidspensionssystemet. Denna ändring är inte möjlig att genomföra . För att finansiera denna försening överförs från anslaget A1 Sjukpenning och reha- bilitering m.m. och från an- slaget A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer. I avvaktan på den översyn som pågår inom förtidspensions- området, har regeringen fastställt beräkningarna till en i huvudsak oförändrad utgiftsnivå . Regeringen avser att återkomma i frågan i den ekonomiska vårpropositionen för . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 47 anvisas under anslaget Förtidspensioner för . beräknas anslaget till 46 respektive 46 . A3 Handikappersättningar Tabell 3.11 Anslagsutvecklingen A3 Handikappersättningar Tusental kronor 1 015 300 2000 Förslag 1 036 000 2001 Beräknat 1 058 000 2002 Beräknat 1 092 000 Från anslaget bekostas handikappersättning från folkpensioneringen. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och till följd härav behöver mer tidskrävande hjälp av annan och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning utbetalas med belopp som för år räknat motsvarar , 53 pro- cent eller av prisbasbeloppet. Handi- kappersättning till blinda och döva eller gravt hörselskadade utges alltid med en viss garanterad nivå om inte stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Handikappersättning kan beviljas som självständig förmån eller som tilläggsförmån till pension. Utgiftsutvecklingen är beroende av antalet personer med handikappersättning och av bas- beloppsutvecklingen. Tabell 3.12 Antal personer med handikappersättning uppdelat efter kön och ersättningsstorlek Summa antal År Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män Totalt 1996 6475 6889 5271 4048 17598 14298 29344 25235 54579 1997 6450 6887 5379 4090 17864 14535 29693 25512 55205 1998 6549 6967 5493 4171 18264 14824 30306 25962 56268 Regeringens överväganden Resultatinformation/Resultatbedömning Det sker en successiv mindre ökning av antalet handikappersättningar. Antalet handikapper- sättningar har ökat med drygt en procent de se- naste åren. fördubblades emeller- tid ökningstakten till . Något fler kvinnor än män uppbär handikappersättning. Fördelningen mellan män och kvinnor är kon- stant över tiden (). Den större andelen kvinnor förklaras av att kvinnor lever än män. av kvinnorna uppbär den högsta nivån av handikappersättning jämfört av männen. har ten- densen varit att andelen med den högsta nivån minskat. har emellertid andelen ökat något. gör bedömningen att denna ökning fortsätter men i minskad takt. Nivån bedöms därefter vara kons- tant. av kvinnorna uppbär den lägsta nivån jämfört av männen.