prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Dessutom erhålls intäkter från uppdragsverksamhet, publikationer och kurs- verksamhet samt forskningsbidrag från bl.a. och EU. Uppdragsverksamheten visade ett positivt resultat om , då ett ökat antal laboratorier har deltagit i interkalibreringar. Livsmedelstillsynen På grund av ökade krav på livsmedelstillsyn på vissa områden i och med nya EG-regler föreslår regeringen att tillförs 4 miljo- ner kronor för att finansiera tillsynen på följande områden. - Finansiering av restsubstanskontroll av kött och mjölk på grund av lägre avgiftsintäkter i och med införlivandet av EG:s avgifts- direktiv. - Kontroll av musslor. har av regeringen utsetts till ansvarig myndighet för fastställande av hygienkrav för produktion av tvåskaliga blötdjur, vilket bl.a. innebär en omfattande kontroll av vattenkvaliteten i odlingsområ- dena. I finns ett fåtal musselodlare. Dessa torde inte själva kunna bära kostnaderna för kontrollen genom tillsynsavgifter. När näringen blir tillräckligt stor för att själv kunna bära kostnaderna bör man undersöka möjlig- heten att lägga över dessa på odlarna. - Normerande inspektioner utförda av Livs- medelsverket i syfte att se till att företagen uppfyller EG:s lagstiftning och att den kommunala tillsynen fungerar tillfreds- ställande. - Kontroll av fryspunkt och proteinhalt i mjölk. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 28.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 126 605 126 444 161 Prognos 1999 124 800 127 300 -2 500 Budget 2000 120 200 123 000 -2 800 Underskott i tabellen ovanför på grund av tillsyn av livsmedelsanläggningar. Tabell 28.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkte (som får disponeras)r Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 5 Prognos 1999 3 700 4 300 -600 Budget 2000 5 000 5 000 0 Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . För att delvis täcka kostnad för utbetalat skadestånd anvisas engångsvis . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsför- säkringarna. Anslaget har tillförts 2 586 000 kro- nor. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till 117 902 000 respektive . Tabell 28.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 108 926 Pris- och löneomräkning +577 Överföring från anslaget B8 +5 000 Överföring från anslaget E2 +2 000 Justering av +2 586 Förslag 2000 121 089 F2 Tabell 28.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 664 2000 Förslag 8 045 2001 Beräknat 8 170 1 2002 Beräknat 8 301 1 1 Motsvarar 8 045 tkr prisnivå. På statsbudgeten finns uppfört ett ramanslag B18 Jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet. Regeringen har beslutat att myndighetens namn skall vara , var- för anslaget för myndigheten bör ha samma benämning. Genom inrättandet av tillgodoses regeringens ökade behov av utredningsverksamhet och ana- lyser med ekonomisk inriktning inom området. skall utföra kvalificerade ekonomiska analyser inom jord- bruks- och livsmedelsområdet. Analyserna skall vara grundade på vetenskapliga metoder, ha en samhällsekonomisk huvudinriktning och om- fatta såväl nationella som internationella frågor. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen anser att det finns flera skäl för att utveckla kompetens rörande ekonomiska analy- ser inom det jordbrukspolitiska området. Ett av- görande skäl är att jordbruksområdet tar i an- språk såväl finansiella som reala resurser av en sådan omfattning att det ur ett samhällsekono- miskt perspektiv är nödvändigt att bedöma hur effektivt resurserna används. Målet med Livsmedelsekonomiska institutets verksamhet är att förse regeringen med långsik- tigt, analytiskt underlag inför beslut och interna- förhandlingar om jordbruks- och livs- medelsfrågor samt öka kunskapen om dessa frågor bland allmänheten. har arbetet framför allt varit inriktat på att etablera institutet genom att bygga upp kompetens, kun- skaper och metoder. Arbetet har också varit in- riktat på att bygga upp de kontakter som behövs för verksamheten. Enligt regeringens bedömning skall i arbetet uppmärksammas frågor såsom landsbygdens ut- veckling, strukturutvecklingen, miljön, djur- skyddet, konsumentintresset, den globala livs- medelssituationen, handeln med livsmedel samt utvidgningen av EU. Detta gäller såväl regionalt och nationellt som internationellt. Slutsatser Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisas för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 9.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 4 0001 Pris- och löneomräkning +45 Förslag 2000 8 045 1 Myndigheten bildades . F3 Kostnader för livsmedelsberedskap Tabell 28.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 23 000 2000 Förslag 16 518 2001 Beräknat 16 845 1 2002 Beräknat 17 201 1 1 Motsvarar 16 518 tkr prisnivå. Livsmedelsförsörjningen är enligt beredskaps- förordningen (1993:242) en särskild funktion inom det civila försvaret. Funktionen omfattar försörjning med livsmedel inklusive vatten, reg- lerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien samt civil veterinärverksamhet. Basen för funktionens verksamhet utgörs av näringen, dvs. jordbruket, livsmedelsindustrin och handeln samt vattenverken. är funktionsansvarig myn- dighet. Även , Naturvårds- verket och har uppgifter inom funktionen. Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för funktionen är att trygga befolkningens försörjning med livsmedel och dricksvatten under höjd beredskap. Om en svår påfrestning skulle inträffa i fred skall konsekvenserna för samhället minskas. Enligt totalförsvars- beslut skall funktionsmålet säkerställas genom i huvudsak andra åtgärder än beredskapslagring. Ökad vikt har lagts vid analyser av den nationella och internationella utvecklingen inom funktio- nen, planering för en anpassningsperiod samt information och övning. Förutsättningar för att näringslivet skall kunna upprätthålla sin verk- samhet även under höjd beredskap måste skapas. Övning är viktigt för att kunna klara svåra på- frestningar på samhället i fred. En anpassningsplan för funktionen har utar- betats. Den omfattar åtgärder för en uppbyggnad av lager i norra delarna av landet. Anpassnings- planens realiserbarhet har prövats inom ramen för funktionens verksamhetsområde. Avvecklingen av beredskapslagren går plan- enligt. Intäkterna från lagerutförsäljningar har inlevererats till statskassan. Det svenska EU-medlemskapet innebär att har begränsade möjligheter att självstän- digt påverka näringens utveckling. Inom livs- medelsindustrin pågår strukturförändringar mot ökad grad av koncentration och specialisering. Inom handeln pågår en liknade utveckling med färre distributionscentraler och minskad lager- hållning som följd. Strukturutvecklingen inom industri och han- del tillsammans med den planenliga utförsälj- ningen av beredskapslager medför att funktio- nens förmåga avseende försörjning med livsmedel bedöms vara godtagbar förutsatt att planerad uppbyggnad av lager av livsmedel i kan genomföras under en uppbygg- nadsperiod. Gränssättande för försörjningen med dricks- vatten är tillgång på elektricitet, reservvattentäk- ter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen av nödvatten avgörande betydelse. Vattenförsörjningen bedöms vara godtagbar i hela landet. Förmågan att förhindra eller upptäcka sabotage med B- stridsmedel bedöms inte som godtagbar över hela landet. Slutsatser Regeringens bedömning utifrån de underlag som myndigheten lämnat är att de åtgärder som vid- tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Regering- ens sammantagna bedömning är att verksam- heten inom funktionen bör bedrivas på liknande sätt och i samma omfattning som under inne- varande budgetår. Regeringen har tidigare redovisat sin avsikt att återkomma till frågan om den centrala bered- skapsadministrationen avseende vattenförsörj- ning. Målsättningen bör vara, liksom inom andra områden, att den s.k. ansvarsprincipen skall gälla, dvs. att den myndighet som ansvarar för en verk- samhet i fred även skall bära ansvaret under höjd beredskap. Inom EU håller man på att ta fram ett rådsdirektiv vars syfte är att skapa ett ramverk för skydd av yt- och grund- vatten samt bidra till god vattenkvalitet. I anslut- ning till att detta direktiv införs kommer den administrativa/organisatoriska frågan att be- handlas. Regeringen anser att direktivets in- förande bör inväntas och dess konsekvenser be- aktas innan frågan om det centrala ansvaret kan lösas. Regeringen avser att senare ge berörda myn- digheter i uppdrag att redovisa i vilken utsträck- ning de mål för distributionen av vatten, i de fall ordinarie distribution inte kan upprätthållas, har uppnåtts. har i skrivelse till regeringen föreslagit att jordbrukets beredskapsorganisation (blockorganisationen) avvecklas. Verket föreslår därför att förord- ningen (1994:94) om jordbrukets beredskapsor- ganisation upphävs. Som ett led i ett förändrings- arbete har i samarbete med bl.a. LRF bildat ett nätverk för beredskapsfrågor inom jordbruket. Nätverket kan betraktas som en ersättning för den samverkan som tidigare skedde inom jordbrukets beredskapsorganisa- tion. Regeringen bedömer att kan sparas genom att verksamheten ominriktats. Mot bakgrund av ovanstående bedömer rege- ringen anslagsbehovet till för . bedöms an- slagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 28.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 23 658 Pris- och löneomräkning -140 Överföring till anslaget E1 -2 000 Överföring till anslaget F1 -2 000 Överföring till anslaget G3 -3 000 Förslag 2000 16 518 F4 Livsmedelsstatistik Tabell 28.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 29 590 2000 Förslag 22 290 2001 Beräknat 22 714 1 2002 Beräknat 23 168 1 1 Motsvarar 22 290 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för sta- tistik inom jordbruksområdet inklusive kostna- den för jordbruksstatistisk årsbok och samman- ställningar och kartläggningen av statistik rörande senare led i livsmedelskedjan. Regeringens överväganden Resultatinformation skall , liksom övriga medlemsstater, genomföra en totalunder- sökning på strukturområdet. För del genomförs undersökningen . kommer stora resur- ser att avsättas för att bygga upp ett nytt lant- bruksregister. Syftet är att få ned de löpande kostnaderna för strukturstatistiken. Regeringen bedömer, trots uppbyggnaden av ett nytt lant- bruksregister, att en besparing är möjlig tack vare viss effektivisering och förenkling av statistik- produktionen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . be- döms anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 28.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 24 588 Pris- och löneomräkning -98 Överföring till anslaget G3 -2 200 Förslag 2000 22 290 F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Tabell 28.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 200 2000 Förslag 3 700 2001 Beräknat 3 700 2002 Beräknat 3 700 Anslaget disponeras av . Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistiken. Regeringens överväganden Resultatinformation beräknas en medfinansiering för bokföringsundersökningen med . I genomsnitt belastas anslaget med . Bidraget för den EU-anpassade strukturundersökningen beräknas inte betalas ut . Bokföringsundersökningen genomförs i första hand för att tillgodose EU-kraven. Ett metod- utvecklingsarbete har påbörjats för att reducera kostnaderna för bokföringsundersök- ningen, vilket väntas leda till en tillfällig kostnadsökning . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräk- nas anslagsbehoven vara oförändrade. F6 Åtgärder inom livsmedelsområdet Tabell 28.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 30 000 2001 Beräknat 25 000 2002 Beräknat 25 000 1 Varav 5 634 tkr kommer från reservationsanslaget G8 Konsument- och marknads- föringsåtgärder inom livsmedelsområdet /96 anslagsposten 2. 2 Återstoden av reservationsanslaget G8 Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet /96 anslagsposten 2. fördes ett ramanslag upp på statsbudgeten med . Därtill beslutade regeringen att avsätta ytter- ligare från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingsanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. uppgår an- slaget till . Regeringens överväganden Den gemensamma marknaden ger nya förutsätt- ningar och möjligheter för svensk livsmedels- sektor att utvecklas. Den ökade konkurrensen innebär också krav på ökad effektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin. Svenska företag måste profilera sig mer än tidigare och större insatser behövs vad gäller marknadsföring. Det bör finnas utrymme för en expanderande svensk livsmedelssektor inte minst på EU-mark- naden. Det svenska jordbruket har i fråga om djurhälsa, olika produktkrav m.m. varit ett före- gångsland. Detta har skapat en goodwill för svenska livsmedel och utgör en god grund för framtida exportsatsningar för den svenska livs- medelsindustrin. En ökad export av livsmedel är viktig för att livsmedelsproduktionen skall finnas kvar i nuvarande omfattning. Genom statens regelsystem för jordbruk och genom internatio- nella regler för stora delar av jordbruks- produktionen och livsmedelsindustrin har dessa sektorer tidigare saknat förutsättningar att exportera sina produkter. Huvudansvaret för export- och marknadsföringsåtgärder ligger alltid på näringen. Regeringen vill emellertid genom att främja exportsatsningar bidra till en positiv utveckling inom sektorn. Genom en höjning av anslaget vill regeringen stärka konsumenternas ställning och öka kon- kurrenskraften inom livsmedelssektorn. Detta skall bl.a. ske genom åtgärder i livsmedelskedjans alla led som syftar till att bevara och vidare- utveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelssektor. Projekt och åtgärder inom livsmedelskedjans alla led bör därför kunna stödjas. Under anslaget bör också eventuella in- satser för att stärka konsumentperspektivet i arbetet inom internationella organisationer kunna stödjas. Regeringen vill vidare öka kon- sumenternas kunskaper, så att de med utgångs- punkt från innehåll, kvalitet och pris kan göra ett medvetet val av livsmedel. Regeringen vill dess- utom lyfta fram måltidens betydelse och sam- tidigt förmedla kunskap om säkra livsmedel och hur dessa skall hanteras. Resultatinformation begärde en utvärdering av Food From (FFS) avseende verksam- hetsperioden 1996. Uppdraget genomför- des av konsultföretaget . I sin rapport drar Deloitte&Touche slutsatsen att har förvaltats väl. Enligt rapporten finns det ett tydligt intresse från företagen att verksamheten fortsätter att bedrivas. Flera före- tag tycker att de ansvariga för FFS har lyckats förvalta och utveckla projektet med begränsade resurser. Efter har verksamheten utvecklats ytterligare i omfattning med samma administrativa resurser. Slutsatser Medel inom anslaget fördelas preliminärt så att används till exportfrämjande åtgärder, till konsumentstär- kande åtgärder. Regeringen eller den myndighet som regeringen beslutar bör få disponera medel under detta anslag. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till . Tabell 28.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 15 000 Överföring från anslaget B8 1 +20 000 Justering av anslaget enligt tidigare beslut -5 000 Förslag 2000 30 000 1 Överföringen är beslutad . 29 Utbildning och forsknin 29.1 Omfattning Högre utbildning och forskning inom det om- råde som rör vård och hållbart nyttjande av bio- logiska naturresurser ligger inom Jordbruks- departementets ansvarsområde. Utbildning inom detta område bedrivs vid lantbruksuni- versitet (SLU). Verksamheten bedrivs i enlighet med högskolelagen (1992:1434) och förord- ningen (1993:221) för lantbruksuniver- sitet. SLU erbjuder förutom långa yrkesinriktade utbildningar till agronom, hortonom, land- skapsarkitekt och veterinär även utbildningar som leder till kandidat/magisterexamina inom områdena skog, bioteknologi, naturresurser samt ekonomi med naturresursinriktning. Därutöver finns kortare yrkesutbildningar. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till SLU och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inom utgiftsområdet bedrivs även kollektiva forskningsprogram, dvs. program som finansieras gemensamt av staten och näringen, som rör skogsforskning, jord- bruksteknisk forskning samt forskning och ut- vecklingsverksamhet inom områdena växtföräd- ling och trädgård. Regeringen har i den forskningspolitiska pro- positionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) angett riktlinjerna för den allmänna forskningspolitiken och den forskning som bedrivs vid SLU respektive finansieras av . 29.2 Utgiftsutveckling Tabell 10.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 19991 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 254 1 290 1 311 1 396 1 432 1 456 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den relativt kraftiga besparing som ålades SLU /96 har inneburit indragning av anställningar och koncentration av verksamheten till fyra huvudorter. Som en följd av besparingen har ekonomiska situation varit an- strängd och uppvisat underskott. Under budget- har emellertid situationen förbättrats och SLU uppvisar ett positivt resultat. Forsk- ningsrådet disponerar nära för forskning utöver sparade medel . Prioriteringar Regeringen prioriterar en fortsatt satsning på grundutbildningen inom högskolan. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regering- ens åtgärder för en ökad sysselsättning. Med anledning av regeringens program för en utök- ning av antalet studieplatser inom högskolan har beslutats att antalet helårsplatser vid SLU skall utökas med 420 platser . För forskning inom de areella näringarna före- slår regeringen en ökning av anslag med . Av dessa skall utgöra en förstärkning av anslaget till den kollektiva forskningen. Utöver detta föreslås att avsättas för forskning och utveckling inom området växtgenetiska resurser. 29.3 Resultatbedömning Utbildningen och forskningen syftar till att värna om vården och det hållbara nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Forskningen har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om natur- resurserna utvecklas för kommande generatio- ners behov. Viktiga globala miljö- och livs- medelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan fors- kare från olika vetenskapliga discipliner. Genom regeringens satsning på en utbyggnad av högskolan har SLU fått ett utökat utbild- ningsuppdrag. Detta har medfört en tyngd- punktsförskjutning i den anslagsfinansierade verksamheten från forskning mot utbildning. Den totala forskningsvolymen har dock inte minskat på grund av att den externa forsknings- finansieringen har ökat. Inom ramen för SLU:s ansvar för utbildning och forskning om vård och nyttjande av de bio- logiska naturresurserna kan särskilt pekas på verksamheten med fortlöpande miljöanalys och utvecklingen av denna. SLU har som ett led i denna utveckling tillsatt en professur i miljö- analys och ett samverkansorgan, SLU Miljödata, har inrättats. SLU Miljödata sammanfattar sin verksamhet på följande sätt: "Fortlöpande miljö- analys syftar till att följa växlingar i miljöns till- stånd, värdera problem och lämna underlag för samt utvärdera resultat av miljövårdsåtgärder. Detta sker genom insamling och analys av miljö- data, förmedling av miljödata och -information, utveckling av metoder och utbildning." Rege- ringens bedömning är att utvecklingen av verk- samheten sker enligt regeringens intentioner. Den forskning som bedrivs inom Jordbruks- departementets ansvarsområde har stor betydelse för utvecklingen av vården och det hållbara nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Regeringen har uppdragit åt att planera och genomföra ett treårigt program inom ekologisk jordbruks- och trädgårdsforskning, vilket har resulterat i ett stort antal projekt. Programverk- samheten är inne på sitt sista år, varefter en utvärdering kommer att ske. Vidare har en forskarskola inom området inrättats. För att vidga och förnya livsmedelsforsk- ningen till stöd för konsumentintresset driver tillsammans med livsmedelskedjorna och livsmedelsföretagen ett särskilt forsknings- program, Kunskapsplattform för livsmedels- branschen (KLIV). I enlighet med propositionen Vissa forsk- ningsfrågor (prop. 1998/99:94) har en arbets- grupp med uppgift att föreslå en ny myndig- hetsorganisation för forskningsfinansiering till- satts. Arbetsgruppens förslag skall redovisas . Vidare har univer- sitet, högskolor, forskningsråd och övriga berörda myndigheter fått i uppdrag att utarbeta forskningsstrategier och kunskapsstrategier, vilka skall utgöra ett underlag för den kommande forskningspolitiska proposition. Dessa skall redovisas . En arbetsgrupp har tillsatts för att utveckla ett ramprogram för samordning och vertikal integ- ration inom skoglig och skogsindustriell forsk- ning och utbildning. Arbetet skall redovisas . 29.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelserna för av- seende myndigheterna inom verksamhetsområ- det. Regeringens förslag: avsätts för forskning och utveckling inom området växtgenetiska resurser. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () ges i uppgift att disponera medlen inom de prioriterade områ- dena genetisk variation, genpooler, taxonomisk forskning samt bevarandestrategier/teknisk utveckling. Vidare avsätts till Nordiska genbanken (NGB) i första hand för karaktärisering och utvärdering av svenskt genbanksmaterial. ges i uppdrag att även i detta fall fördela medlen till NGB. Den totala kostnaden för treårsperio- den skulle därmed uppgå till . Ärendet och dess beredning Regeringen gav Jordbruks- verket i uppdrag att lämna ett förslag till ett nationellt program för bevarande och långsiktigt hållbart nyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. Förslaget överlämnades till regeringen . Förslaget har utarbetats i samråd med Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete, , , inklusive , , Nordiska genbanken samt jordbrukets och trädgårdsnäringens organisatio- ner i form av och . Utredningens förslag: före- slår att nya finansiella resurser på sammanlagt avsätts till det nationella programmet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget till ett nationellt program för växtgenetiska resurser. Skälen för regeringens förslag: Området genetiska resurser är av framtida strategisk vikt bl.a. inom livsmedels- och läkemedelsområdet. På växtsidan är de genetiska resurserna viktiga vid traditionell förädling samt inte minst vid användning av genteknik. Det genetiska materia- let är en komponent i den framtida basen för utveckling av nya odlingssorter med egenskaper som exempelvis kan ge ett högre skördeutbyte, bättre torktålighet och större härdighet mot insekts-, svamp- och virusangrepp. För att kunna nyttja det växtgenetiska materialet, som finns både i genbanker och vilt i naturen, krävs bl.a. tillräckliga kunskaper om dess egenskaper. Detta erhålls genom en vetenskaplig utvärdering av vilka ärftliga egenskaper och karaktärer materia- let har. Arbetet med forskning och utveckling inom området växtgenetiska resurser är därför av stor vikt och bör prioriteras. Ju större kunskap man har om ursprungs- materialet desto värdefullare blir materialet i den framtida förädlingen. Bevarandeaspekterna är centrala i sammanhanget eftersom värdefullt material annars riskerar att förloras.