prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen anser dock inte att en direktavskrivning av verkets anläggningstillgångar är en lämplig väg för att sänka soliditet. Detta strider bl.a. mot en god redovisningssed. Regeringen anser att räntabilitetsmålet bör ligga fast på nuvarande nivå, . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår vidare att den nu gällande prisrestriktionen skall vara oförändrad vilket innebär att höjningar av farledsavgifterna inte får överstiga nettoprisindex räknat . negativa resultat för beror på en engångskostnad på för det nya lotsavtalet. Genom denna åtgärd uppfyller inte de fastställda ekonomiska målen för . Regeringen vill nämna att i regleringsbrevet för gavs i uppdrag att ut- reda hur jämförande studier (s.k. bench- marking) kan ske av verkets olika verksamheter. lämnade förslag om hur ett sådant arbete kunde bedrivas och regleringsbrev fick i uppdrag att redovisa hur arbetet med benchmarking- studierna fortskrider. har redovisat detta och regeringen ser positivt på de studier som bedrivs och att de leder till åtgärder i de fall detta är motiverat. Vidare vill regeringen nämna att regeringen har gett i uppdrag att utvärdera miljödifferentieringen av sjöfartsavgiftssystemet samt att belysa eventuella konsekvenser som omläggningen av sjöfartsavgiftssystemet i övrigt medfört. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om vad som framgick av prop. 1996/97:1, utgiftsområde 22 En miljödifferentiering av sjöfartsavgifterna skall ske inom ramen för ekonomiska mål och inriktning, och skall sett över inte innebära några egentliga effekter på verkets ekonomiska resultat . Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning. Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. 2002. kommer regeringen i särskild ordning att pröva inleveransens storlek. Tabell 15.3 Prognos över resultat m.m. Miljoner kronor 2002 Årets vinst efter skatt och skattemotsvarighet -70,7 -7,8 Räntabilitet på eget kapital (procent) -8,0 -0,8 Soliditet (procent) 42,5 41,6 41,7 41,0 Beräknad skattemotsvarighet 0,0 22,7 12,0 0,0 Beräknad utdelning 0,0 19,5 10,2 0,0 15.3.5 Finansiella befogenheter treårsplan investeringar finansieras helt med egna medel. Därutöver har bemyndigande att inom en viss ram ta upp lån i för finansiering av investeringar. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . får placera kassamässigt överskott i bank och på räntebärande konto i . 15.4 Anslag för B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Tabell 15.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 44 415 2000 Förslag 61 000 2001 Beräknat 61 000 2002 Beräknat 61 000 Från anslaget finansieras tjänster inom verksamhetsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Regeringens överväganden Resultatinformation anför att handelssjöfartens betalningsansvar ökat markant och att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . Den praktiska konsekvensen av detta är att måste finansiera dessa kostnader med de avgifter som handelssjöfarten betalar. beräknar att kostnaderna för fritidsbåtsverksamheten uppgår till totalt ca och föreslår att en första uppjustering av anslaget görs för med till . Slutsats har även i tidigare treårsplaner redovisat att handelssjöfartens betalningsansvar ökat markant och att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . I budgetpropositionerna redovisade regeringen att den med anledning av det statsfinansiella läget inte kunde tillstyrka någon anslagshöjning. Regeringen anser nu att en uppjustering av anslaget bör göras. Regeringen föreslår att anslaget höjs från nuvarande nivå på till . I budgetpropositionen för anförde regeringen att den skulle återkomma till med ett konkret förslag till hur en allmän registrering av fritidsbåtar bör genomföras. Regeringen har fört en dialog med försäkringsbranschen som är involverad i det frivilliga båtregister som administrerar. Från detta håll har man angivit att den ovisshet som råder om ett eventuellt införande av ett statligt båtregister har gjort att man inte avsatt några ytterligare resurser för att utveckla och förbättra det frivilliga registret. Regeringen anser att ett allmänt register bör bygga vidare på det frivilliga fritidsbåtsregistret. För att förbättra ersättningsmöjligheterna för skadelidande vid olyckor med fritidsbåtar avser regeringen att överväga möjligheterna att införa en obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. Om en obligatorisk ansvarsförsäkring införs skapas också en möjlighet för försäkringsgivarna att lämna kontrolluppgifter om fritidsbåtsinnehav till skattemyndigheterna. B2 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Tabell 15.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 62 660 2000 Förslag 62 660 2001 Beräknat 62 660 2002 Beräknat 62 660 Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och samt ersättning till . B3 Bidrag till sjöfarten Tabell 15.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 428 294 2000 Förslag 405 000 2001 Beräknat 405 000 2002 Beräknat 405 000 antog ett sjöfartpolitiskt beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) som innebär att staten är beredd att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten för åren 1997 2001. Statligt stöd skall lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt och sociala avgifter. Regeringen beslutade i enlighet med den av beslutade reviderade budgeten för att från öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter per kalenderår och årsarbetskraft. Från höjdes bidraget till sjöfarten för sociala avgifter per kalenderår och årsarbetskraft. Regeringens överväganden Resultatinformation Genom det statliga bidraget till sjöfarten har de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmågan stärkts. Den negativa utvecklingen beträffande det svenska tonnaget kan nu förväntas upphöra och en viss inflaggning är möjlig efter beslut att höja bidraget till sjöfarten och den överenskommelse om tillfällig anställning av utländsk personal som parterna på arbetsmarknaden träffat. har i sin anslagsframställning begärt i anslag för budgetåret. framställning skulle innebära en höjning av anslaget med . Anslaget är beräknat på en betydligt lägre nivå för bidraget till sociala avgifter än det som gäller . Höjningen av bidraget till sjöfarten för sociala avgifter leder till att anslaget behöver ökas. Behovet av en ökning av anslaget hänger också i väsentlig grad samman med i vilken utsträckning tillfällig anställning av utländsk personal kommer att ske. Regeringen anser det viktigt att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att skapa ett positivt klimat för denna näring. Därför har regeringen i samband med tilläggsbudget 2 för fört över medel för att säkerställa att utbetalningarna från skall kunna ske under budgetåret. Regeringen anser att det ökade utgiftsbehovet därmed är tillgodosett. Den föreslagna budgetåtgärden bedöms falla under om statligt stöd till företag. Den skall därför anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG fördraget. Bidrag till fartygsförlagd utbildning Regeringens överväganden Resultatinformation För att få ut examen efter genomgången utbildning till sjöbefäl krävs godkänd utbildning vid högskola och praktik i den omfattning som anges för den ifrågavarande utbildningen. Även eleverna på gymnasiets energiprogram har behov av praktikplats. Tillgången på praktikplatser är därför av central betydelse. Den svenskflaggade handelsflottan räcker inte längre till för att garantera tillgången på utbildningsplatser. Praktikplatser är ytterst en kostnad som belastar det enskilda rederiet. Slutsats I utredningen sjöfartsnäring hot och möjligheter (SOU 1998:129), den s.k. Bäckströmska utredningen har utredaren föreslagit att rederier som tillhandahåller platser för utbildning förlagd ombord på fartyg skall få ett stöd. Detta skulle gälla för utbildningsplatser både på svensk- och utlandsflaggade fartyg. Stödets omfattning har beräknats till per befälselev och år samt per elev i gymnasiets energiprogram och år. Det totala stödet skulle uppgå till . Förslaget har remissbehandlats. Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig har tillstyrkt förslaget. Det är svårt att få antalet fartygsförlagda utbildningsplatser att räcka till. Ett statligt stöd till fartygsförlagda utbildningsplatser skulle bli ett incitament för att öka antalet praktikplatser. Regeringen anser dock att bl.a. frågan om stödets finansiering behöver beredas ytterligare innan något förslag kan lämnas och avser att återkomma till i samband med vårpropositionen. Vänersjöfarten har uppdragit åt en utredare att lägga fram förslag som långsiktigt ger förutsättningar för en kommersiellt bärkraftig utveckling av Vänersjöfarten. Beslutet har fattats mot bakgrund av utredningen och transportpolitiken som producerats av i samarbete med (). Uppdraget, som bland annat går ut på att belysa kostnader och rationaliseringsmöjligheter i Vänerhamnarna, skall vara avslutat . Kvarken skulle färjetrafiken mellan och ha upphört som en följd av att taxfreeförsäljningen upphörde . Taxfreeförsäljningen har svarat för av intäkterna. Kvarkentrafiken drabbades hårt i jämförelse med övriga linjer mellan och som kan utnyttja särställning eller angöra hamn i tredje land. Färjetrafiken har bedrivits och etablerades under tidigare regelverk. Regeringen beslutade därför att tillsammans med den finska regeringen upphandla färjetrafik på sträckan i enlighet med EU:s riktlinjer för allmän trafikplikt för att trygga persontrafikförsörjningen på sträckan. Därefter skall trafiken kunna drivas kommersiellt. Det årliga stödet uppgår till som fördelas lika mellan och . Västerbottenregionen bidrar med och svenska staten med . har svarat för upphandlingen och slutit avtal med . Framställningar om en förnyad haveri- utredning med anledning av förlisning Den Internationella () och Den Nordiska () har i en gemensam skrivelse begärt en förnyad haveriutredning med anledning av förlisning. ITF har låtit en konsultbyrå se över den gemensamma slut- rapport. Konsultbyrån har kritiserat haverirapporten på en rad punkter. ITF och NTF menar att en ny utredning måste ske i öppenhet med alla intresserade parter representerade och att utredningen skall baseras på alla tillgängliga fakta, inklusive en ny undersökning av fartyget och vittnesmål från överlevande. Framställningar om en förnyad haveriutredning har också inkommit från andra håll, bl.a. från en grupp överlevande. De överlevande framhåller påstådda felaktigheter i den gemensamma , bl.a. att uppgifter i rapporten inte stämmer med överlevandes iakttagelser. Man understryker att det finns ett stort antal obesvarade frågor kring olycksförloppet och att dessa måste få trovärdiga svar så att överlevande, anhöriga och andra får en möjlighet att lägga olyckan bakom sig. Regeringens bedömning () och har yttrat sig över framställningarna om en förnyad haveriutredning. SHK tar inte ställning till om regeringen bör verka för en ny utredning eller inte, men kommenterar lämnade uppgifter. bemöter kritiken på ett flertal punkter och menar sammanfattningsvis att det som framförs i framställningarna inte är grund för ett beslut om en förnyad haveriutredning. ingick , och ett avtal om att gravfrid skall råda i och omkring vraket efter . Därefter har och anslutit sig till avtalet. En förnyad haveriutredning innefattande en ny undersökning av vraket kräver att avtalet förhandlas om. I samband med beslutet , att några åtgärder för att ta upp de omkomna inte skall vidtas, bedömde regeringen en sådan omförhandling av avtalet som svår att åstadkomma. Sammantaget finner regeringen inte skäl att verka för att en ny haveriutredning skall genomföras. Regeringen vidtar därför ingen åtgärd med anledning av framställningarna. Åtgärder mot förorening från fartyg Efter beslut av regeringen kan kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. 15.5 () har till uppgift att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. HKF:s verksamhet finansieras genom en avräkning på farledsavgifter samt av egna avgiftsintäkter. Avräkningen på farledsavgifterna för är . HKF föreslår att av rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning av farledsavgifterna . Vidare beräknar HKF att de egna avgiftsintäkterna uppgår till . Regeringens överväganden Som tidigare nämnts ser över och Handelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhetsstrukturer. Regeringen tillstyrker HKF:s förslag till avräkning av farledsavgifter för rådets kostnader. 15.6 Luftfart Flygmarknaden Antalet ankommande och avresande flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade till 27,5 miljoner vid de statliga flygplatserna. Detta är den högsta siffran . Totala antalet passagerare för (inkl. de icke statliga flygplatserna) är 29,0 miljoner för . Utrikestrafiken svarade för den övervägande delen av ökningen. Utrikes ökade antalet passagerare till 14,5 miljoner och inrikes till 14,5 miljoner. Utrikes passagerare har ökat , men efter ett antal svaga år har även inrikesflyget ökat. Detta speglar i huvudsak den svenska ekonomin med en fortsatt god exportutveckling samt en ökning av inhemsk efterfrågan. Antalet landningar i linjefart och chartertrafik ökade till 295 000. Taxi- och allmänflyget fortsatte att minska och antalet landningar minskade till 173 000. Antalet överflygningar i svenskt kontrollerat luftrum ökade till 164 000, vilket är ca en fjärdedel av det totala antalet luftrumsrörelser. Trafiken kommer i första hand från de stora städerna i och går via det svenska och ryska luftrummet till asiatiska destinationer. Flygfrakten ökade till . Den flygbefordrade posten minskade till . Enligt (LFV:s) huvudprog- nos bedöms flygtrafiken utvecklas fram enligt nedan. Tabell 15.7 Flygtrafikens utveckling Utveckling Huvudalternativ Passagerare Passagerare inrikes Passagerare utrikes Landningar Landningar inrikes Landningar utrikes Överflygningar Frakt Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Luftfartsverkskoncernens resultat efter finansiella poster var , en förbättring med jämfört med föregående år. Bedömt motsvarande resultat för är . inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och soliditet. Även räntabilitetsmålet är uppfyllt. Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. Större förändringar har anlitat en konsult för att se över LFV:s verksamhetsstruktur. Översynens förslag skall syfta till att minska eventuella rollkonflikter inom organisationen, renodla verksamhetsstrukturen, utveckla verksamheten och därmed öka effektiviteten i luftfartssektorn. Mål - Det övergripande målet för föreslås ligga fast . - Målet för räntabilitet på eget kapital föreslås ligga fast på nuvarande nivå, . - Det långsiktiga soliditetsmålet på lägst föreslås oförändrat. - Utdelningskravet, en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet, föreslås oförändrat. - Prisrestriktionen, som innebär att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt , föreslås oförändrad. Prioriteringar Säkerhets- och miljöfrågor ges fortsatt hög prioritet. En investeringsnivå på föreslås för planperioden 2002. Stora investeringar genomförs på . De största är tredje banan och ökad terminalkapacitet. Bland övriga större investeringar kan nämnas förnyelsen av flygtrafikledningssystemet. En låneram på föreslås. 15.6.1 Resultatbedömning och slutsatser Luftfartsverkskoncernen redovisade för ett resultat efter finansiella poster på , en förbättring med jämfört med . Resultatförbättringen har till stor del sin grund i en kraftig tillväxt av flyget som transportmedel. har utvecklingen av kostnaderna hållits tillbaka inom ramen för effektiviseringsprogrammet Uppdrag 2000. Flyget har en tillväxt som inte ägt rum talet. Det är framför allt utrikestrafiken som växer kraftigt men även inrikestrafiken visar nu tecken på en uthållig tillväxt. Detta innebär inte med automatik att branschen har av tillväxt framför sig. Trafikprognosen kan slå fel och prognosen bör därmed betraktas som relativt känslig. Resultatet för uppgår enligt nu gällande bedömning till . anser i årsredovisningen för att gällande verksamhetsmål för säkerhets- arbetet (safety och security) och luftfartspolitiken i huvudsak har uppfyllts. När det gäller flygsäkerhetsläget för den tunga luftfarten konstateras att det inte inträffat någon allvarlig flygolycka. Inom den privata motorflygverksamheten har fyra personer omkommit vid tre haverier. Investeringarna uppgick till . Investeringarna utgjordes främst av färdigställandet av uppställningsplatser avsedda för flygplan, anpassning av 5 för järnväg, förberedelser för den tredje rullbanan på och nytt flygtrafikledningssystem. Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och soliditet. Regeringen konstaterar vidare att soliditeten steg till . Regeringen delar synen att de uppställda verksamhetsmålen i huvudsak uppfyllts. 15.6.2 Verksamhetens inriktning m.m. framför i treårsplanen att ett naturligt sätt för samarbete med andra parter är bolagsformen. LFV har därför till regeringen inlämnat förslag till ett antal bolagsbildningar, vilka i de flesta fall beviljats. LFV anser dock att besluten om att få bilda bolag i vissa fall, på grund av de många stegen i beslutsprocessen, dragit ut och i något fall lett till att samarbetspartnern inte kunnat vänta utan agerat på egen hand. LFV anser att en större frihet för verket att självt få bilda bolag eller att få ändra i bolagsordningar eller ändra ägarandel skulle påskynda beslutsprocessen och förenkla affärs- utvecklingsarbetet. LFV menar att ett annat angreppssätt på denna fråga är att verksamheten inom LFV:s produktionsroll bolagiseras vilket skulle eliminera de ovan beskrivna problemen. Säkerhet och miljö En allt större del av säkerhetsarbetet bedrivs internationellt och inom internationella fora, däribland EU, () och JAA (samarbetsorgan för flygsäkerhetsmyndigheterna i 30 europeiska länder). medverkar aktivt i detta arbete främst genom . antog det mandat som bemyndigar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna och några stater utanför EU, inleda förhandlingar om etablerandet av en europeisk myndighet med ansvar för flygsäkerheten inom den civila luftfarten (). De reella förhandlingarna kommer även i fortsättningen att utgöra en mycket viktig del i LFV:s arbete i syfte att främja och höja den internationella flygsäkerheten. Det europeiska harmoniseringsarbetet har i hög grad påverkat verksamhet vad gäller flygsäkerhetsbestämmelser och införandet av de gemensamma flygsäkerhetsbestämmelserna, JAR. I syfte att underlätta arbetet har inrättat en databas, vilken tagits i drift . är engagerat i det internationella miljöarbetet inom () och inom den , inom vilken generaldirektör har en samordnande roll vad gäller miljöfrågor. Inom CAEP deltar i arbetet med en skärpning av buller- och utsläpps-normer, utveckling av riktlinjer för utsläppsavgifter samt uppföljning av klimatmötet i . Ett underlag skall tas fram till nästa generalförsamling . arbetar också för att miljöfrågor skall bli mer framträdande inom Eurocontrol och har även väckt frågan om miljörelaterade en route avgifter, vars effektivitet utreds inom . För att skapa förutsättningar för ett miljöanpassat flyg, vilket var ett av regeringens mål för för , har tretton interna miljömål satts upp. Alla utom tre av dessa mål har uppfyllts . Som en följd av regeringens miljöpolitiska proposition (prop. 1997/98:145) har fått i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för att uppnå de uppställda miljökvalitetsmålen. har regeringen i olika sammanhang konkretiserat de nationella miljömålen, bl.a. genom att lägga ut ett antal måluppdrag som berör luftfartens miljöpåverkan. Regeringens överväganden ser över LFV:s verksamhetsstruktur. Översynens förslag skall syfta till att minska eventuella rollkonflikter inom organisationen, renodla verksamhetsstrukturen, utveckla verksamheten och därmed öka effektiviteten i luftfartssektorn. Regeringen anser att frågan om LFV:s hemställan avseende verkets möjligheter att självt bilda bolag bör ingå i denna översyn. Regeringen konstaterar att avregleringen av det svenska inrikesflyget inte har givit önskade effekter på marknaden varför regeringen avser att närmare analysera konkurrenssituationen på den svenska flygmarknaden. Regeringen ser med tillfredsställelse på aktiva internationella arbete och engagemang för en ökad och enhetlig flygsäkerhetsstandard. bör även i fortsättningen vara pådrivande inom flygsäkerhetsområdet och med kraft verka för ett snabbt etablerande av den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten, . Regeringen anser vidare att det är viktigt att miljöarbetet även fortsättningsvis bedrivs med hög prioritet och ser positivt på EU:s miljöarbete inom luftfartssektorn vad gäller frågor som skärpning av normer för bullernivåer och avgasutsläpp, avgasrelaterade avgifter samt det EU initierade projektet med syfte att öka och samordna kunskaperna om utsläpp från luftfarten och dess inverkan på atmosfären. Regeringen vill även understryka vikten av stöd till nationell och internationell forskning inom miljöområdet. 15.6.3 Ekonomiska mål och resurser treårsplan Som framgick i föregående års budgetproposition gjorde en djupare analys av sin ekonomiska situation för perioden fram . Av analysen framgick att den sammantagna ekonomiska effekten av främst yttre faktorer som kan komma att påverka innebär en risk för att dagens goda ekonomiska resultat inte blir bestående. Trots positiv trafikutveckling visade huvudscenariot i analysen på kraftigt försämrad lönsamhet och ekonomisk ställning för . Mot bakgrund av detta utformade ett åtgärdsprogram Uppdrag 2000. Målet är att genomföra åtgärder som förbättrar resultatet med . En del av de hot som identifierades vid analysen har inte förverkligats. Å andra sidan medför marknadens krav på utökad terminalkapacitet på nya utmaningar för LFV:s ekonomi. Investeringsvolymen behöver utökas utöver den som presenterades i föregående treårsplan. En rad åtgärder har initierats med anledning av uppdrag 2000. Bland de kostnadsreducerande åtgärder som beslutats kan nämnas minskning av antalet distriktskontor inom , översyn av verksamheten vid vid och centralisering av flygplaneringstjänsten. Den ekonomiska planen, uppdaterad , innebär beräknade resultat efter skattemotsvarighet på 420, 430 och för åren 2000 2002. föreslår en förändring av målet för räntabiliteten i sin verksamhet. Nuvarande mål är att resultatet efter skattemotsvarighet uppgår till av eget kapital. I den ekonomiska planen beräknas räntabiliteten till 14, 13 och för åren 2000 2002. Det långsiktiga målet för räntabilitet på eget kapital är konstruerad enligt följande: inflation+realränta (=marknadsränta för 5 åriga statsobligationer)+riskpremie. Då nuvarande mål fastställdes uppgick statsobligationsräntan till . Obligationsräntan uppgick till varför LFV föreslår en ändring av räntabilitetskravet till . föreslår inte någon förändring av målet för soliditeten, som är . I den ekonomiska planen beräknas soliditeten till 25, 24 respektive för åren 2000 2002. LFV föreslår inte heller någon förändring av nuvarande utdelningskrav som är en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. För perioden 2000 har i den ekonomiska planen förutsatt en nedsättning av den samlade inleveransen i enlighet med beslut (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr.