prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — SiS har driftsansvar för 15 institutioner som huvudsakli- gen tar emot vuxna som vårdas med stöd av lagen (1998:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Missbrukarvård bedrivs också vid de 32 institutioner enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) som också ingår i SiS verksamhet. LVM-hemmen och de särskilda ungdomshemmen är den enda missbrukarvård som bedrivs med statligt huvudmannaskap. För övrig missbrukarvård är kommuner, landsting eller privata vårdgivare huvudman. Under hotet av en aidsepidemi bland injek- tionsmissbrukare skedde en kraftig utbyggnad och förstärkning av miss- brukarvården. Därefter har en marginell nedgång skett i antalet vårdplatser i frivilligvården medan det har gjorts kraftiga nedskärningar av antalet vårdplatser för vuxna tvångsvårdade. fick cirka 20 300 personer någon form av vårdinsats inom . av insatserna skedde i öppenvård. Antalet missbrukare i institu- tionsvård var drygt 3 500, vilket var något fler än året innan. Uppgången gällde både frivilligvården och tvångsvården. Andelen akuta omhänder- taganden enligt LVM har ökat och uppgår nu till av alla intagna på LVM-hem. Den genomsnittliga vistelsetiden i LVM-vård har minskat något jämfört med föregående år, . Genomsnittlig vårdtid i frivillig institutionsvård var . Kommunerna har medvetet styrt över missbrukarvården från dygnet-runt- vård i behandlingshem till öppna vårdformer som bedrivs lokalt. Enligt skedde ingen allmän ned- dragning av resurser och insatser för vuxna miss- brukare (Balans i missbrukarvården 1998:3). Mycket tyder enligt på att många kommuner gjorde ekonomiska neddragningar inom detta område . Ned- gången i tvångsvården förefaller totalt sett kvan- titativt ha kompenserats av andra frivilliga insat- ser. De problem som funnits med att nå vissa grupper, t.ex. nya missbrukare och tunga missbrukare, finns fortfarande kvar. Olika samverkansmodeller har dock utvecklats kring svårt psykiskt störda missbrukare. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom missbru- karvården betonade särskilt behovet att uppmärksamma sambandet mellan narkotikamissbruk och arbetslöshet, fattigdom och social marginalisering samt att sambandet mellan alkohol- och narkotikamissbruk har blivit allt tydligare . De viktigaste statliga insatserna förfogar länsstyrelserna för utveckling av öppenvårdsinsatser samt olika alkohol- och nar- kotikaförebyggande insatser. har i uppdrag att inom ramen för en beredningsgrupp med representanter från länsstyrelserna, och planera och styra den allmänna inrikt- ningen av utvecklingsarbetet samt följa upp och utvärdera de verksamheter som kommer till stånd. har uppmärksamheten riktats mot missbrukare som har psykiska störningar. Inom ramen för utvärderingen av psykiatri- reformen har anvisat medel som fördelar till olika projekt som arbetar med att utveckla samarbetet mellan psykiatri och socialtjänst. SiS har fortsatt sitt arbete med att höja kvalite- ten på tvångsvården, bl.a. genom kompetens- höjande åtgärder bland personalen och en ökad differentiering av vården. Vidare arbetar SiS med att öka kontakterna mellan myndigheten och kommunerna i syfte att åstadkomma en bättre eftervård. har flera nya studier om LVM-vården presenterats som ger en bättre kun- skap om LVM-vården och de tvångsvårdade klienterna. Även inom ungdomsvården arbetar SiS för att utveckla behandling av missbrukare. har lagt om sin statistik inom vårdområdet för att bättre spegla de förändringar som sker inom hela området. Fr.o.m. redo- visas samtliga vårdinsatser som sker för vuxna missbrukare, och inte som tidigare endast insti- tutionsvård. Effekter av de statliga insatserna Vården av missbrukare har undergått stora för- ändringar . Uppgifter om vad utvecklingen har inneburit är dock motstridiga och bilden svårfångad. Medan somliga hävdar att det har skett en regelrätt nedrustning av vården påstår andra att det främst är fråga om en omstrukturering av insatserna, från institu- tionsvård till öppenvård och från tvångsvård till frivillig vård, samt en övergång till nya former för rehabilitering. Med nya sta- tistik över vårdinsatser för vuxna missbrukare ges bättre förutsättningar att följa utvecklingen och bedöma behovet av förändringar. Enligt länsstyrelserna har de medel som avsatts för att utveckla öppenvården samt olika förebyggande insatser fått avsedd effekt. Kom- munerna har visat ett stort intresse att starta olika projekt med hjälp av dessa medel, vilket tyder på att det finns ett behov av olika åtgärder på detta område. Länsstyrelserna konstaterar också att utvecklingsmedlen har bidragit till att stimulera samverkan med såväl etablerade som nya samverkanspartners. Förändringarna i socialtjänstlagen den 1 janu- ari 1998 innebar bl.a. inskränkningar i rätten att överklaga beslut om missbrukarvård. Social- styrelsen har i sin uppföljning av ändringarna i socialtjänstlagen särskilt granskat effekterna av den inskränkta överprövningsrätten på miss- bruksområdet. konstaterar att tillgängliga uppgifter inte pekar på någon större förändring i vårdens omfattning efter det att besvärsrätten inskränktes. Flera i undersök- ningen ingående organisationer understryker dock att det är stora skillnader mellan olika kommuner, varför det är svårt att dra generella slutsatser. Av samtliga tillfrågade politiker och tjänstemän ansåg dock att ändringar- na missgynnade klienterna. Regeringens slutsatser Vård och behandling samt andra rehabilite- ringsinsatser är grunden för att hjälpa missbru- kare att komma ifrån ett beroende. Rehabilite- ring av missbrukare skall baseras på metoder som har visat sig framgångsrika och effektiva. Den enskildes integritet skall respekteras. Rehabilite- ring skall bidra till att minska missbrukets kon- sekvenser för individen, dennes närstående och samhället. Den som behöver stöd och hjälp för att upphöra med sitt missbruk skall ha tillgång till sådant stöd Regeringen kan konstatera att det har skett en fortsatt förskjutning mot öppenvård, korta vård- tider och skyddat boende med stöd. Efterfrågan på tvångsvård verkar ha stabiliserat sig. Det är dock svårt att veta vad denna utveckling betyder för den enskilde missbrukaren. har i sina uppföljningar av utvecklingen inom missbrukarvården inte kunnat konstatera en generell neddragning av resurser och insatser för vuxna missbrukare. Det finns dock vissa tecken som kan tyda på att missbrukare inte erbjuds relevanta insatser i en tidig fas av missbruket, vil- ket i sin tur kan innebära att missbruket utveck- las och förvärras. Det är därför angeläget att fortlöpande noga följa och uppmärksamma för- ändringar i vården. Det är också angeläget att utveckla kunskapen om missbrukarvårdens effekter. Ett långsiktigt utvärderingsarbete pågår såväl inom metoder i socialt arbetet (CUS) vid som vid SiS. (dir. 1998:18) har som ett av sina uppdrag att analysera utveck- lingen av missbrukarvårdens och kriminalvår- dens behandlingsprogram, värdera dess resultat och effekter i förhållande till insatta resurser samt föreslå åtgärder för att stärka rehabilite- ringen av missbrukare, bl.a. genom förbättrad samverkan mellan olika huvudmän och aktörer. Kommissionens överväganden kommer att ligga till grund för framtida ställningstaganden i fråga om missbrukarvårdens utveckling. 5.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheternas verksamhetsområde. 5.5 Bedömning av personalkonsekvenser Till följd av strukturförändringarna har (SiS) sagt upp ett stort antal (ca 500) anställda, främst vid LVM-hem. Någon ytterligare minskning av personal är inte aktuell då efterfrågan på SiS vård är stabil och beräknas öka något. Under förutsättning att regeringens förslag i propositionen 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m. att ta bort Alkohol- inspektionens verksamhet när det gäller till- ståndsgivning och tillsyn av partihandel god- känns av kommer detta att få konsek- venser för antalet anställda vid inspektionen. Ett tiotal arbetstillfällen kan kom- ma att beröras och 2001. Utredningen om framtida förutsättningar och arbetsuppgifter remissbehandlas . Utredningen föreslår vissa förändringar i Handikapp- ombudsmannens arbetsuppgifter och organisa- tion som kan påverka personalsituationen. 5.6 Anslag B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tusental kronor 230 000 2000 Förslag 260 000 2001 Beräknat 250 000 2002 Beräknat 150 000 1 varav regeringen beslutat dra in 40 000 tkr. Regeringen aviserade i propositionen, Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/97:113) att särskilda medel skulle avsättas för genomförande av prioriterade insatser för att förverkliga målen i handlingsplanen 2001. anslog för år , varav har dragits in av regeringen. Regeringens överväganden Resultatinformation Från anslaget har bidrag lämnats till följande aktiviteter : - Fortbildning av arbetsledare och förtroende- valda. Regeringen har givit i uppdrag att utbetala medel för fortbildning av personer i arbetsledande befattningar inom äldreomsorgen till landets kommuner i förhållande till antalet personer som är folkbokförda i respektive kommun. Målet med fortbildningsinsat- serna är att ge arbetsledare och bistånds- handläggare inom äldreomsorgen bättre förutsättningar att klara de krav som ställs på deras insatser och den verksamhet som de ansvarar för mot bakgrund av de föränd- ringar som vård och omsorg om äldre genomgått . För att stödja kommunernas fortsatta arbete med fort- bildning av arbetsledare och biståndshand- läggare inom äldreomsorgen föreslås ett bidrag på . kommer ett antal regionala konferenser för förtroendevalda verksamma inom äldreomsorgen att anordnas på flera platser i landet. - Stöd till anhöriga. Regeringen har givit i uppdrag att fördela medel till landets kommuner i förhållande till antalet personer som är bosatta i respektive kommun. För att bidra- get skall utges till en enskild kommun krävs att kommunen redovisar en treårig hand- lingsplan för arbetet med att utveckla stödet till anhöriga som vårdar äldre, funktions- hindrade och långvarigt sjuka. Handlings- planen skall baseras på insatser som genom- förs av kommunen i samverkan med an- hörig- och frivilligorganisationer. förväntas landets kommuner ha arbetat fram dessa handlingsplaner. Regeringen föreslår därför ett fortsatt stimulansbidrag om för att åstadkomma en varaktig kvali- tetshöjning i det stöd som kommunerna erbjuder anhöriga. Enligt beslut (bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) bör medlen fördelas av efter samråd med länsstyrelserna. har i uppdrag att utvärdera och följa upp insatserna. Av anslaget kan en viss del användas till uppföljnings-, informations- och utbildningsinsatser. Regeringen föreslår att anslås som ett särskilt stimulansbidrag för försöksverk- samheter i kommuner och landsting som syftar till utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter för äldre. Medlen föreslås disponeras av regeringen. har regeringen fattat följande beslut: - försöksverksamheter i kommuner och landsting som syftar till utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter för äldre. Rege- ringen har beviljat ca 70 projekt inom flera prioriterade områden stöd. Huvudman för projekten är kommu- ner, landsting samt föreningar. Pro- jekten är såväl ettåriga som fleråriga. - försöksverksamheter med uppsökande verksamhet. Regeringen har beviljat stöd till 21 försöksverksamheter 2001. har fått i uppdrag att dokumentera, följa upp och utvärdera försöksverksam- heterna. - regionala FoU-centra inom äldre- området. Regeringen har beviljat stöd till 15 regionala FoU-centra 2001 - telefonjourer. kommer en nationell kartläggning av telefonupplysning riktad till äldre och deras anhöriga att göras. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslag B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för . beräknas anslaget till och för . B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tusental kronor 275 000 2000 Förslag 330 000 2001 Beräknat 345 000 2002 Beräknat 345 000 Från anslaget lämnas statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser som avser: - statsbidrag till råd och stöd () samt - statsbidrag till tolktjänst () Medlen fördelas av till lands- tingen. Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas i enlighet med finansieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fick genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade (LSS). Regeringens överväganden Resultatinformation Ca 21 700 personer hade /99 beslut om insatsen råd och stöd enligt LSS. Insatserna skall vara ett komplement till t.ex. habilitering, rehabilitering och socialtjänst. har drygt hälften av de landsting/kommuner som medverkat i uppföljning ett policydokument för tillämpningen av råd och stöd. Regeringsrätten avkunnade fyra domar som innebar att innehållet i insatsen råd och stöd påtagligt minskade jämfört med tidigare praxis. uppföljning visar att domarna fått genomslag både inom lands- ting/kommuner och i länsrätterna vilket inne- burit en begränsning av innehållet i råd och stöd. Hur lagstiftningen används varierar dock som tidigare nämnts mellan olika län. Vilka insatser som bedöms ingå varierar mellan lands- tingen/kommunerna. Den vanligaste insatsen är kuratorsinsats i form av stödsamtal, stöd i kon- takten med och samordningen av olika myndig- heters insatser samt stöd och handledning till anhöriga. uppföljning 1997 visade att statsbidraget i många fall använts till tjänster inom habiliteringsorganisationen men att det var oklart om insatserna kommit dem som omfattas av LSS till godo. Successivt har dock situationen förändrats. Under anslaget föreslår regeringen att anvisas för särskilda åtgärder inom handikappområdet, vilka regeringen senare preciserar i en särskild proposition. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handi- kappområdet för . beräknas anslaget till vardera . B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Tabell 5.4 Anslagsutvecklingen B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 183 000 2000 Förslag 183 019 2001 Beräknat 174 741 2002 Beräknat 165 987 Syftet med statsbidraget till vårdartjänst m.m. är dels att ge studerande med rörelsehinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genom- föra studier vid folkhögskola, universitet och högskola, dels att göra det möjligt för ungdomar som antagits till riksgymnasium för svårt rörelse- hindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasie- utbildning, att genomföra studierna. De utgifter som belastar anslaget när det gäller stöd åt studerande med rörelsehinder i anslut- ning till rh-anpassad gymnasieutbildning, är kostnader för elevhemsboende, omvårdnad i boendet och habilitering. De huvudsakliga fakto- rer som styr utgifterna på riksgymnasieområdet är dels antalet elever med rörelsehinder vid utbildningsställena, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbild- ningen. utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget enligt bestämmel- serna i förordningen (1996:1536) med instruk- tion för utbildnings- stöd. Den förväntade ökningen av antalet vårdar- tjänst timmar per person har ännu inte fått den omfattning som beräknats. Antalet studerande vid riksgymnasierna fortsätter att öka men i lägre takt . Anslagssparandet uppgick därför till . Mot denna bakgrund minskades anslagsnivån med och med och därefter. Enligt prognosen för kom- mer anslagssparandet att uppgå till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation Antal kursdeltagare inom folkhögskolan med vårdartjänst var 2 597 elever (2 1997). Antal studenter inom universitet och högskola med vårdartjänst var 48 personer (34 personer ). Antal avtalade elevplatser inom verksamhetsgrenen stöd inom riksgymnasieverksamheten var för /98 165 platser och för /99 170 platser. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ram- anslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m., besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagan- den innebär utgifter på högst och . Slutsatser I linje med förslag i prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd har anslaget reducerats med 12,5 miljoner, kronor för och för som en följd av att kostnadsansvaret fr.o.m. delas mellan stat, kommun och landsting. Mot bakgrund av ovanstående förslår regeringen att anvisas under anslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. för . beräknas anslaget till respektive Tabell 5.5 Bemyndigandetabell Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 60 000 60 000 40 000 Nya förpliktelser 0 60 000 60 000 40 000 40 000 Infriade förpliktelser1 0 0 60 000 60 000 40 000 Utestående förpliktelser 0 60 000 60 000 40 000 40 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 60 000 60 000 40 000 40 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tusental kronor 78 394 2000 Förslag 78 394 2001 Beräknat 78 394 2002 Beräknat 78 394 Bidraget är avsett att öka organisationernas möj- ligheter att själva bedriva vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. En del organisationer som får bidrag från detta anslag har fått statsbidrag (SRF Hantverk) medan andra kom till så sent som . Statsbidrag lämnas till följande organisa- tioner och verksamheter: - () för verksamhet för synskadade hant- verkare - SRF för inköp och tilldelning av ledarhun- dar för synskadade m.m. - SRF för viss övrig verksamhet, bl a utgiv- ning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, stöd till synskadades sysselsättning, punktskrift- projekt och skrivtjänst - Föreningen () för utgivning av tidningar (ej medlems- tidningar) för dövblinda och för utveckling av databasen . - () för dess teckenspråksavdelning. - Stiftelsen för rikstolktjänst. - /palynologiska laboratoriet för bl.a. pollenmätningar och rapportering av pollenhalt i luften - Föreningen för trä- nings- och rehabiliteringsverksamhet - Neurologiskt () för . - Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid Mo Gård och . - Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanlägg- ningar för personer med funktionshinder. Regler för fördelning av bidraget finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar. Regeringens överväganden Resultatinformation Organisationerna har redovisat hur förra årets bidrag har använts. följer upp och utvärderar de verksamheter som bedrivs med bidrag från anslaget. En första rapport har läm- nats till regeringen om den särskilda uppföljning som skett angående ledarhundsverksamheten, FSDB:s tidningsutgivning samt Rekryterings- gruppens verksamhet. En del av anslaget används för bidrag till vissa handikapporganisationer som driver egna rekreationsanläggningar av med riks- karaktär. Organisationerna har med dessa tagit på sig ett ansvar för ge personer med omfattande funktionshinder möjlighet till rekreation i tillgänglig miljö och med särskild personal och service. Flertalet organisationer och andra verksam- heter ansöker om ökade medel för att kompen- sera ökade kostnader och för att kunna utveckla verksamheten. Regeringen bedömer att organi- sationerna genom sina verksamheter svarar för insatser som är av stor betydelse för personer med funktionshinder. Det är angeläget att i ökad utsträckning följa upp och utvärdera de verk- samheter som bedrivs med bidrag. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B4 Bidrag till viss verksamhet för perso- ner med funktionshinder för . beräknas anslaget till vardera . B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer Tusental kronor 132 194 2000 Förslag 132 194 2001 Beräknat 132 194 2002 Beräknat 132 194 Statsbidrag lämnas till handikapp- och pensio- närsorganisationer. Villkoren för bidraget till pensionärsorganisationer regleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorgani- sationer. Bidraget till handikapporganisationerna regleras i förordningen (1994:951) om stats- bidrag till handikapporganisationer. Regeringen beslutar om fördelningen av bidraget medan anslaget administreras av . Med anledning av att alltfler handikapporgani- sationer har bildats och ansökt om bidrag har en särskild utredare på regeringens uppdrag sett över statsbidragen till organisationernas allmänna verksamhet bl.a. avseende kriterier för stats- bidragsberättigande och riktlinjer för fördel- ningen av statsbidraget mellan organisationerna. Utredarens förslag bereds inom . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Handikapp- och pensionärsorganisationerna har en viktigt opinionsbildande roll och fyller en central funktion bland folkrörelserna i . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B5 Bidrag till handikapp- och pen- sionärsorganisationer för . beräknas anslaget till vardera . B6 Ersättning för texttelefoner Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen B6 Ersättning för texttelefoner Tusental kronor 18 000 2000 Förslag 16 285 2001 Beräknat 16 656 2002 Beräknat 17 050 Syftet med ersättningen för texttelefoner är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade möjlighet att kommu- nicera över telefonnätet. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av texttelefoner m. m. till dessa personer samt för texttelefoner till anhöriga, s.k. anhörigtelefoner. Ersättningen utbetalas av till landstingen kvartalsvis i efterskott. Verksamhe- ten regleras i förordningen (1992:621) om stats- bidrag till texttelefoner. De huvudsakliga fakto- rer som styr utgifterna under anslaget är antalet personer som har behov av texttelefon, utbyte av föråldrad utrustning och prisutvecklingen på framför allt ny teknik. Antalet ordinerade text- telefoner varierar år , varför det är svårt att göra säkra prognoser. Regeringens överväganden Resultatinformation har haft i uppdrag att utreda frå- gan om bildtelefoni bl.a. på grundval av erfaren- heter från den försöksverksamhet som bedrivits och . I redovisningen skall hänsyn bl.a. tas till den fortsatta teknikutveck- lingen inom området telekommunikation. har också sett över konstruktio- nen av statsbidraget. Uppdraget redovisades och bereds inom . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B6 Ersättning för texttelefoner för . beräknas anslaget till respektive . B7 Bilstöd till handikappade Tabell 5.9 Anslagsutvecklingen B7 Bilstöd till handikappade Tusental kronor 179 000 2000 Förslag 230 000 2001 Beräknat 227 000 2002 Beräknat 164 000 Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funk- tionshindrade personer och föräldrar med funk- tionshindrade barn för anskaffning och anpass- ning av motorfordon m. m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bil- stöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Stöd kan lämnas i form av grund- bidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Fr.o.m. kan, under vissa förutsättningar, bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bil- stöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgif- terna inom området förutom nya bidragsberätti- gade som tillkommer och antalet som söker förnyat stöd, är villkoren inom färdtjäns- ten och den försäkrades möjligheter att avsätta egna medel för bilinköp.