prop · GN0370 · 2000-01-01 00:00:00 — har åtagit sig att som ett led i de europeiska förberedelserna för denna konferens anordna en europeisk konferens mot rasism. spelar en aktiv roll i förberedelserna för denna konferens. 4.1.6 Jämställdhet mellan kvinnor och män Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig del i arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. Ett arbetssätt som utvecklats inom styrkommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) är inrättandet av särskilda expertgrupper med uppgift att belysa och komma med förslag i olika frågor. har arbete bedrivits i expertgrupper om positiv särbehandling, skydd av kvinnor och flickor mot våld samt framtida prioriteringar, strategier och arbetsmetoder. Den sistnämnda expertgruppen presenterade sin slutliga rapport . Övriga ämnen som diskuterades är rätten till fritt val vad gäller reproduktion samt intolerans och rasism. hölls en konferens i om integrering av ett jämställdhetsperspektiv inom samtliga politiska områden på nationell nivå. jämställdhetsminister var en av huvudtalarna. Ett seminarium för forskare och yrkesutövare inom området "män och våld mot kvinnor" arrangerades i . Den allmänna uppfattningen bland deltagarna var att behållningen av att föra samman forskare och yrkesutövare var mycket god. antog ett förslag till rekommendationer mot människohandel för sexuell exploatering. Vad gäller förslaget till ett tilläggsprotokoll till angående jämställdhet mellan kvinnor och män, hänvisas till avsnitt 4.1.1. 4.1.7 Sociala stadgan trädde den reviderade sociala stadgan i kraft, sedan den ratificerats av , och . Även , och har ratificerat den reviderade stadgan. Den reviderade och den ursprungliga stadgan kommer att gälla parallellt, eftersom vissa stater ännu bara har ratificerat stadga. Ett reviderat frågeformulär till sociala stadgan har tagits fram, vilket kommer att underlätta rapporteringen och leda till bättre och mer relevanta uppgifter i rapporterna. Antalet fördragsslutande stater ökar. En stor majoritet av länderna inom har ratificerat eller undertecknat sociala stadgan eller den reviderade stadgan. De länder som står utanför är , , och . Staterna som ratificerat stadgan ger in rapporter om hur de uppfyllt sina åtaganden enligt stadgan. Rapporterna granskas av kommittén för sociala rättigheter (tidigare oberoende expertkommittén). Experternas slutsatser behandlas därefter av regeringskommittén, bestående av representanter från regeringarna i de fördragsslutande staterna. fick kritik av experterna för att det i två kollektivavtal, inom måleribranschen och plåtslageribranschen, endast stadgas en månads uppsägningstid för arbetstagare under , oavsett anställningstid. föreslog dock inte att skulle få någon rekommendation. har regeringskommittén däremot föreslagit en rekommendation riktad till för brott mot artikel 4 (underlåtenhet att införa regler om lika lön för lika arbete) och utfärdat varningar till (otillräckliga uppsägningstider i lagstiftningen) samt till och (studiemedel som inte ges på samma villkor till alla medborgare från fördragsslutande stater). Den föreslagna rekommendationen till har också utfärdats av ministerkommittén. har även beslutat anta rekommendationer som regeringskommittén föreslagit , dels till för brott mot artikel 5 (arbetstagarnas fria förhandlingsrätt) och dels till för brott mot samma artikel (icke EU-medlemmar av de fördragsslutande staterna är inte valbara till företagsråd). Den rekommendation som regeringskommittén föreslagit till för förekomsten av organisationsklausuler, har inte antagits av ministerkommittén. Kommittén avvaktar ett ställningstagande från högsta rättsliga instans gällande frågan om organisationsklausulerna strider mot internationella åtaganden. har det också framförts klagomål mot enskilda stater i enlighet med tilläggsprotokoll till stadgan. Det första klagomålet gällde för förekomsten av barnarbete. Trots att kommittén för sociala rättigheter funnit att ett brott mot sociala stadgan förelåg, antog ministerkommittén inte någon rekommendation utan endast en resolution, eftersom det redan tidigare fanns en rekommendation riktad till för brott mot samma artikel i stadgan. 4.1.8 för massmedier (CDMM) består av företrädare för samtliga medlemsstater i . Kommittén behandlar huvudsakligen förslag och rapporter som utarbetas och överlämnas från dess olika arbetsgrupper, expertkommittéer m.m. CDMM behandlade ämnen som journalisters rätt till skydd av sina källor, mångfald i medierna, reglering av upphovsrätt till äldre arkivmaterial i television och radio, rättsligt skydd för tjänster som baseras på eller består av villkorat tillträde m.m. En konvention om skydd av kulturarvet inom radio och TV-sektorn har utarbetats och förväntas slutföras . Arbetet med en svensk ratifikation av konventionen om gränsöverskridande television har fortsatt. Därutöver pågår förberedelser inför nästa ministerkonferens om massmedier i . förväntas bl.a. diskutera riktlinjer för CDMM:s framtida verksamhetsområden inom mediesektorn. 4.1.9 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor juridiska expertkommitté för asyl- och migrationsrättsliga frågor (CAHAR), är en ad hoc-kommitté direkt under . CAHAR har bland annat till uppgift att på direkt uppdrag från utarbeta förslag till rekommendationer på migrationsområdet. utvidgning mot öst och de nya medlemsländernas problem påverkar kommitténs arbete väsentligt. Av särskild betydelse är här CAHAR:s möjlighet att med som grund, utreda medlemsländernas behov av konform lagstiftning på asyl- och migrationsområdet, samt söka få denna lagstiftning i överensstämmelse med andra internationella flyktingrättsliga principer och principerna för de mänskliga rättigheterna. utarbetade CAHAR två rekommendationer. Den första rörde återvändande av asylsökande som fått avslagsbeslut och den andra gällde familjeåterförening för flyktingar och andra personer i behov av internationellt skydd. Därutöver har särskilt diskuterats och arbetsgrupper tillsatts angående generella normer för institutet tillfälligt uppehållstillstånd samt behovet av generella normer vad gäller särskilt utsatta grupper. CAHAR har därjämte genom sin byrå arbetat fram migrationspolitiska verksamhetsprioriteringar och då särskilt att se över förvarsproblematiken samt utreda behovet av särskilt skydd för speciellt utsatta grupper. Med anledning av flyktingsituationen i Kosovo höll CAHAR ett extrainkallat ståndpunktsmöte . 4.1.10 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Vid de två möten styrkommittén för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) haft fortsatte arbetet med tidigare igångsatta aktiviteter, bl.a. förslag till ny konvention om regionalt självstyrelse, lokal demokrati och medborgarnas delaktighet, beskattningsrätt, finansiell skatteutjämning och beräknande av statsbidrag. En rapport antogs om kommunernas roll som producent av social service. Rapporten kommer att användas inför det kommande kommunministermötet i den 6 - . En rapport antogs som handlar om strukturen och funktionen i den lokala och regionala demokratin i , , , , och . Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete (LR-R-CT) fortsatte. Kommittén antog två rapporter, en om samarbete över riksgränser för skyddande och främjande av kulturarv och en om gränsöverskridande media på lokal och regional nivå. 4.1.11 för bioetik (CDBI) utarbetar f.n. inom ramen för olika arbetsgrupper förslag till fyra olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Förslag till protokoll om organtransplantation avses slutföras . Utarbetandet av förslag till protokoll om forskning på människa samt protokoll om skyddet av embryot har fortskridit , liksom utarbetandet av förslag till protokoll om genetiska undersökningar. En särskild arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att belysa olika frågor kring xeno- transplantation. I kommitténs regi anordnades en konferens om bioteknik i , . 4.1.12 Rättsligt samarbete Vid för justitieministrar, som ägde rum i , behandlades bl.a. frågor rörande domares självständighet och opartiskhet. Vid konferensen enades deltagarna om att arbeta vidare med dessa frågor, bl.a. genom att rekommendera att ett rådgivande organ bestående av europeiska domare inrättas. för juridiskt samarbete (CDCJ) kunde slutföra arbetet med en rekommendation om undvikande av statslöshet och en rekommendation om statstjänstemäns ställning. Det fortlöpande arbetet med uppföljning av tillämpningen av konventioner och rekommendationer fortsatte. Kommittén gjorde en översyn av sina rutiner i syfte att ge allmänheten bättre möjligheter att ta del av handlingar från kommittén och dess expertgrupper. Samarbetet i olika rättsfrågor under kommittén fortsatte i expertgrupper om familjerätt, förvaltningsrätt, rättsväsendets effektivitet, rättsdatafrågor, dataskydd, nationalitetsfrågor och korruption. för frågor om brottslighet (CDPC) höll sitt 48:e plenarmöte. Vid föregående års plenarmöte behandlades frågan om s.k. vänskaplig lösning av tvist angående straffrättsliga konventioner. Vid årets möte godkändes en rekommendation om vänskapliga lösningar. Rekommendationen innebär bl.a. att CDPC skall informeras om praktiska problem vid tillämpningen av straffsrättsliga Europaråds- konventioner och att medlemsstaterna skall acceptera att CDPC verkar för att uppnå vänskapliga lösningar mellan stater som tvistar. Vidare godkändes en rekommendation om medling i straffrättsliga frågor. Vid Ministerkommitténs möte antogs bl.a. dessa rekommendationer. Vid plenarmötet hölls också val till det Kriminologiska Vetenskapliga Rådet (PC-CSC), varvid bl.a. professor från valdes som ny medlem. Dessutom tillsattes en ny kommitté om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande (PC-SE). I fråga om framtida aktiviteter kan anmärkas att CDPC sannolikt kommer att vidta åtgärder inom särskilt prioriterade områden såsom ungdomsbrottslighet, sexualbrottslighet, långtidsdömda och häktning. 4.1.13 () etablerades och skall enligt sina direktiv utbyta synpunkter samt utreda folkrättsliga frågor på begäran av ministerkommittén, av CDCJ eller på eget initiativ. Staterna representeras i folkrättskommittén företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbetet i kommittén är inriktat på främst två områden, nämligen att se över statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som ett forum för europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom FN:s verksamhetsområde. Ett viktigt arbete, där varit pådrivande, pågår syftande till att uppnå en mera enhetlig statspraxis när det gäller reservationer till traktater, i synnerhet sådana som rör mänskliga rättigheter. 4.2 Sociala frågor 4.2.1 Social sammanhållning har den sociala sektorn inom en ny kommittéstruktur. De tidigare kommittéerna för socialpolitik (CDPS), socialförsäkring (CDSS) och arbetsmarknadsfrågor (CDEM) har slagits samman till en kommitté för social sammanhållning: "social cohesion" (CDCS). Den nya kommittén har övertagit ett antal pågående aktiviteter från de tidigare kommittéerna. Som en bas för sitt arbete har den nya kommittén påbörjat ett arbete med att utforma en strategi för social sammanhållning. Strategin beräknas kunna överlämnas till ministerkommittén . Ett led i kommitténs arbete är att ta tillvara de kunskaper som kommer av prövningen av hur länder lever upp till bestämmelserna i den sociala stadgan och andra instrument inom den sociala sektorn. Syftet är att stödja medlemsländer i deras arbete på att möjliggöra en anslutning till instrumenten och leva upp till de krav som där ställs. Arbetsgrupper under CDCS studerar hur tillgängligheten till sociala rättigheter, arbete och bostäder ser ut i olika delar av . Inom kommittén ryms också ett barnprogram med syfte att stärka barns rätt att komma till tals, att förbättra barnomsorgen i och att bättre ta hand om barn i riskzon. Projektet kommer att avslutas med en konferens - som delvis har formen av en mässa - . har tagit initiativet till ett europeiskt tankeutbyte inför det som äger rum som en uppföljning av det toppmöte om social utveckling som arrangerades i . En arbetsgrupp har utarbetat en beskrivning av arbete inom området. Inom CDCS håller det på att byggas upp en särskild enhet för forskning och utveckling. Syftet med enheten är att i högre grad kunna beskriva och jämföra utvecklingen i . Den skall också kunna bistå medlemsländer exempelvis inför ratificering av konventioner och liknande. arrangerades en familjeministerkonferens i . Temat för konferensen var Towards a child-friendly society . 38 av de 41 medlemsländerna deltog tillsammans med ett antal observatörer. Statsrådet var ordförande på konferensen som öppnades av statsministern. Barn och ungdomar från det baltiska närområdet medverkade och gav sin syn på dagens situation i sina hemländer. Uppenbart var att det stimulerade ministrarnas diskussioner. 4.2.2 Invandrares integration för migrationsfrågor (CDMG) ägnar sig huvudsakligen åt att utveckla det europeiska samarbetet på området invandrares integration. I viss utsträckning behandlas också migrationsfrågor. Arbetet syftar till att genom jämförande studier och erfarenhetsutbyte förse medlemsländernas regeringar med underlag till förbättrade insatser för att underlätta invandrares integration. Bland CDMG:s aktiviteter kan nämnas seminarier om arbetsförmedlingars roll för likabehandling av människor oavsett etnisk bakgrund och utarbetandet av en rapport om en europeisk strategi för migration. Därutöver fortsatte CDMG sitt arbete för att förbättra situationen för romer. har CDMG vidare fortsatt sitt arbete för att lägga fram en ny rapport om integrationspolitik i 4.2.3 Befolkningsstudier En återkommande aktivitet inom styrkommittén för befolkningsfrågor (CDPO) är att framställa en översikt över befolkningsutvecklingen i medlemsländerna. Publikationen omfattar drygt 600 sidor samt en med den mest aktuella informationen om befolkningsutvecklingen i som går att få. Arbetet sker i nära kontakt med EU:s statistikkontor () och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). En viktig punkt vid kommitténs årliga möte är presentationen av ny statistik och diskussion om nya trender och utvecklingsmönster. Expertgruppen PO-S-DLM har studerat den demografiska utvecklingen och kopplingen till arbetsmarknaden. som helhet står inför en situation med folkminskning och en ökande andel äldre. Utvecklingen varierar dock länderna emellan länderna beroende på olikheter i utvecklingen av fruktsamhet och migration. Ett antal scenarier har arbetats fram grundat på befintliga befolknings- och arbetskraftsprognoser. PO-S-MT studerar trender i dödligheten och differentiell dödlighet. En anledning till att studera dödligheten är de växande skillnaderna i hälsa och dödlighet i . I vissa länder har dödligheten till och med ökat . 4.2.4 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har haft två möten . Kommittén har i huvudsak arbetat inom områdena medborgarens/patientens roll och inflytande, kvalitet och säkerhet samt jämlik tillgång till hälso- och sjukvård. Kommittén arbetar främst genom arbetsgrupper som inom ramen för givna riktlinjer tar fram underlag för rekommendationer och rapporter. färdigställdes bl.a. en rekommendation om hantering av väntelistor och väntetider. tillsattes också flera nya arbetsgrupper, t.ex. en om metoder för att ta fram riktlinjer om bästa medicinska praxis. Samordning av blodtransfusions- och transplantationsverksamheten i är ett viktigt inslag i kommitténs arbete. utarbetades den 6:e utgåvan av rekommendation R(95)15 om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat. Vidare behandlades bl.a. organisatoriska aspekter på samarbete vid organtransplantationer och kvalitetssäkring av organ och vävnader. Den framtida rollen för inom hälsoområdet och behovet av att precisera CDSP:s inriktning var föremål för ingående diskussioner vid kommitténs möten. Dessa diskussioner kommer att fortsätta . sjätte hälsoministerkonferens ägde rum i den 22 - . delegation leddes av socialminister . Temat för konferensen var "Ageing in the 21st Century: the need for a balanced approach towards healthy ageing". I den slutkommuniké som antogs vid konferensen understryks bl.a. vikten av att garantera lika tillgång till vård och behandling oberoende av ålder. Ministrarna kom även överens om att ge högsta prioritet till frågor som handlar om att äldre personer skall kunna bibehålla sin självständighet. I det sammanhanget framhölls betydelsen av att utveckla både hälso- och sjukvård och social omsorg för att förbättra äldre människors livssituation. 4.2.5 Miljö och regional planering Regional utveckling och planering behandlas inom av den särskilda fackministerkonferensen för ministrar med ansvar inom detta område samt av den ämbetsmannakommitté som förbereder konferensens sessioner. Inför den 12:e sessionen, som skall hållas i , har ämbetsmannakommittén fått i uppdrag att utarbeta en rapport med vägledande principer för en hållbar utveckling i . Arbetet har präglat verksamheten . Den alleuropeiska miljökonferensen höll sitt fjärde ministermöte i . Mötet antog en ny konvention om allmänhetens rätt till information och deltagande i samband med beslut om miljön samt två protokoll om tungmetaller och svavel till (långväga miljöföroreningar). En ny rapport om miljötillståndet i kommer att presenteras i samband med nästa miljökonferens i . Processen Environment for Europe går vidare med en ökad fokusering på de nya staterna i och länderna på . 4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 4.3.1 (CC-ED) bidrar till uppföljningen av det toppmöte som ägde rum i framför allt genom projektet demokratiskt medborgarskap . Tyngdpunkten i projektet ligger på probleminventering, spridning av material och exempel på god praxis för undervisning. Demokratifrågor ges stort utrymme också i projektet . Bland annat ägde en språkkonferens rum i om språklig mångfald för ett demokratiskt medborgarskap i . Projektet ansvarar också för förberedelserna för Europeiska språkåret som äger rum . har vidare medverkat i förberedelserna av den ministerkonferens som skall äga rum i . Flera av aktiviteterna inom utbildningskommitténs projekt bedrivs i nära samarbete med och EU. CC-HER (Higher Education and ) arbetar huvudsakligen med frågor om högre utbildning. presenterades ett utkast till en rekommendation om universitetens forskningsuppdrag. Rekommendationen behandlar en mängd frågor, från samverkan mellan forskning i och utanför universiteten till organisationsfrågor och kopplingen forskning-grundutbildning samt rekrytering och utveckling av lärare. Inom ett CC-HER-projekt om livslångt lärande organiserades en workshop på under temat . En deklaration om en europeisk norm för användningen av ny informationsteknik håller också på att utarbetas och hölls en workshop på temat . Ett projekt om lärarens ändrade roll och funktion i informationssamhället har diskuterats och föreslås genomföras av CC- HER tillsammans med CC-ED. Den för och gemensamma konventionen om erkännande av examina som antogs i hade vid utgången av året undertecknats av 38 länder och ratificerats av 15. Regeringen har för avsikt att föreslå att godkänna konventionen . Vidare har beslutats att en rekommendation som betonar betydelsen av social- och samhällsvetenskaperna i den demokratiska övergångsprocessen skall underställas ministerkommittén . 4.3.2 Kultur och kulturarv Vid kulturkommitténs (CC-CULT) vårmöte hölls förhör av de länder som ingår i de horisontella tematiska länderöversikterna. Dessa är en utveckling av de traditionella länderförhören, som endast omfattar ett land i taget. I den första horisontella analysen deltog , , , (delstaten ) och och ämnet var nationella kulturinstitutioner i omvandling. Det nya förfarandet har uppenbara fördelar i jämförelse med de nationella länderförhören. Inriktningen på en fråga underlättar jämförbarheten. Nästa ämne för horisontell studie kommer att avse hur medlemsländerna hanterar kulturell mångfald. Sex länder, , , , , och , har anmält sitt intresse för deltagande. I samband med kulturkommitténs höstmöte hölls en genomgång av kulturpolitik. I den handlingsplan för som antogs vid toppmötet förordades en gemensam europeisk politik rörande användningen av ny teknologi för att främja mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och kulturell mångfald. Inom kulturkommittén pågår en kartläggning av den nya teknologins konsekvenser på kulturområdet. Projektet är vid sidan av länderförhören det mest högprioriterade i kulturkommitténs nuvarande arbetsprogram. Ett antal studier och symposier har genomförts. hölls en konferens i om tillgänglighet och yttrandefrihet på IT-området. Vid kommitténs höstmöte antogs konferensens slutdokument Freedom of expression in the information networks som riktlinje. En slutkonferens planeras . Projektet syftar till att underlätta bokmarknadens anpassning till IT-tekniken. Ett antal nationella delprojekt pågår, bl a det svenska Nya vägar för boken med och som samordnande myndigheter. Vid kommitténs höstmöte diskuterades ett förslag till riktlinjer avseende bibliotekslagstiftningsområdet. Genom ett kulturpolitiskt biståndsprogram för medlemsländerna i , kallat MOSAIC, skall på ett mer systematiskt sätt kunna tillgodose dessa länders behov av rådgivning och utbildning på det kulturpolitiska området. Vid kommitténs vårmöte diskuterades i första hand eventuella insatser för flyktingar från Kosovo. MOSAIC-programmet har fått flera frivilliga bidrag och planer finns för ett liknande insatsprogram för . En utförlig rapport om programmet kommer att presenteras för kommittén . () sammanträdde . Kommitténs arbete kan indelas i följande huvudområden: kulturarv och samhälle, tekniskt samarbete och erfarenhetsutbyte samt utbildning och levandegörande. Verksamheten präglades av förberedelser och invigning av - a common heritage , som beslutades vid toppmötet och som pågår . Kampanjen skall bl.a. bidra till att öka kunskapen om det gemensamma europeiska kulturarvet och dess politiska, sociala och ekonomiska betydelse och genomförs med transnationella, tematiska samt nationella bidrag. Genom kampanjen uppmärksammas särskilt kulturarvets betydelse i arbetet för en demokratisk samhällsutveckling samt vikten av kulturell mångfald. Detta innebär att de senaste årens förändring av inriktningen på kulturarvssamarbetet mot en större uppmärksamhet på kulturarvets roll i dagens fått genomslag. En särskild satsning på industrisamhällets kulturarv skall vara nationella bidrag till kampanj (prop. 1998/99:1, dir. 1999:60). Regeringen tillkallade en särskild delegation, Delegationen för industrisamhällets kulturarv (Ku 1999:06), att bl.a. leda och samordna arbetet med kampanj i . Kampanjen invigdes i i . representerades av ordföranden i Delegationen för industrisamhällets kulturarv, landshövdingen . Vid årets möte behandlades även ett utkast till en europeisk landskapskonvention, initierad av kommunalkongressen (CLRAE). Utgångspunkten är att konventionen skall utgå från en helhetssyn på landskapet och syftet är att främja skydd samt en långsiktigt hållbar förvaltning och planering av landskap. Vidare är avsikten att arbetet i anslutning till konventionen bl.a. skall bidra till ett ökat europeiskt samarbete kring landskapsfrågor. Inom ramen för det tekniska samarbetet bedriver bl.a. verksamhet som stödjer återuppbyggnaden av kulturarvet i det krigsdrabbade . Vidare har en juridisk rådgivningsgrupp tillsatts som kan stödja medlemsstaterna i arbetet med att utarbeta ny lagstiftning inom kulturarvsområdet. Kulturarvsdagarna är återkommande publika manifestation för kulturarvet med aktiviteter i ett 40-tal länder. I anordnas Kulturhusens dag regelbundet av den andra söndagen . Det svenska temat var Järnvägsmiljöer - byggnader och banor och anordnades i samarbete med bl.a. länsstyrelser, kommuner, museer, hembygdsföreningar, SJ och . Evenemanget omfattade 190 järnvägsmiljöer som visades av 140 olika lokala arrangörer och besöktes av ca 50 000 personer.