prop · GN03142 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:142 och telefon i allmän förvaltningsdomstol, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att det på försök införs en möjlighet att använda videokonferens vid handläggningen av mål i allmän förvaltningsdomstol. Förslaget innebär att parter under vissa förutsättningar skall kunna delta i muntlig förhandling inför rätten genom videokonferens. Vidare föreslås att bevisning, t.ex. vittnesförhör, skall kunna tas upp genom videokon- . I propositionen föreslås vidare att det införs permanenta regler i förvaltningsprocesslagen (1971:291) om möjlighet att använda telefon vid handläggningen av mål i allmän förvaltningsdomstol. Parter, vittnen och sakkunniga skall enligt förslaget i vissa fall kunna medverka per telefon i en muntlig förhandling inför rätten. Genom de föreslagna reformerna erbjuds de allmänna förvaltnings- domstolarna en möjlighet att handlägga mål i en mer flexibel ordning. Reformerna innebär vidare ökad tillgänglighet för medborgarna till domstolarna. Det föreslås också att det i arbetslöshetsförsäkringsmål införs en särskild forumregel. Forumregeln innebär att den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats är behörig att pröva ett överklagande av ett beslut av en arbetslöshetskassa om rätt till arbetslöshetsersättning och rätt till medlemskap i kassan. I propositionen föreslås dessutom att en allmän förvaltningsdomstol får komplettera sitt avgörande från att det vann laga kraft om en part begär det och motparten godtar det, om domstolen har underlåtit att fatta beslut i någon fråga i samband med ett måls avgörande. Frågan om att beslut om ersättning av allmänna medel i förvaltningsprocessen till enskilda parter, vittnen, sakkunniga, tolkar samt medlare i s.k. föräldrabalksmål bör kunna fattas utanför rättssalen av en notarie eller annan anställd vid domstolen behandlas också. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 9 2.3 Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) 10 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 12 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 13 3 Ärendet och dess beredning 14 4 Modern teknik i de allmänna förvaltningsdomstolarna 15 5 Handläggning av mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna 16 5.1 Gällande ordning 16 5.2 Förvaltningsprocessens förhållande till den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna 17 5.3 Förekomsten av muntlig förhandling 18 6 i allmän förvaltningsdomstol 19 6.1 Försöksverksamhet med videokonferens i rättegång i allmän domstol 19 6.2 Införande av regler om videokonferens i allmän förvaltningsdomstol 20 6.3 Omfattningen av en försöksverksamhet med videokonferens 22 6.3.1 Utgångspunkter 22 6.3.2 Förutsättningar för part att delta genom videokonferens 24 6.3.3 Närmare om möjligheten för part att delta genom videokonferens 27 6.3.4 Förutsättningar för bevisupptagning genom videokonferens 30 6.4 Offentlighet och ordning vid deltagande i en muntlig förhandling genom videokonferens 32 6.5 Påföljder vid utevaro m.m. 33 7 Telefon i allmän förvaltningsdomstol 34 7.1 Möjlighet att använda telefon i rättegång i allmän domstol 34 7.2 Införande av regler om möjlighet att använda telefon i allmän förvaltningsdomstol 35 7.3 Användningen av telefon i allmän förvaltningsdomstol 36 7.3.1 Utgångspunkter 36 7.3.2 Förutsättningar för part att medverka per telefon 38 7.3.3 Förutsättningar för bevisupptagning per telefon 40 7.4 Offentlighet och ordning vid medverkan per telefon i en muntlig förhandling 41 7.5 Påföljder vid utevaro m.m. 42 8 En särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål 43 8.1 Inledning 43 8.2 forumbestämmelser 44 8.3 Den allmänna forumregeln för förvaltningsmål 44 8.4 Regeringsrättens avgörande RÅ 1997 ref. 13 45 8.5 Något om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor samt tidigare gällande lagar på området 46 8.6 Införande av en särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål 47 9 Komplettering av avgöranden 51 9.1 Bakgrund 51 9.2 En utvidgad möjlighet att komplettera avgöranden i allmän förvaltningsdomstol 52 10 Ersättning av allmänna medel utanför rättssalen efter inställelse till muntlig förhandling 53 10.1 Bakgrund 53 10.2 En flexibel ordning för beslut om ersättning av allmänna medel i allmän förvaltningsdomstol 54 11 Ikraftträdande m.m. samt kostnadseffekter 56 11.1 Ikraftträdande m.m. 56 11.2 Kostnadseffekter 56 12 Författningskommentar 57 12.1 Förslaget till lag om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol 57 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 60 12.3 Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) 61 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 62 12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 63 Bilaga 1 Lagförslag i promemorian och telefonkonferens i allmän förvaltningsdomstol, m.m. 64 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian och telefonkonferens i allmän förvaltningsdomstol, m.m. 68 Bilaga 3 Lagförslag i promemorian En särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål 69 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian En särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål 71 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag 72 Bilaga 6 Lagrådets yttrande 78 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 79 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol, 2. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 3. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), 4. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om försöksverksamhet med videokonferens i allmän föreskrivs följande. 1 § Vid handläggningen av mål i de allmänna förvaltningsdomstolar som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bestämmer, får videokonferens användas på försök i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag. 2 § Sökande eller klagande och den som har att svara i målet får delta i muntlig förhandling i allmän förvaltningsdomstol genom videokonferens 1. om det är lämpligt med hänsyn till ändamålet med partens inställelse och övriga omständigheter, eller 2. om den muntliga förhandlingen annars skulle medföra kostnader eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av att parten inställer sig i rättssalen. 3 § Bevisning får tas upp genom videokonferens 1. om det är lämpligt med hänsyn till bevisningens art och övriga omständigheter, eller 2. om bevisupptagning enligt reglerna i förvaltningsprocesslagen (1971:291) skulle medföra kostnader eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av att bevisningen tas upp på ett sådant sätt. 4 § I fråga om den som kallas till muntlig förhandling genom videokonferens gäller inte bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen (1971:291) om kallelser och förelägganden och om påföljder vid utevaro. Kallelse till muntlig förhandling genom videokonferens skall ske på det sätt som rätten finner lämpligt. Den som har kallats att delta i en muntlig förhandling genom videokonferens men som motsätter sig att delta på detta sätt, har rätt att inställa sig i rättssalen. Den som deltar i en muntlig förhandling genom videokonferens med stöd av denna lag skall anses ha inställt sig inför rätten. 5 § Den som har kallats till en muntlig förhandling genom video- konferens har rätt till ersättning i enlighet med vad som sägs i förvalt- ningsprocesslagen (1971:291). 6 § Utan hinder av det förbud mot fotografering som följer av 16 § för- valtningsprocesslagen (1971:291) får videokonferens användas i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av mars månad . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 § Om det i lag eller annan författning föreskrivs att talan skall väckas vid eller beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol, skall det göras vid en länsrätt. Ett beslut skall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats, om inte regeringen för ett visst slag av mål föreskriver något annat. Ett beslut skall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats, om det inte för ett visst slag av mål föreskrivs annat i lag eller förordning. Förekommer det vid mer än en länsrätt flera mål som har nära samband med varandra, får målen handläggas vid en av länsrätterna om det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon part. En länsrätt får, om det finns särskilda skäl och det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon part, lämna över ett mål till en annan länsrätt som handlägger sådana mål. Närmare föreskrifter om överlämnande av mål mellan länsrätter meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs att 14, 25 och 32 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 § Till muntlig förhandling skall kallas sökande eller klagande och den som har att svara i målet. Enskild får föreläggas att inställa sig person- ligen vid vite eller vid påföljd av att hans utevaro inte utgör hinder för målets vidare handläggning och avgörande. eller annan part, som enligt föreskrift i lag företräder det allmänna, får föreläggas att inställa sig vid påföljd att partens utevaro inte utgör hinder för målets vidare handläggning och avgörande. Sökande eller klagande och den som har att svara i målet får medverka per telefon i muntlig för- handling under samma förutsätt- ningar som gäller enligt 42 kap. 10 § . Bestäm- melserna i denna lag om kallelser och förelägganden och om påfölj- der vid utevaro gäller inte i fråga om sökande eller klagande och den som har att svara i målet, som kallas att medverka per telefon i muntlig förhandling. 25 § Rätten får förordna om förhör med vittne eller sakkunnig. Sådant förhör äger rum vid muntlig förhandling. Förhöret får hållas under ed. Om förhör gäller 36 kap. 1 18 och 20 23 §§ samt 40 kap. 9 11, 14, 16 och 20 §§ i tillämpliga delar. Vittne och sakkunnig får med- verka per telefon i muntlig för- handling under samma förutsätt- ningar som gäller enligt 43 kap. 8 § fjärde stycket rättegångsbal- ken. Bestämmelserna i denna lag om kallelser och förelägganden och om påföljder vid utevaro gäller inte i fråga om vittne och sakkunnig, som kallas att medverka per telefon i muntlig förhandling. 32 § Beslut, som innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av domstolens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får rättas av domsto- len. Om domstolen finner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av domstolens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får domstolen besluta om rättelse. Har domstolen av förbiseende underlåtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med ett avgörande, får domstolen komplettera sitt avgörande i det hänseendet från det att avgörandet meddelades. Har domstolen av förbiseende underlåtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med ett avgörande, får domstolen komplettera sitt avgörande från det att avgöran- det vann laga kraft. En komplette- ring senare än efter det att avgörandet meddelades får dock ske endast om en part begär det och ingen annan part motsätter sig kompletteringen. Om det inte är obehövligt, skall parterna få tillfälle att yttra sig innan rättelse eller komplettering sker. Innan beslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna även i annat fall än som avses i andra stycket andra meningen ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Beslutet skall om möjligt antecknas på varje exemplar av den dom eller det beslut som rättas eller komplette- ras. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 49 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsför- säkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 49 § Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till ersättning enligt denna lag överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till ersättning enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats. Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten. Denna lag träder i kraft . I fall där omprövningsbeslut har fattats gäller äldre bestämmelser. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Härigenom föreskrivs att 95 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 95 § Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behö- rig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats. Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten. Denna lag träder i kraft . I fall där omprövningsbeslut har fattats gäller äldre bestämmelser. 3 Ärendet och dess beredning Inom har det upprättats en promemoria, Video- konferens och telefonkonferens i allmän förvaltningsdomstol, m.m. I denna föreslås det att de allmänna förvaltningsdomstolarna på försök skall ges möjlighet att använda videokonferens i muntlig förhandling. Vidare föreslås det att permanenta regler om möjlighet att använda telefon i muntlig förhandling i allmän förvaltningsdomstol införs. Frågan om användning av telefonteknik i muntlig förhandling i allmän förvaltningsdomstol behandlades även i betänkandet (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet. Promemorian innehåller även ett förslag till ändring i förvaltnings- processlagen (1971:291), som innebär att en allmän förvaltningsdomstol under vissa förutsättningar får en utvidgad möjlighet att komplettera sitt avgörande. I promemorian behandlas också frågan om att beslut om ersättning av allmänna medel till enskilda parter, vittnen, sakkunniga och tolkar i förvaltningsprocessen bör kunna fattas utanför rättssalen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 2. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i departementet (dnr Ju2000/1070). Inom har även promemorian En särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål upprättats. Det föreslås där att det för arbetslöshetsförsäkringsmål bör införas en särskild forumregel. Förslaget innebär att behörig länsrätt att pröva ett överklagande av ett beslut av en arbetslöshetskassa om rätt till arbetslöshetsersättning och rätt till medlemskap i kassan, är den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i ärendet har fattats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i Justitiedepar- tementet (dnr Ju1997/3039). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen beaktat Lagrådets synpunkter när det gäller frågan om forumregler i arbetslöshetsförsäkringsmål, genom att välja en av två möjliga lösningar. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8.6 och 11.1 samt i författningskommentaren till lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Dessutom har smärre justeringar och redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. 4 Modern teknik i de allmänna förvaltningsdomstolarna Regeringen har vid ett flertal tillfällen uttalat att det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet (se t.ex. prop. 1999/2000:1 volym 3 s. 17). Målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt (prop. 1999/2000:1 volym 3 s. 94). Tillgängligheten hos domstolarna skall vara hög, det skall vara möjligt att få sin sak prövad av domstol inom rimlig tid och prövningen skall ske på ett rättssäkert sätt. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att domsto- larna sammantaget får anses ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt. Regeringen har däremot bedömt att domstolarna inte helt kan anses ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett effektivt sätt och har därvid anfört att resursförstärkningar inte är tillräckliga för att avhjälpa problemen, utan att det också är nödvändigt med fortsatta förändringar av arbetsformer, organisation och regelverk (prop. 1999/2000:1 volym 3 s. 100). Domstolarna men också parterna har ett ansvar för att målen drivs framåt mot ett avgörande. För att kunna uppnå detta är det bl.a. nödvändigt att det finns bestämmelser i process- ordningen som möjliggör en effektiv handläggning av målen. Regeringen har till överlämnat skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). I de allmänna domstolarna finns en möjlighet att använda telefon i rättegång. Erfarenheterna av denna användning är mycket positiva. Telefonen har visat sig vara ett mycket användbart hjälpmedel, exempelvis i situationer då rättegångar riskerat bli inställda på grund av att vittnen befunnit sig på annan ort. Utvecklingen på telekommunikationsområdet går snabbt. är det möjligt att kommunicera med hjälp av bild- och ljudöverföringsteknik, så kallad videokonferens. innebär att både ljud och bild direktöverförs med hjälp av telekommunika- tionsteknik. Det bör noteras att det i en videokonferens enbart är fråga om överföring av bild och ljud och inte fråga om bevarande av överförd information, såvida inte en videobandspelare ansluts. Vid användning av videokonferens överförs således både bild och ljud i realtid. Med användning av sådan teknik kan människor kommunicera genom att både se och höra varandra , utan att behöva befinna sig på samma plats. Allteftersom tekniken har utvecklats och förfinats har videokonferens kommit att börja användas i allt större omfattning både inom den privata och offentliga sektorn. pågår en försöksverksamhet med videokonferens i rättegång i allmän domstol. Utvecklingen i de allmänna förvaltningsdomstolarna har inneburit att antalet mål som avgjorts efter muntlig förhandling ökat (se vidare avsnitt 5.3). Det finns skäl att tro att ökningen fortsätter, bl.a. beroende på tillämpningen i av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (se vidare avsnitt 5.2). De allmänna förvaltningsdomstolarna bör därför i likhet med de allmänna domstolarna ges möjlighet att i sin verksamhet använda modern teknik, bl.a. telefon och videokonferens. 5 Handläggning av mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna 5.1 Gällande ordning Rättskipningen i allmän förvaltningsdomstol, dvs. i Regeringsrätten, kammarrätt och länsrätt, regleras bl.a. i förvaltningsprocesslagen (1971:291), FPL. Rätten skall se till att ett mål blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Rätten anvisar vid behov hur utredningen bör kompletteras, och överflödig utredning får avvisas (8 § FPL). Förfarandet i allmän förvaltningsdomstol är skriftligt (9 § första stycket FPL). I handläggningen får ingå muntlig förhandling beträffande viss fråga, när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet (andra stycket samma lagrum). Muntlig förhandling skall hållas i kammarrätt och länsrätt, om enskild som för talan i målet begär det samt förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det (9 § tredje stycket FPL). Föredragande departementschefen framhöll vid tillkomsten av förvalt- ningsprocesslagen (prop. 1971:30 s. 535) att muntligheten kan vara till fördel för utredningen i ett mål framför allt i två hänseenden. Dels kan sådan förhandling behövas för förhör med vittne, sakkunnig eller part eller för de fall då en part har svårigheter att utveckla sin talan skriftligen. Dels kan muntlig förhandling behövas för att reda ut parternas stånd- punkter i målet och eventuellt undanröja onödiga eller betydelselösa tvistefrågor. I det senare fallet är förhandlingen typiskt sett av förbere- dande natur. Departementschefen påpekade att den muntliga handlägg- ningsformen i förvaltningsprocesslagen inte är att se som ett alternativ till den skriftliga utan som ett komplement till denna. Lagtextens ord om att muntlig förhandling får hållas för att främja ett snabbt avgörande av målet lades till först (prop. 1982/83:134). Syftet med lagändringen var att det klarare skulle framgå att en muntlig förhandling kan och bör användas i förberedande syfte i vissa fall för att förfarandet skall bli snabbare och effektivare. Lagändringen tog sikte främst på sådana skattemål som har samband med skattebrottsmål i allmän domstol. I anslutning till bestämmelsen i 9 § tredje stycket förvaltningsprocess- lagen om parts rätt i vissa fall till muntlig förhandling uttalade departementschefen vid tillkomsten av lagen (prop. 1971:30 s. 537) att man borde ta stor hänsyn till en parts önskemål om sådan förhandling, men att parten knappast kunde tillåtas ha ett avgörande inflytande på frågan. Han förklarade att frågan huruvida en förhandling är obehövlig eller ej i första hand bör bedömas mot bakgrund av den föreliggande utredningen i målet men att även andra faktorer bör kunna tillmätas betydelse, t.ex. att målet är mycket viktigt för parten och att han genom förhandlingen kan få en bättre förståelse för innebörden av det blivande avgörandet i målet. Ett särskilt skäl mot att anordna muntlig förhandling kan, enligt vad departementschefen uttalat, vara målets bagatellartade karaktär eller att kostnaderna för förhandlingen är stora i förhållande till tvisteföremålets värde. Det bör observeras att den i 9 § tredje stycket förvaltningsprocesslagen angivna möjligheten för enskild part att på begäran få muntlig förhandling till stånd inte gäller i Regeringsrätten. För speciella typer av mål är utrymmet för muntlig förhandling större. Bestämmelser om detta finns t.ex. i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Till muntlig förhandling skall sökande eller klagande och den som har att svara i målet kallas. Enskild får föreläggas att inställa sig personligen vid vite eller vid påföljd av att hans utevaro inte utgör hinder för målets vidare handläggning och avgörande.