prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — anslagssparande kommer att tas upp för diskussion med anledning av att den parlamentariska kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (dir 1999:01) lämnar sitt slutbetänkande . För att finansiera den planerade satsningen på konsumentorganisationer under anslaget F 5 har medel omfördelats från anslaget till anslaget konsumentorganisationer såsom en tillfällig nivåhöjning . För att kompensera för omfördelningen till för föreslås erhålla medel om från anslaget F1 som ställdes till regeringens disposition. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisas ett anslag på . Anslag för har beräknats enligt följande: Tabell 10.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 5 171 Pris- och löneomräkning 149 Justering av 121 Engångsvis överföring till anslaget F3 UO 24 - 500 Engångsvis överföring till anslaget F 6 Stöd till konsumentforskning UO 24 -1 000 Överföring från anslaget F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet UO 4 1 000 Förslag 2000 4 941 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts medel om . F2 Tabell 40.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 78 888 2000 Förslag 84 340 2001 Beräknat 85 626 1 2002 Beräknat 86 975 2 1 Motsvarar 84 340 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 84 340 tkr prisnivå. är en central förvalt-nings- myndighet för konsumentfrågor. De övergripande målen för verksamheten är att ge hushållen möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, skydda konsumenternas hälsa och säkerhet och medverka till att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I anslutning till de övergripande målen för politikområdet fullgörs de uppgifter som ankommer på () enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1995:450), produktsäkerhetslagen (1988:1604) och lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister () samt radio- och TV-lagen (1996:844). Verket fullgör vidare uppgifter enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), lagen (1992:1231) om märkning av textilier , lagen (1992:1672) om paketresor, lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, lagen (1992:1326) om personlig skyddsutrustning för privat bruk och lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet, tobakslagen (1993:581), lagen (1995:669) om märkning av skor samt lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas. har också bemyndigande att ge ut föreskrifter enligt lagen (1994:1772) om tillämpningen av det europeiska miljömärkningssystemet och förordningen (1994:1169) om europeisk miljömärkning. Verket fullgör också uppgifter enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Utöver egna anslag får disponera medel inom utgiftsområde 21 under anslaget B3 Åtgärder för effektivare energianvändning, om totalt t.o.m. . Regeringens överväganden Resultatinformation Nedan redovisas ett urval av de viktigaste aktiviteterna som bedrivits av /KO. verksamhet har prövat två produktsäkerhetsfall i . I ett fall träffade KO en förlikning och i det andra fallet biföll inte talan. KO har utfärdat 29 förbudsförelägganden och sex informationsförelägganden, bl.a. gällande marknadsföring av krediter gentemot konsumenter. KO har granskat 21 ärenden och prövat om de innehåller principiellt intressanta frågor som kan aktualisera KO:s biträde i enskild tvist. Förlikning har nåtts i ett ärende, övriga ärenden som KO prövat har varken rört en principiell fråga som inte prövats av domstol eller haft betydelse för många konsumenter. KO utreder dock f.n. ytterligare fall som kan vara av intresse. KO har ej utnyttjat grupptalan i . fall som KO fört till har inte följts upp av KO, vilket påpekats från regeringen. Finansiella tjänster Antalet ärenden som inkommit till verket som rör finansiella tjänster har ökat från föregående år. har på området bl.a. gjort en undersökning om finansiella tjänster i ett konsumentperspektiv t.ex. hur håshållen använder betaltjänster, sparande, lån och försäkringar. Verket har även gjort beräkningar av hur förändringar i ekonomin kan komma att drabba olika pensionärsgrupper samt genomfört en undersökning om vilka krav och regler som bör ställas på reklam för fondsparande. Verket har ett samarbete med vilket är till fördel i förhandlingar med branschen. Produktsäkerhet och standardisering har genomfört marknadskontroller på ett urval från säkerhetssynpunkt viktiga konsumentprodukter. Verket har publicerat sina provningar via Råd & Rön och genom pressmeddelanden. Verket har varnat för olika farliga produkter, vilket har fått stort genomslag i media. har vidare fortsatt sitt arbete inom den internationella standardiseringsverksamheten. har bl.a. ett förslag till internationell standard för höga barnstolar tagits fram. En europastandard för leksaker är antagen i alla delar och gäller som svensk standard fr.o.m. . Information och utbildning har genomfört matkostnadsundersökningar i samarbete med konsumentvägledare i 15 kommuner. Verket har vidare undersökt utbud och priser på ett antal KRAV-märkta varor i två orter, samt vidareutvecklat sin metod för matkostnadsberäkningar bl.a. när det gäller miljöaspekter. har givit omfattande praktiskt stöd till den kommunala konsumentverksamheten i form av utbildning och material. Bland annat har man utbildat ca 100 av medborgarkontorens samhällsvägledare i konsument-rådgivning. av befolkning hade tillgång till konsumentrådgivning, vilket är oförändrat . har genomfört en undersökning rörande gymnasieungdomars kunskaper om konsumentfrågor. Nära 2000 elever i 10 kommuner deltog. webbplatser (KOV samt Råd & Rön)hade över 50 000 besökare . Övrigt Antalet ärenden från enskilda konsumenter har ökat jämfört med föregående år. Antalet ärenden från kommuner har dock minskat . Kostnaderna för verkets EU- och övriga internationella arbete uppgick till 9,4 miljoner, varav kostnaderna för kostnaderna för EU-arbetet uppgick till 6,3 miljoner netto. Personalkostnaderna har i procent av de totala kostnaderna ökat från till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Råd & Rön Tabell 40.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 20 200 20 200 0 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 20 443 20 443 0 (varav tjänsteexport) Budget 2000 20 000 20 000 0 (varav tjänsteexport) Tidskriften skall finansieras med avgifter. Ambitionen är full kostnadstäckning, vilket uppnåddes . Antalet prenumeranter minskade från 155 000 till 144 000 . Tabell 40.6 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 1 678 1 848 -190 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 2 014 1 926 88 (varav tjänsteexport) Budget 2000 2 000 2 000 0 (varav tjänsteexport) Varuprovning på uppdrag omfattar bland annat hushållsapparater. Antalet uppdrag ökade från föregående år men minskade i omfattning. Den största enskilda produktgruppen bestod av tvättmaskiner. Intäkterna från denna verksamhet minskade med från föregående år. Slutsatser Regeringens bedömning är att i stort uppfyllt de uppsatta målen. Regeringen kommer även i fortsättningen att inom ramen för myndighetsdialogen med verket utveckla och förbättra verksamhetsmål samt resultat- och kvalitetsmått. föreslås att i relation till föregående års anslagsnivå tilldelas ett högre anslag. Regeringens mål med detta är att skall kunna ta ett samlat ansvar för prisinformation till konsumenter. För att verket skall ha möjlighet att påbörja detta arbete tilldelas verket nya medel. Regeringen avser att återkomma 2000. Med anledning av den konsumentpolitiska kommitténs slutbetänkande kommer regeringen att ytterligare fördjupa diskussionen om framtida roll och inriktning i det konsumentpolitiska arbetet. Mot denna bakgrund föreslås anvisas ett anslag på . Anslag för har beräknats enligt följande: Tabell 10.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 76 804 Justering av 4 681 Pris- och löneomräkning 1 355 Utveckling för prisinformation till konsumenter 1 500 Förslag 2000 84 340 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts medel om . F3 Tabell 40.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 423 2000 Förslag 16 132 2001 Beräknat 15 319 2 2002 Beräknat 15 561 3 1 Varav 1000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 15 088 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 15 088 tkr prisnivå. Underskottet som uppstått under täcktes via lån i Riksgälden, genom nyttjande av beviljad anslagskredit uppgående till 407 tkr för . Regeringens överväganden Resultatinformation har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, så kallade konsumenttvister, samt ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstolar, stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bland annat utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. Prövning av konsumenttvister Antalet ärenden som inkommit under till nämnden har sedan föregående år ökat med . Ärendebalansen har minskat med från förgående år, vilket beror på att antalet sammanträden med nämndbeslut samt kanslibeslut ökat från föregående år. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden som avgjordes med intresseledamöter (nämndbeslut) var och . Regeringens mål är en genomsnittlig handläggningstid , vilket alltså uppnåddes. Den genomsnittliga tiden för ärenden som avgjordes utan intresseledamöter samt kanslibeslut, var och 2 månader. Regeringens mål är en genomsnittlig handläggningstid , vilket också uppnåddes. Näringsidkares benägenhet att följa nämndens beslut har ökat med i genomsnitt en (1) procentenhet mellan åren 1997 och . Sämst följsamhet uppvisar ärenden vid bostadsavdelningen () och bäst vid försäkringsavdelningen (). gäller genomsnittet för , då uppföljningen i denna del ännu inte är slutförd. Nämnden bedömer dock att följsamheten i praktiken är högre än vad som redovisas ovan, eftersom undersökningar om följsamhet görs (efter beslut) och näringsidkaren kan ta på sig att uppfylla nämndens rekommendationer. Stödet till den kommunala medlingen I de ärenden som inkommit till nämnden har av konsumenterna först varit i kontakt med den kommunala konsumentverksamheten. Det går dock inte att utröna vilken typ av stöd som erhållits från den lokala kommunala konsumentverksamheten. var samma andel . har haft god framgång i sitt arbete med att i internationella sammanhang presentera och få gehör för den svenska modellen för tvistlösning. Detta har medfört ett ökat engagemang i internationella forum och utländska besök, inte minst från de länder som ansöker om medlemskap i . Nämnden hade 26 personer anställda , vilket motsvarar 24 årsarbetskrafter. Slutsatser I vårpropositionen för erhöll ett tillskott om för att säkerställa nämndens verksamhet . I avvaktan på den parlamentariska kommitténs betänkande avser regeringen att förstärka nämndens anslag även för . För att finansiera detta föreslås att nämnden erhåller medel om från anslaget F1 . Utöver detta planeras att tillföra från anslaget F6 Konsumentforskning. Mot denna bakgrund föreslås anvisas ett anslag om . Anslag för har beräknats enligt följande: Tabell 10.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 14 123 Reglering överdrag - 196 Pris- och löneomräkni ng 85 Justering av 520 Engångsvis anslagsökning på tilläggsbudget 1999 1 000 1 Engångsvis anslagsökning 1 600 Förslag 2000 16 132 1 Överföring av 1 000 tkr från anslaget F7 Bidrag till miljömärkning engångsvis bå 1999 på tilläggsbudget skall inte påverka beräkningen av förslag 2000. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 40.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 Utgifts- prognos 7 315 2000 Förslag 7 247 2001 Beräknat 6 385 2 2002 Beräknat 6 513 3 1 Varav 800 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 6 266tkr prisnivå. 3 Motsvarar 6 266 tkr prisnivå. inrättades i enlighet med fastighetsmäklarlagen (1995:400) som trädde i kraft . T.o.m. utgången av har Kammarkollegiet utfört kansligöromål åt nämnden. Från är nämnden en egen fristående myndighet med egen personal och kan därför fortsättningsvis inte räkna med att Kammarkollegiet tillskjuter medel för att täcka eventuella underskott, vilket var möjligt tidigare. Regeringens överväganden har, som central myndighet för frågor som rör registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare, de uppgifter som anges i fastighetsmäklarlagen (1995:400) och fastighetsmäklarförordningen (1995:1028). Förutom registrering och tillsyn skall nämnden sprida information om vad god fastighetsmäklarsed är samt se till att fastighetsmäklarna har en god utbildning för sin uppgift. får meddela närmare föreskrifter om innehållet i och omfattningen av den utbildning som krävs för att en fastighetsmäklare skall bli registrerad. Nämnden har ett verksamhetsmål som består i att skall kontrollera att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed. Myndigheten har erhållit ekonomiskt stöd från Kammarkollegiet om . Man uppvisar därmed inget underskott för , men kostnaderna har alltså överstigit det beviljade anslaget. Tillsyn Fastighetsmäklarnämndens tillsyn kan indelas i tre olika huvudgrupper: - lämplighetsprövning - prövning av frågor om s.k. självinträde m.m. - prövning av formella krav Nämnden har beslutat att samtliga registrerade mäklare skall kontrolleras vad gäller skulder och brottslighet. genomfördes 980 stycken sådana kontroller och resulterade i 25 tillsynsärenden initierade av nämnden. genomförde nämnden fyra fördjupade kontroller vilket innebär att en mäklares samtliga akter och ekonomi genomgås. I tillsynsverksamhet aktualiseras ibland frågan huruvida någon förmedlar fastigheter utan att vara registrerad. Om nämnden har anledning att anta att så är fallet skall nämnden enligt fastighetsmäklarförordningen anmäla det allmän åklagare. Nämnden har totalt anmält 12 personer till åklagare. anmäldes tre personer. initierades 298 ärenden som rör lämplighetsprövning, vilket är en ökning jämfört med på . Av dessa ärenden var 45 egeninitierade och 253 hänför sig till anmälningar. Nämnden har ökat de egeninitierade ärendena rörande lämplighetsprövning (från 22 ärenden till 45 ärenden) i förhållande till föregående år. Antalet anmälningar som rör lämplighetsprövning har ökat . har 308 ärenden avgjorts. Styckkostnaden för dessa ärenden har ökat till . Självinträdesprövning innebär att nämnden prövar förbudet för en fastighetsmäklare att själv köpa en fastighet han har i uppdrag att förmedla samt förbudet att bedriva handel med fastigheter. initierades 32 ärenden och avgjordes 35 ärenden, styckkostnaden uppgick till (). Kontrollen av de formella kraven avser kontroll av att redan registrerade fastighetsmäklare uppfyller fastighetsmäklarlagens krav, dvs. att mäklaren inte är försatt i konkurs, har näringsförbud eller dylikt, att han har ansvarsförsäkring samt betalar föreskriven årsavgift. beslutade nämnden om 1 411 ärenden, av dessa ledde till återkallande av mäklarens registrering. Styckkostnaden uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. Handläggningstiden för tillsynsärenden har sjunkit . För anmälningar och egeninitierade ärenden som rör lämplighet har handläggningstiden sjunkit . Information och utbildning Nämnden skall sprida information om vad god fastighetsmäklarsed är och har producerat en praxissammanställning. Sammanställningen har distribuerats till branschorganisationerna, samtliga konsumentvägledare samt till journalister och de som önskat den. Nämnden har även deltagit i ett antal möten vid branschorganisationer och informerat om nämndens verksamhet. Nämnden svarar på frågor från både organisationer, företag och allmänhet. Nämnden har en hemsida på Internet där information om verksamheten publiceras. Nämnden genomförde två provtillfällen för blivande fastighetsmäklare. Nämnden beslutade efter överläggningar med bl.a. mäklarorganisationerna att utbildningen för blivande fastighetsmäklare skall omfatta minst 80 högskolepoäng i för fastighetsmäklarverksamhet centrala ämnen. Talan i domstol är part i mål vid förvaltningsdomstol, vilket har medfört att betydande resurser tas i anspråk för att föra nämndens talan. De mål som förekommer är dels när en enskild mäklare överklagar nämndens beslut, dels om nämnden beslutar överklaga en domstols avgörande. har nämndens beslut överklagats i 88 fall, varav 53 avser beslut i tillsynsärenden, 21 stycken i registreringsärenden samt 14 ärenden rörande utbildning. Nämnden beräknar att en årsarbetskraft tas i anspråk för denna verksamhet. beräknar att ca 300 ansökningar kommer in och att cirka 4 500 mäklare betalar årsavgiften vilket ger en intäkt som f.n. redovisas gentemot inkomsttitel i statsbudgeten. Dessa medel disponeras inte av myndigheten. var styckkostnaden för registreringsärenden (ansökningar) . Nämnden har föreslagit en höjning av fastighetsmäklarnas årsavgift från till . Enligt nämnden erfordras en höjning till lägst för full kostnadstäckning av verksamheten enligt de förutsättningar som gäller och som enligt nämnden inte ger ekonomiskt utrymme för mer omfattande informationsinsatser och för annat än ett mycket begränsat antal inspektioner hos mäklare. Den totala intäkten av ansöknings- och årsavgifter skulle vid en höjning av årsavgiften enligt nämndens förslag bli . En ändring av fastighetsmäklarförordningen (1995:1028) träder i kraft . Ändringen innebär att den som är registrerad som fastighetsmäklare ska betala en årlig avgift med . Slutsatser Ett av förslagen från Utredningen om översyn av var att genomföra en översyn av fastighetsmäklarlagen (1995:400) för att uppnå en effektivare tillsyn av fastighetsmäklare. Efter remittering bereds betänkandet nu i , och kan föranleda ytterligare förändringar under anslaget. I vårpropositionen för erhöll ett tillskott om för att säkerställa nämndens verksamhet . I avvaktan på den parlamentariska kommitténs betänkande avser regeringen att förstärka nämndens anslag även för . Medel omfördelas från anslaget F 7 Stöd till miljömärkning om . Mot bakgrund av vad som ovan angivits föreslås att anvisas ett anslag om för . Tabell 10.11 Beräkning av anslaget för år2000 Tusental kronor Anslag 1999 6 198 Engångsvis anslagsökning på tilläggsbudget 1998 800 1 Engångsvis överföring från anslaget F7 Stöd till miljömärkning UO 24 1 000 Pris- och löneomräkning 49 Förslag 2000 7 247 1 Överföring av 800 tkr från anslaget F 7 Stöd till miljömärkning t engångsvis bå 1999 på tilläggsbudget skall inte påverka beräkningen av förslag 2000. F5 Stöd till konsumentorganisationer Tabell 40.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 735 2000 Förslag 6 100 2001 Beräknat 4 019 1 2002 Beräknat 4 019 2 1 Motsvarar 4 100 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 100 tkr prisnivå. har särskilda medel anslagits till stöd för ideella konsumentorganisationer. Anslaget skall bl.a. användas för stöd till redan existerande konsumentorganisationer men även stimulera uppbyggnaden och tillkomsten av nya organisationer. Av de medel disponerade utgick bidrag till paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i samverkan om respektive . Regeringens överväganden Resultatinformation har under beviljat bidrag på sammantaget till organisationer för olika konsumentprojekt. Totalt har organisationerna ansökt om . Totalt inkom 32 ansökningar varav 23 ansökningar beviljades. En inriktning av projektmedlen har gjorts till förmån för området konsumenterna och miljön, och drygt hälften av de beviljade projekten är också inriktade på detta arbetsområde. Regeringen anser att konsumentorganisationerna spelar en viktig roll i det nordiska och europeiska samarbetet. I sin egenskap av frivilliga organisationer utövar de inflytande genom andra kanaler än de som de nordiska och EU-ländernas regeringar har. De båda paraplyorganisationerna har medverkat i ett antal samarbetsorgan och projekt i såväl det nordiska som det europeiska konsumentsamarbetet. Slutsatser Det är regeringens bedömning att de båda paraplyorganisationerna även fortsättningsvis skall kunna medverka till en fördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i samt i och sprida informationen till sina respektive medlemsorganisationer. Mot denna bakgrund anser regeringen att såväl konsumentråd som Konsumenter i samverkan bör få fortsatt ekonomiskt stöd för att företräda konsumenterna inom och EU. kommer en satsning att initieras för att stärka folkrörelsernas roll i konsumentpolitiken. Även andra organisationer bör liksom kunna få ekonomiskt stöd för konsumentprojekt och medlen bör som tidigare fördelas av . Kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel skall enligt sitt uppdrag lämna förslag om vilket engagemang, t.ex. ekonomiskt, det offentliga bör ha i konsument- organisationerna. För att stärka de redan existerande konsumentorganisationerna men även för att stimulera dels nya organisationer dels arbetet med konsumentrelaretade frågor planerar regeringen att omfördela medel uppgående om totalt från anslagen F1 samt anslaget F 6 Stöd till konsumentforskning. Mot denna bakgrund föreslås att ett anslag på anvisas för stöd till konsumentorganisationer. F6 Stöd till konsumentforskning Tabell 40.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 2159 2000 Förslag 679 2001 Beräknat 2 268 1 2002 Beräknat 2 272 2 1 Motsvarar 2 186 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 186tkr prisnivå. Regeringens överväganden Resultatinformation och , , har hitintills disponerat medlen under detta anslag. Dessa har tillsammans utformat en strategi för hur de forskningsmedel som finns kan användas mest effektivt för att initiera och bygga upp en långsiktig forskningskompetens inom konsumentområdet. Forskningsmedlen har primärt använts för att följa upp och komplettera tidigare initierade forskningsprojekt. Slutsatser Vid ingången av uppgick det ackumulerade anslagssparandet under anslaget vid till drygt 1 000 tkr. Detta anslagssparande planeras att överföras till FRN. Genom detta erhåller FRN anslag som motsvarar föregående års tilldelning. Kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (Fi 1999:01) skall enligt sitt uppdrag lämna förslag om hur samhällets ansvar för bl.a. konsumentforskning bör utformas och finansieras, vilket kan föranleda ytterligare förändringar under anslaget. Mot denna bakgrund föreslås att ett anslag om anvisas för stöd till Konsumentforskning. F7 Bidrag till miljömärkning av produkter Tabell 40.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 800 1 Utgifts- prognos 2 800 2000 Förslag 3 600 2001 Beräknat 5 509 2 2002 Beräknat 5 509 3 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999 minskades anslaget med 1 800 tkr. 2 Motsvarar 4 600 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 4 600 tkr prisnivå. Genom att stimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbara produkter bidrar miljömärkning till att miljömålet inom konsumentpolitiken uppnås. Ett nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes . Verksamheten bedrivs i ett av staten och SIS Standardiseringen i ägt icke vinstgivande bolag, .