prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Av de för programperioden tillgängliga bi- dragsmedlen för mål 4, vilka utgörs av lika delar socialfondsmedel och statlig medfinansiering - totalt ca , har intecknats genom beslut per . De utbetalda medlen uppgår till av de tillgängliga bidragsmedlen. Arbetet inom mål 4 har kännetecknats av ett mycket aktivt partnerskap. Det väl fungerande samarbetet mellan Svenska EU- programkontoret och de regionala partnerskapen är en väsentlig förklaring till programmets framgång. De regionala partnerskapen har haft ett stort inflytande på genomförandet av mål 4 vilket tydligt återspeglas i resultaten av programmet. har upphandlat oberoende utvärderingar av mål 4, av vilka den senaste avlämnades . I denna utvärderingsrapport påpekas att genomförandeorganisationen i allt väsentligt har fungerat tillfredsställande och att den har haft ett stort förtroende hos såväl parter som målgrupper. Intentionen att nå ut till de små och medel-stora företagen, med arbetsställen som har 1-49 anställda, har fullföljts. En mycket stor andel, , av steg 1-projekten slutförs vilket enligt utvärderarna måste anses som ett anmärkningsvärt gott resultat. Mål 4-projekten har i allmänhet präglats av en hög ambitionsnivå och stor aktivitet hos de anställda. Ett tydligt mönster kan skönjas av att ju större de anställdas delaktighet har varit desto högre blir graden av rapporterade positiva effekter av insatserna. Till de brister som noteras av utvärderarna hör att informationen till kommunerna om mål 4 inte har genomförts på ett systematiskt sätt, trots att programmets inriktning passar väl in på de förändringar som sker inom offentlig sektor, i detta fall vården och omsorgen. Vidare har det på vissa håll i landet funnits svårigheter att definiera målgruppen inom vård om omsorg. För ett bättre genomslag inom denna sektor krävs enligt utvärderarna bl.a. en mer utvecklad kunskap inom partnerskapet om de specifika villkor som gäller inom vård och omsorg. Det är även väsentligt att fler representanter för den offentliga sektorn involveras i genomförandet av insatserna. Gemenskapsinitiativen Employment och Adapt har omfattat totalt 120 respektive 55 projekt. Per har i båda programmen av socialfondsmedlen intecknats genom beslut. Andelen utbetalda medel uppgår till inom Employment och till inom Adapt. Arbetet med Employment och Adapt har koncentrerats på spridning av resultat och s.k. mainstreaming med sikte på mål 3 respektive mål 4 och ordinarie verksamhet. På EU-nivå har medlemsstaterna samarbetat kring gemensamma teman för att dra slutsatser av resultaten i Employment och Adapt. Målsättningen är att vidareutveckla strategier och metoder som bl.a. skall kunna ha betydelse för den europeiska sysselsättningsstrategin och för den kommande programperioden för Socialfonden. har upphandlat oberoende utvärderingar av de två gemenskapsinitiativen. I den senaste utvärderingsrapporten för Employment, vilken omfattar slutet av programperioden, konstateras att målen för programmet har uppnåtts på ett övergripande plan. Programmet har tydliga drag av nyskapande insatser och projekten har utgått från de enskilda individernas behov. Däremot har förankringen hos de lokala parterna fungerat mindre väl. Det transnationella arbetet har ofta haft en positiv inverkan på projektresultaten. Bland dessa resultat, som kan utgöras av bl.a. nya metoder och organisatoriska lösningar, finns det ett antal som det är väsentligt att ta till vara. Utvärderarna konstaterar dock brister i arbetet med att sprida och återföra projektresultaten till ordinarie verksamhet. En utvärderingsrapport för Adapt lämnas . Slutsatser Regeringen bedömer liksom tidigare att ge- nomförandet av mål 3, mål 4, Employment och Adapt på många sätt har varit framgångsrikt. I de fyra programmen har mellan av socialfondsmedlen intecknats genom beslut. Sammantaget med redovisade utbetalningsnivåer, som kan betecknas som höga respektive tillfredsställande, tyder detta på att vid avslutningen av programmen kommer att ha uppnått ett högt utnyttjande av de tillgängliga medlen. Såväl mål 3 som mål 4 har genomförts i sam- arbete med regionala partnerskap. Härvid har i synnerhet partnerskapen inom mål 4 enligt regeringens uppfattning inneburit en förnyelse av samarbetsformerna på regional och lokal nivå. De positiva erfarenheterna av dessa partnerskap har varit en av grunderna för utarbetandet av de s.k. tillväxtavtalen. Det är angeläget att också bygga vidare på dessa erfarenheter 2006. Övervakningskommittéerna har under pro- gramperioden upphandlat ett flertal oberoende utvärderingar av programmen. De senaste utvärderingarna visar enligt regeringens mening på att de övergripande målen i programmen har uppnåtts i väsentlig grad. Regeringen redovisar under anslaget Eu- ropeiska socialfonden m.m. för perioden 2000- 2006 den planerade organisationen för det nya mål 3 och Equal under nästa programperiod. Regeringens avsikt är att den nya organisationen, som inrättas inom AMV, även skall svara för avslutandet av mål 3, mål 4, Adapt och Employment. Regeringen har vid beräkningen av anslaget tagit hänsyn till AMS prognos för utbetalningarna av socialfondsmedel . Dessutom ingår medel för den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6. Vidare har hänsyn tagits till det redovisade förslaget som innebär att av tidigare beräknade medel under anslaget skall överföras till anslaget förvaltningskostnader. Beloppet motsvarar de medel som anvisats för vissa administrativa kostnader vid , för bl.a. mål 4. Sammanfattande medelsberäkning Regeringen förslår med hänsyn till det ovan- stående att anvisar ett ramanslag om 1 för . För beräknas anslaget till . Verksamheten för den innevarande programperioden avslutas varför inga utbetalningar beräknas ske från anslaget därefter. A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden - 2006 Tabell 6.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 641 000 1 2001 Beräknat 1 663 000 2002 Beräknat 1 663 000 1 Nytt anslag. Under detta anslag skall utbetalningarna från Europeiska socialfonden för redovisas. Utbetalningarna skall avse delfinansiering av insatser inom de nya strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från anslaget skall även statlig medfinansiering av en satsning på kompetensutveckling inom mål 1 och mål 3 bekostas. Mål 3 och Equal omfattas av enbart Socialfonden, medan mål 1 och 2 delfinansieras av flera strukturfonder. En övergripande redogörelse för den nya programperioden inom strukturfonderna lämnas inom utgiftsområde 19. Allmänna rådet har antagit förordningar avseende programperioden 2000- 2006, bl.a. Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna och och Rådets förordning (EG) nr 1262/1999 om Europeiska socialfonden. har därefter fastställt riktlinjer för programarbetet för bl.a. mål 3 liksom indikativa medelsramar. Den indikativa medelsramen för mål 3 i uppgår till , vilket motsvarar ca , för programperioden 2000- 2006. Därutöver tillkommer en årlig indexuppräkning av beloppet, samt den s.k. resultatreserven som motsvarar av ramen. Resultatreserven skall fördelas av EG- kommissionen i nära samråd med medlemsstaten utifrån uppnådda resultat i strukturfondsprogrammen. Regeringens överväganden Slutsatser De nuvarande strukturfondsmålen 3 och 4 skall ersättas av ett nytt mål 3 inom Europeiska socialfonden. Mål 3, som skall omfatta insatser för såväl arbetslösa som anställda, skall stödja genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin och de årliga riktlinjerna för sysselsättningen. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att bl.a. ta fram förslag till ett samlat programdokument för mål 3. Utredaren skall avlämna sitt förslag . Förslaget skall remissbehandlas och beredas inom . Regeringen avser att lämna ett programförslag för mål 3 till EG- kommissionen senast . En av grunderna för regeringens ställningstaganden avseende inriktningen av det nya mål 3 har utgjort det avlämnade utredningsbetänkandet Utveckling av mänskliga resurser - Förslag till inriktning av nya mål 3 inom (SOU 1999:23). Detta tidigare utredningsbetänkande har remissbehandlats, varvid remissinstanserna i allmänhet har redovisat en positiv syn på den föreslagna inriktningen av programmet. Enligt regeringens mening bör det nya mål 3- programmet omfatta redan anställda, egenföretagare och arbetslösa. Den sistnämnda gruppen skall ha tyngdpunkten på de personer som har svårast att få eller behålla en förankring på arbetsmarknaden. Individernas behov skall relateras till den omgivande arbetsmarknaden, tillväxtpolitiken samt den framtida arbetsmarknaden. Följande insatsområden är då aktuella: stöd till analyser som skall leda till utveckling av arbetsorganisationen i små och medelstora företag, stimulanser till kompetensutveckling av anställda i små och medelstora företag, stöd till utbildning av anställda i kombination med vikariat och praktik m.m. för arbetslösa, stöd till insatser för att integrera invandrare på arbetsmarknaden, stöd till insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden och som behöver särskilt stöd för att motiveras att delta i reguljär utbildning etc., jämställdhetsinsatser och ramprogram för mindre projekt av lokal karaktär, främst inom den s.k. sociala ekonomin, som överensstämmer med mål 3-programmets inriktning. Regeringen har i vårpropositionen aviserat att satsningen på kompetensutveckling för an- ställda, vilken omfattas av de två förstnämnda insatsområdena, skall genomföras . Satsningen, som bör finansieras till hälften vardera av socialfondsmedel och statlig medfinansiering, bör uppgå till totalt och . Dess-utom förutsätts medfinansiering av arbetsgivarna inom ramen för trepartssamverkan. De angivna beloppen inkluderar kompetensutveckling av anställda inom ramen för mål 1. Utgångspunkten för satsningen skall vara det förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade . Den nationella medfinansieringen av de insatser inom mål 3 som riktar sig främst till arbetslösa avses ske huvudsakligen inom ramen för anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Gemenskapsinitiativet Equal skall syfta till att i transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Programmet skall omfatta såväl arbetssökande som anställda och bygga vidare på erfarenheter av de nuvarande gemenskapsinitiativen Employment och Adapt. Kommissionen planerar att fastställa riktlinjer för medlemsstaternas programarbete. Medlemsstaterna skall därefter överlämna förslag till programdokument till . Enligt en sådan tidplan skulle Equal- programmet kunna starta . Regeringen avser att lämna uppdrag för framtagandet av ett förslag till programdokument för Equal i . Förslaget bör enligt regeringens mening vara utformat så att Equal väsentligt kan bidra till en ökad mångfald i arbetslivet. För genomförandet av mål 3 och Equal skall ett separat sekretariat inom AMV inrättas. Sek- retariatet skall ha särskilda beslutsbefogenheter och dess chef anställs genom beslut av regeringen. Sekretariatet skall vidare utgöra förvaltningsmyndighet för programmet enligt den definition av uppgiften som anges i artikel 9 n, Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. AMS skall vara utbetalningsansvarig myndighet för mål 3 och Equal. För mål 3 skall inom AMV skapas en ny regional organisation under sekretariatet inom dess beslutsområde. Den regionala organisationen skall ha sin utgångspunkt i den nuvarande organisationen för mål 4. Kompetensen hos den personal som arbetar inom verksamhet med anknytning till de innevarande programmen mål 3 och mål 4 samt Adapt och Employment skall tas till vara liksom engagemanget hos partnerskapen inom dessa program. I det tidigare nämnda utredningsbetänkandet Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet - Förslag till inriktning av nya mål 3 inom (SOU 1999:23), togs också frågan om organisationen för mål 3 och Equal upp. Därvid diskuterades fyra olika alternativ för hur arbetet skall organiseras, varav ett alternativ ligger till grund för den beskrivna lösningen. Remissopinionen i frågan var mycket splittrad, bl.a. har föreslagits att en ny myndighet för mål 3 skall inrättas. Regeringen bedömer dock att den beskrivna organisationslösningen innebär en stark koppling till sakområdet som förutsättningar ges för arbetsformer inom mål 3 och Equal som bäst tillgodoser kraven inom strukturfonderna, bl.a. avseende partnerskapens roll. Vidare kan de rutiner och system som byggts upp inom AMV för utbetalning och kontroll av socialfondsmedlen under innevarande programperiod tas till vara och vidareutvecklas. Den nya organisationen bör även ha i uppdrag att sköta avslutandet av den innevarande programperiodens mål 3, mål 4, Adapt och Employment. Bemanningen av organisationen skall ske utifrån nuvarande förhållanden inom dessa program. Som redovisats under anslaget Arbets- marknadsverkets förvaltningskostnader beräknar regeringen med ledning av underlag från mål 3-utredaren kostnaderna för det nya sekretariatet och dess regionala organisation samt AMS arbete med utbetalningarna till totalt ca . Förslaget till organisation av mål 1 och 2, vilket redovisas inom utgiftsområde 19, innebär att utbetalningsansvaret för bl.a. socialfondsmedel inom dessa mål skall ligga på respektive förvaltningsmyndighet. I mål 1 skall förvaltningsmyndigheterna utgöras av länsstyrelserna i och . Regeringen avser att för mål 2 inrätta en i princip liknande organisation. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Verksamheten inom strukturfondsprogram- men är av långsiktig karaktär och omfattar bl.a. fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra kostnader för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser under anslaget som innebär utgifter om högst . Beloppet omfattar ca en femtedel av den preliminärt beräknade totala socialfondsramen och viss nationell medfinansiering. Den exakta ramen för hela Socialfonden i under den nya programperioden fastställs först i samband med godkännande av programdokumenten för mål 1, mål 2 och Equal. Endast ramen för mål 3 är känd. Tabell 6.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 2 400 000 3 137 000 Nya förpliktelser 2 400 000 2 400 000 2 400 000 Infriade förpliktelser 1 0 -1 663 000 -1 663 000 Utestående förpliktelser 2 400 000 3 137 000 3 874 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 400 000 3 137 000 3 874 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser Sammanfattande medelsberäkning Regeringen föreslår med hänsyn till det ovanstående att anvisar ett ramanslag om för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna under anslaget till 1 . A6 Tabell 6.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 154 Anslags- sparande 13 525 Utgifts- prognos 15 000 2000 Förslag 13 768 2001 Beräknat 13 979 1 2002 Beräknat 14 200 1 1 Motsvarar 13 768 tkr prisnivå ring (IFAU) inrättades . IFAU:s uppgift är att främja, stödja och ge- nomföra främst utvärderingsstudier av arbets- marknadspolitiskt motiverade åtgärder och studier av arbetsmarknadens funktionssätt. Under uppbyggnadsfasen har IFAU påbörjat sammanlagt 21 projekt och färdigställt och distribuerat fem forskningsrapporter. Forskningsresultaten publiceras i två rapporter, dels som fullständig rapport i form av working paper, dels som en sammanfattande mer lättillgänglig publikation i form av en forskningsrapport. Färdigställda forskningsrapporter skickas till nationella och internationella tidskrifter för bedömning och publicering. har IFAU genomfört 28 se- minarier i egen regi och personal från IFAU har deltagit i ett stort antal konferenser och workshops i och utomlands. IFAU har även påbörjat ett samarbete med () och de båda myndigheterna kommer tillsammans att genomföra två konferenser . Från anslaget utbetalas kostnader för personal, projekt , lokaler och andra förvaltningskostnader vid IFAU. Anslagssparandet beror på att institutet varit inne i en uppbyggnadsfas samt att det beviljats bidrag till extern forskning som ännu inte inneburit utgifter. Anslagssparandet är intecknat genom beslut till projekt och kommer att betalas ut . Slutsatser Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk ut- värdering som IFAU har inlett ligger väl i linje med de behov som har påvisat för att öka kunskapen om arbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär en stor offentlig utgift och därför är det viktigt att följa upp och utvärdera åtgärdernas effektivitet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts med . Tabell 6.18 Beräkning av anslaget för Tusental kronor 67 Justering av premie 176 Förslag 2000 13 768 Sammanfattande medelsförbrukning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till 13 979 000 respektive . A7 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna Tabell 6.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 56 650 Anslags- sparande 61 183 Utgifts- prognos 56 300 2000 Förslag 62 445 2001 Beräknat 63 398 1 2002 Beräknat 64 400 1 1 Motsvarar 62 445 tkr prisnivå Från anslaget utbetalas vissa förvaltningskost- nader i den kompletterande arbetslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser dels administrationen av grundbeloppet för de icke anslutna och dels - under uppbyggnadsskedet budgetåren 1998-1999 om dessa kostnader inte täcks av anslutningsavgifterna - administrationen av ersättningen för dem som är anslutna till arbetslöshetskassan. Under har totalt betalats ut från anslaget. Beloppet inkluderar i anslagskredit. Därutöver har Arbetslöshetskassan ALFA erhållit av särskilda medel under anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, varav inte har utnyttjats av arbetslöshetskassan och därför betalats tillbaka . Regeringens överväganden Resultatbedömning AMS har på regeringens uppdrag redovisat hur stor del av de tilldelade medlen som Arbetslöshetskassan ALFA använt för administrationen av grundbeloppet för icke anslutna respektive för administrationen avinkomstbortfallsersättningen samt gjort en bedömning av om anslagsmedlen använts på ett ändamålsenligt sätt. Redovisningen har även innefattat AMS ställningstagande kring om de av arbetslöshetskassan planerade teknikinvesteringarna avseende dator- och telestöd är sådana nödvändiga kostnader som skall omfattas av anslaget och således till del betalas av staten. AMS redovisning visar att Arbetslöshetskas- san ALFA för redovisat att kostnaderna för administrationen av de icke anslutna precis täckts av statsbidrag. För de anslutna har däremot intäkterna i form anslut- ningsavgifter varit högre än kostnaderna, vilket inneburit att arbetslöshetskassan inte behövt utnyttja anslagsmedel för att finansiera adminstrationen av anslutna medlemmar. Även för och kommande år beräknas arbetslöshetskassan kunna täcka sina kostnader för denna grupp med inbetalda anslutningsavgifter. Enligt AMS bedömning finns det inte något skäl att ifrågasätta medelsanvändningens ändamålsenlighet. Beträffande frågan om vissa teknikinvesteringar vid arbetslöshetskassan, anser AMS att det delvis, till , rör sig om sådana nödvändiga kostnader som skall omfattas av anslaget. Sådana kostnader bör belasta anslaget . Drygt 11 000 personer har erlagt anslutningsavgift till arbetslöshetskassan , vilket motsvarar intäkter på . Under betalade arbetslöshetskassan ut inkomstrelaterad ersättning till 93 anslutna, medan 1 329 anslutna fick grundbeloppet. Grundbeloppet lämnades också till 61 000 icke anslutna personer. Slutsatser Regeringen bedömer att anslaget från och med inte längre kommer att belastas av kostnaderna för adminstrationen av ersättningen för de anslutna till arbetslöshetskassan. Anslagsbeloppen har därför justerats med utgångspunkt från detta. Tabell 6.20 Beräkning av anslaget för Tusental kronor 416 Beslut inkl. förslag 846 Förslag 2000 62 445 Sammanfattande medelsförbrukning Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisar ett ramanslag om för . För beräknas utgifterna under anslaget bli och för . 7.1 Omfattning Arbetslivspolitiken skall verka för en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet. Arbetslivspolitiken har även till uppgift att öka kunskap och kompetens i och om arbetslivet. En central uppgift för arbetslivspolitiken är att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Inte- grering av invandrare och insatser för att mot- verka diskriminering och utestängning på grund av funktionshinder, etnisk bakgrund eller sexuell läggning skall också prioriteras. () verksamhet skall bidra till att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och förbättra arbetsmiljön sett i ett helhetsperspektiv, det vill säga från såväl fysisk, psykisk som social och arbets- organisatorisk synpunkt. () initierar och finansierar forsknings- och utvecklings- arbete samt anslutande kunskapsförmedling för att bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla. () bedriver egen forsknings- och utvecklingsverksamhet och skall genom forskning, utbildning och utvecklingsprojekt bidra till en förnyelse av arbetslivet genom effektivare former för arbetsorganisation, en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden och en förbättrad arbetsmiljö. har till uppgift att anordna, leda och samordna den verksamhet som bedrivs inom vars syfte är att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer med funktionshinder. Arbetsdomstolen prövar mål i tvister om kollektivavtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. startade Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) sin verksamhet. Ombudsmannens huvuduppgift är att se till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning efterlevs. Inom verksamhetsområdet finns även myndigheterna Statens förlikningsmannaexpedition samt för arbetstagares uppfinningar (SNAU). Inom verksamhetsområdet finansieras även andel av kostnaderna för verksamhet, avvecklingen av den tidigare myndig-heten AmuGruppens outhyrda lokaler och bidrag lämnas till verksamheten vid Stiftelsen . 7.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 5 534 5 377 5 553 5 435 5 450 5 474 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade en rapport till arbetsmarknadsministern. Rapporten innehåller ett förslag till trepartsöverenskommelse mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om hur en statlig stimulans till verksamhetsrelaterad kompetensutveckling skulle kunna utformas. En särskild utredare har tillsatts med uppdrag att utarbeta ett förslag till ett samlat program- dokument för Europeiska socialfondens mål 3 . Enligt direktiven skall förslaget innehålla en stimulans till verksamhets- relaterad kompetensutveckling med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag. Arbetslivsdelegationen har överlämnat slutbetänkandet Individen och arbets-livet - perspektiv på det samtida arbetslivet (SOU 1999:69) där delega-tionen har identifierat utvecklingstendenser inom arbetslivet och analyserat problem- områden. Delegationens betänkande bereds inom . har varit föremål för översyn av samt av (). RRV har aviserat att en slutrapport om och om anställning med lönebidrag skall läggas fram . överlämnades Distans- arbetsutredningens sitt betänkande (SOU 1998:115).