prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen har mottagit ett antal skrivelser från , i m.fl. där man begärt att regeringen skall skjuta till medel för att denna trafik med höghastighetsfärjan skulle kunna upprätthållas . Det har dock inte funnits möjlighet att fullt ut inrymma denna utökning av trafikprogrammet inom de angivna kostnadsramarna. har dock bl.a. genom de ökade biljettintäkterna kunnat skapa utrymme för en utvidgning av tidtabellen så att trafiken med snabbfärjan kan upprätthållas fram . föreslås anslaget att föras över till anslaget D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling. Regeringens förslag: Avvecklingen av Gotlandstillägget skjuts upp . Skälen för regeringens förslag: Gotlandstilläggets avveckling, i enlighet med beslut (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99), ledde till att fraktpriserna till höjdes vilket fick negativa konsekvenser för näringsliv och boende på . fick regeringens uppdrag att utarbeta ett förslag till modell för stöd till godstransporterna. Förslaget innebär i korthet ett nolltaxesystem. Förslaget har remissbehandlats och har lämnat ett fördjupat remissvar där man föreslår att stödet bör göras mer effektivt. förslag innebär sammanfattningsvis att en separation av gods- och persontransporter bör genomföras , där godstransporterna subventioneras med ett regionalpolitiskt transportstöd och persontransporterna upphandlas av staten. Regeringen delar bedömning. Det finns dock oklarheter i förslaget och regeringen anser att frågan om utformningen av det framtida transportstödet till behöver behandlas vidare. Därför föreslog regeringen i budgetpropositionen för att avvecklingen av Gotlandstillägget skulle skjutas upp och att tillägget borde vara även (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:TU1, rskr. 1998/99:79). I bereds förslaget, bl.a. med syfte att klarlägga huruvida förslaget är tillämpligt med hänsyn till EG-rätten. Regeringen har för avsikt att ge Riks- trafiken i uppdrag att utreda frågan vidare. I avvaktan på att denna beredning skall slutföras och regeringen kan ta ställning till transportstödets slutliga utformning, föreslår regeringen att den fortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör avvakta och att tillägget bör vara även . Regeringen har därför i denna proposition lämnat förslag till lag om ändring i lagen (1998:1821) om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (se avsnitt 2). Slutsatser Regeringen noterar med tillfredsställelse volymökningen och därmed intäktsökningen i Gotlandstrafiken. Regeringen ser också positivt på att trafiken med höghastighetsfärjan kan upprätthållas längre än vad som ursprungligen var planerat. Uppenbarligen fyller trafiken med snabbfärjan ett behov även och regeringen är angelägen om att ett tillfredsställande trafikutbud kan säkerställas även under dessa perioder. Regeringen anser att anslaget D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling bör kunna inrymma en utveckling av Gotlandstrafiken så att även trafik med snabbfärjan kan möjliggöras. Det ankommer på Rikstrafiken att slutligt bedöma behov och möjligheter för ökad trafik . Regeringen anser att den principiella utgångspunkten för den framtida utformningen av Gotlandstillägget om möjligt skall vara en separation av gods- och persontransporter. Avvecklingen av den nuvarande formen av Gotlandstillägget föreslås skjutas upp . Ett nytt ställningstagande om avvecklingen av Gotlandstillägget kommer att göras . Regeringen har för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdrag att analysera förutsättningarna för en separation av gods- och persontransporterna. I uppdraget ingår att studera finansieringsformer för ett sådant transportsystem, konsekvensanalys av olika stödnivåer samt att söka en lösning på de utestående frågorna rörande transportstöd. Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. Resultatinformation Statens köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. syftar till att regionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och skall tryggas genom upphandling. Upphandlingen har gjorts av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik som är knuten till . föreslås anslaget att föras över till anslaget D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling. Delegationen kommer att avvecklas då Rikstrafiken påbörjat sitt arbete. I likhet med har nattågen till haft den högsta genomsnittliga beläggningsgraden () , medan trafiken i Bergslagen/haft den lägsta beläggningsgraden (). har följande trafik upphandlats: - Nattågen på inkl. - - - - , dagtåg - - och , fjärrtåg dag - - - - / Antalet årsresenärer på sträckan Östersund- uppgick till 12 168 personer. Den genomsnittliga resandenivån ligger på 1 000 resenärer . Variationer förekommer från 1 401 passagerare till 264 passagerare . Den genomsnittliga kabinfaktorn varierar från till . Den statliga ersättningen har ökat från per passagerare till per passagerare . Slutsatser De senast genomförda upphandlingarna av persontrafik visar att stora besparingar kan göras och att trafiken utvecklas om upphandlingen sker i tillfredsställande konkurrens. Regeringen konstaterar dock att det med nuvarande korta avtalsperioder och kort framförhållning i upphandlingsarbetet försvårar för nya operatörer att lämna anbud. Därför föreslår regeringen att Rikstrafiken bemyndigas att inleda upphandlingsprocessen för och att teckna avtal om perioder upp till från och med . Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik Resultatinformation Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik syftar till att säkerställa att berörda trafikhuvudmän ersätts enligt gällande avtal mellan staten och trafikhuvudmännen för att de tagit över ansvaret för persontrafiken utmed vissa länsjärnvägar. Från anslaget utbetalas även ersättning till trafikhuvudmännen i , , och för ersättningstrafik längs . föreslås anslaget föras över till anslaget D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling. Staten, , och tecknade i samband med det trafikpolitiska beslutet en Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m. (prop. 1987/88:50, bil. 1, bet. 1987/88:TU19, rskr. 1987/88:260). Principöverenskommelsen omfattade de länsjärnvägar med persontrafik som staten hade ansvar för och innebär att det utgår en statlig ersättning till trafikhuvudmännen för att de övertagit ansvaret för persontrafiken längs vissa länsjärnvägar. Med principöverenskommelsen som grund tecknade staten och respektive trafikhuvudman avtal om en statlig ersättning omfattande 18 länsbanor. Avtalen om ersättning för länsjärnvägarna gäller i de flesta fall till och med . Ersättningen har betalats via anslaget D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. Efter begäran från , , m.fl. beslutade regeringen att i budgetpropositionen för föreslå att medel avsätts från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen fram till . Detta för att ge Rikstrafiken rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken länsjärnvägstrafik som eventuellt bör ingå i statens upphandling. Slutsats Regeringen har inte för avsikt att förlänga avtalen som grundas på principöverenskommelsen. Regeringen anser dock att det är väsentligt att Riks trafiken ges rimlig tid att genomföra en ingående kartläggning av behoven och en bedömning av om staten bör upphandla någon del av denna trafik. Regeringen anser att det kan uppstå en situation där trafik motiverad ur ett interregionalt samordningsperspektiv kan komma att läggas ner innan myndigheten hinner genomföra en sådan bedömning. Mot bakgrund av att trafikutbudet i flera fall har ändrats sedan principöverenskommelsen kan det dock finnas anledning att bl.a. i de fall trafiken reducerats eller numera sker med buss minska den ersättning som staten betalar till trafikhuvudmännen. Rikstrafiken bör därför överlägga med respektive trafikhuvudman om ersättningen med utgångspunkt från detta. Medel skall, efter överläggningar med respektive trafikhuvudman, avsättas från Rikstrafikens anslag i enlighet med regeringens beslut för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen fram till . Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. Resultatbedömning Styrelsen för Riksfärdtjänst avvecklades /94. En särskild avvecklingskommitté inrättades för att bl.a. svara för utbetalningar av medel för resor med Riksfärdtjänsten vilka beslutats före och som utförts fram t.o.m. utgången av . Det är teoretiskt möjligt att det efter den tidpunkten kan komma in räkningar för sådana resor med Riksfärdtjänsten för vilka staten har ett betalningsansvar ända fram . /95 har inga utbetalningar gjorts. Regeringen sänkte därför inför anslaget från tidigare till . Slutsatser Sannolikheten för utbetalningar är relativt liten och sjunkande. Det kan dock inte helt uteslutas att ytterligare utbetalningar kommer att behöva ske. Med hänsyn till de små summor det kan komma att handla om föreslår regeringen att anslaget överförs till Rikstrafiken som inom sitt anslag D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling skall ansvara för att eventuella utbetalningar görs. 17.9 Anslag för D2 Rikstrafiken: Administration1) Tabell 17.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 10 000 2000 Förslag 10 000 2001 Beräknat 10 137 2 2002 Beräknat 10 279 3 1Nytt anslag 2,3 Motsvarar prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Regeringens överväganden Resultatinformation Rikstrafikens anslag för uppgår till , varav Utredningen om rikstrafiken har rätt att disponera anslaget med för uppbyggandet av myndigheten. Utredningen i anspråktog fram till . Resterande belopp disponeras av myndigheten och prognosen tyder på att anslaget kommer att utnyttjas fullt ut. Slutsatser Regeringen anser att utredningen om Rikstrafiken och bildandet av den nya myndigheten har förlöpt i enlighet med regeringens intentioner. Tabell 17.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 10 000 Förslag 2000 10 000 D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling1) Tabell 17.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 777 5504 2000 Förslag 671 050 5, 6 2001 Beräknat 790 000 2002 Beräknat 790 000 1Utfallet för de ingående anslagen är följande: B2 Transportstöd till : , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m.: , D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik: , D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.: . 2Anslagssparandet för de ingående anslagen är följande: B2 Transportstöd till : , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m.: , D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik: , D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.: . 3Anslagen för var följande: B2 Transportstöd till : , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m.: , D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik: , D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.: . 4Utgiftsprognosen för för de ingående anslagen är följande: B2 Transportstöd till : , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m.: , D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik: , D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.: . 5Nytt anslag bestående av de tidigare anslagen B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik och D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. 6Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Anslaget bekostar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik samt andra kostnader hänförliga till myndighetens uppgifter. Upphandlingen av persontrafik på järnväg m.m. har för skett i tillfredsställande konkurrens. Av den anledningen har inte anslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg behövt utnyttjas fullt ut. Nivån för anslag D3 bestäms i huvudsak av de kostnader som följer av de avtal som träffats 2000. Regeringens avsikt är att anpassa anslaget så att intentionerna i den transportpolitiska propositionen kan uppfyllas (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen konstaterar att det med nuvarande korta avtalsperioder och kort framförhållning i upphandlingsarbetet försvårar för nya operatörer att lämna anbud. Därför föreslår regeringen att Rikstrafiken bemyndigas att inleda upphandlingsprocessen för . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om den ram som skall gälla för Riks-trafikens åtaganden vad avser medel för upphandling åren 2001 2005 . Tabell 17.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 805 050 Minskat resursbehov -75 000 Omfördelning inom utgiftsområdet -80 000 Överföring från anslaget A2 21 000 Förslag 2000 671 050 D4 Viss internationell verksamhet Tabell 17.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 500 2000 Förslag 7 500 2001 Beräknat 7 500 2002 Beräknat 7 500 Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen m.m. (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.) samt EU. Anslaget har varit och anslagssparandet är betydande. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen bedömer att stundande uppgift som ordförandeland för EU kommer att medföra ett ökat behov av resor. Regeringen förutser därför att anslaget och anslagssparandet kommer att utnyttjas i väsentligt högre utsträckning . Regeringen anser att ett bidrag till en svensk paviljong vid i är angeläget. Regeringen kommer att tillsammans med ledande svensk exportindustri exponera begrepp som samförstånd, miljö, affärsdesign och samhällsansvar. Med anledning av att anslagssparandet varit betydande på anslaget föreslår regeringen att anslaget och anslagssparandet får användas för att finansiera ett sådant bidrag. Regeringen föreslår ett anslag till D4 Viss internationell verksamhet på för . 18 Kommunikationsforskning och meteorologi 18.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheterna (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), () och hydrologiska institiut (). VTI skall åt myndigheter och andra uppdragsgivare utföra kvalificerad tillämpad forskning och utveckling inom områdena infrastruktur, trafik och transporter. KFB skall stödja sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet som kan bidra till att uppnå de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling. För att bidra till att samma mål uppfylls skall samla in, sammanställa, utveckla, analysera och sprida planerings- och beslutsunderlag. skall producera planerings- och beslutsunderlag för väder- och vattenberoende verksamheter. Verksamhetsvolymen för verksamhetsområdet var och antalet anställda uppgick till 837 personer. 18.2 Utgiftsutveckling Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 472,6 435,6 514,1 430,4 438,0 446,1 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall VTI uppfyllde i allt väsentligt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Som exempel kan nämnas att kretsen av forskningsbeställare vidgades och att målet att uppdragsintäkterna skall uppgå till av de totala intäkterna uppnåddes med marginal. Verksamhetsutfallet för var positivt och visade på ett överskott på . KFB uppfyllde i allt väsentligt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Antalet finansierade doktorander och kvinnliga forskare har ökat i enlighet med målet. Genom sitt deltagande i EU:s fjärde ramprogram uppfyllde också KFB målet att förbättra den internationella anknytningen. Utgifterna för översteg det tilldelade anslaget. uppfyllde de av regeringen satta verksamhetsmålen för . uppfyllde i huvudsak de övergripande målen och verksamhetsmålen. Förändringar Enligt beslut i anledning av ekonomiska vårproposition skall KFB:s ramanslag minskas med till och med . Utredningen 2000 (SOU 1998:128) som presenterades föreslog bl.a. att sektorsforskningsmyndigheterna, däribland KFB, skall ersättas av mer traditionella forskningsråd. har tillsatt en arbetsgrupp för att närmare analysera frågan om statlig finansiering av forskning och utveckling. Inom har det tillsatts en utredning som särskilt skall analysera verksamheten vid departementets myndigheter. har ett ansvar för utredningar som visar hur effekter av IT påverkar resandet. Mål Det transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. VTI:s del av det transportpolitiska målet är att åt myndigheter och andra uppdragsgivare utföra kvalificerad forskning och utveckling inom transportområdet. Institutets forskning och utveckling skall bidra till att de transportpolitiska delmålen uppfylls. KFB:s del av det transportpolitiska målet är att: - lämna stöd till långsiktig kunskapsuppbyggande forskning för att bygga upp en för kommunikationssektorn gemensam kunskapsbas och säkerställa tillgången på väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare, - att stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling som syftar till att skaffa fram underlag inför beslut inom kommunikationsområdet, - att stödja övrig tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kommunikationsområdet där en sådan verksamhet bedöms vara av betydande samhällsintresse som det saknas någon annan naturlig huvudman för verksamheten, - Även de post-, tele- och IT-politiska målen i budgetpropositionen skall beaktas i tillämpliga delar. del av det transportpolitiska målet är : - att samla in, sammanställa, utveckla analysera och sprida sådant planerings- och beslutsunderlag som behövs för att de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling skall uppfyllas, - att särskilt verka för en samordning av underlaget för kommunikationsplaneringen och den statliga investeringsplaneringen, - att verka för att samhällets behov av grundläggande statistik om kommunikationerna tillgodoses på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt; där statistiken skall belysa såväl infrastruktur och resurser som operatörer, tjänster, transporter och miljökon- sekvenser. skall bidra till att uppfylla det transportpolitiska målet. Prioriteringar Under blir en viktig uppgift för KFB att stimulera svenska kommunikations- forskares deltagande i EU:s femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. 18.3 Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Inga anmärkningsvärda avvikelser från budget föreligger. De övergripande inriktningarna för de olika myndigheterna inom verksamhetsområdet bör därför ligga fast. 18.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. Personalkonsekvenser Regeringen lämnar inte några förslag inom området som bedöms få personalkonsekvenser. 18.5 Anslag för E1 Tabell 18.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 32 000 2000 Förslag 30 099 2001 Beräknat 30 589 1 2002 Beräknat 31 108 2 1,2 Motsvarar prisnivå. () utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till uppfyllandet av de transportpolitiska målen. VTI svarar för övergripande analyser och konsekvensbeskrivningar av transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen. Prognosen för anslagsbelastningen visar på vilket innebär att anslagssparandet, efter regeringens beslut om om indragning, beräknas uppgå till . Regeringens övervägande Resultatinformation De totala intäkerna uppgick för till , varav var anslagsmedel och utgjordes av avgifter och andra intäkter. De totala kostnaderna uppgick till . Resultatet efter finansiella kostnader och intäkter utgjordes av ett överskott på . De av regeringen angivna verksamhetsmålen har i huvudsak uppfyllts. Uppdragsintäkterna uppgick år av de totala intäkterna, vilket innebär att målet om uppnåtts. VTI har vidgat kretsen av forskningsbeställare och andel har minskat något jämfört med föregående år. Trots det är den största beställaren och står för ungefär hälften av VTI:s intäkter. Även målet om långsiktig kunskaps- uppbyggnad har uppfyllts . VTI har slutit ett avtal med och Kommunikationsforskningsberedningen om investeringar i en ny fordonssimulator om totalt ca . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1998 115 300 113 900 1 400 Prognos 1999 126 000 126 000 1 000 Budget 2000 126 000 126 000 0 Slutsats Regeringen anser att VTI har en viktig funktion som sektorsforskningsorgan inom kommunikationssektorn. Inte minst utvecklingen av de nationella basresurserna, exempelvis fordonssimulatorn och krocktestbanan, bidrar till att skapa goda förutsättningar för den tillämpade forskningen inom bl.a. miljö- och trafiksäkerhetsområdet. Tabell 18.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 29 822 Pris- och löneomräkning 277 Förslag 2000 30 099 E2 Kommunikationsforsknings- beredningen Tabell 18.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 195 000 2000 Förslag 155 851 1 2001 Beräknat 159 006 2 2002 Beräknat 162 373 3 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen samt andra indragningar beslutade av regeringen för . 2,3 Motsvarar prisnivå. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) är ett sektorsforskningsorgan inom kommunikationssektorn med uppgift att lämna stöd till långsiktig, kunskapsuppbyggande forskning i syfte att säkerställa tillgången på väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare. KFB skall stödja samhällsmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. Utgifterna för översteg det tilldelade anslaget, men KFB hade trots överskridandet ett visst anslagssparande. Anslagssparandet kan till stor del förklaras av att KFB:s anslag ökat och att det tagit tid att bygga upp nya forskningsmiljöer. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen bedömer att KFB har en god mål- uppfyllelse, bl.a. har antalet finansierade doktorander och kvinnliga forskare ökat. KFB satsade av medlen på långsiktig kunskaps- uppbyggnad. Målet på har därmed uppnåtts. KFB har också uppfyllt målet att förbättra den internationella anknytningen genom sitt deltagande i EU:s fjärde ramprogram. KFB är nu engagerat i uppbyggnaden av det femte ramprogrammet och har även övertagit sekretariatet för Nordisk transportforskning. KFB, och har infört gemensamma ansöknings- och beslutsperioder. Forskningens kvalitet och relevans har följts upp genom att av forskningsstödet har utvärderats. Det är över det uppsatta målet. Projekt avseende kollektivtrafik och samhällsbetalda resor har tilldelats vilket är något mer än målet på . Utredningen 2000 (SOU 1998:128) som presenterades föreslog bl.a. att sektorsforskningsmyndigheterna, däribland KFB, skulle ersättas av mer traditionella forskningsråd. har tillsatt en arbetsgrupp för att närmare analysera frågan om statlig finansiering av forskning och utveckling. KFB är en av de aktörer med FoU- verksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. inleddes EU:s femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling.