prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för räntebidrag blev nästan lägre än det på statsbudgeten anvisade beloppet och beräknas bli lägre än anvisat belopp. Avvikelsen beror främst på ett bättre ränteläge än beräknat. Utgifterna för garantiverksamheten vid blev nästan högre än det ursprungligen anvisade beloppet , men beräknas bli ca lägre än anvisat belopp. Utgiftsökningen för orsakades av ett kraftigt ökat antal skadeärenden. Att skadeutfallet bedöms bli lägre än vad som tidigare beräknats beror främst på det förbättrade ränteläget. Utgifterna för bostadsbidrag, som steg kraftigt första hälft, har därefter genom beslut om ändrade bestämmelser minskat successivt. Även antalet bidragstagare har minskat. Förändringar Med anledning av regeringens förslag i propositionen (prop. 1998/99:122, bet. 1998/99:BoU11, rskr. 1998/99:251) har beslutat att en sanktion skall drabba kommuner som säljer aktier eller andelar i kommunala bostadsföretag så att kommunen förlorar det bestämmande inflytandet i företaget. Detsamma gäller vid utdelning från sådana bostadsföretag i de fall utdelningen överstiger en skälig avkastning. Sanktionen som är tidsbegränsad och gäller den framtida utvecklingen av de kommunala bostadsföretagen utreds innebär att det generella statsbidraget till kommunerna reduceras på visst sätt. En särskild utredare har tillkallats för att ta fram underlag för kommande beslut om allmännyttiga bostadsföretag. Dessutom skall utredaren utvärdera det s.k. bruksvärdessystemet. Prioriteringar Fortsatta insatser skall göras inom miljö- och hälsoriktigt byggande, boende och förvaltning med särskild inriktning på miljöanalys och livscykelkostnader. Häri ingår ett effektivt resursutnyttjande. Arbetet med olika insatser för att sänka boendekostnaderna och för att undanröja hindren för ett ökat bostadsbyggande skall fortsätta. Arbetet med att främja sänkta byggkostnader skall fortsätta. Sänkta byggkostnader bör inkludera kostnader under drifts- och underhållsskedet. Formerna för samhällsplaneringen på olika nivåer skall utvecklas. 4.3 Resultatbedömning 4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Byggande och boende Utvecklingen i byggsektorn mot ökade krav på anpassning till en mer konkurrensutsatt situation fortsätter. Under detta decennium har ett nytt system för subventioner till bostadsbyggandet införts, byggreglerna funktionsanpassats, byggandets offentliga kontrollsystem lagts om och vissa regleringar avvecklats. Byggherrens ansvar har förtydligats. Inom byggsektorn har ökad vikt lagts på miljö- och kvalitetsfrågor. En annan viktig fråga utgör betoning av resursanvändning och kostnader i förvaltningsledet. Förändringarna har skett med kraftigt vikande byggkonjunktur och mycket stor arbetslöshet i branschen. Det kan vidare konstateras att tillgängligheten och användbarheten har blivit sämre i nyproduktionen . Bostäder i flerfamiljshus byggda är i ökad utsträckning sämre vad avser tillgänglighet och därmed också svårare att bebo för människor med nedsatt rörlighet, hörsel och syn än de som byggdes i början av decenniet eller . På många sätt är situationen i övriga EU- länder liknande. I detta sammanhang bör nämnas att lämnat förslag till en handlingsplan för bättre konkurrens i byggindustrin (The Competitivness of the ). En ökad konkurrenskraft inom byggbranschen får positiv inverkan på andra branscher samt på sysselsättning och tillväxt. Beträffande miljöanpassningen bedöms t.ex. , och ha kommit längre inom vissa områden än . Inom energiområdet visar särskilt bra resultat. Arbetet inom EU med byggproduktdirektivet har övergått i ett mer operativt skede. Tyngdpunkten ligger nu på att utarbeta vägledningsdokument till de internationella standardiseringsorganisationerna. Framsteg har skett på brandområdet. Arbetet med gemensamma konstruktionsregler har intensifierats. CE-märkta byggprodukter har kommit ut på marknaden och de första harmoniserade produktstandarderna är aviserade . Som ett led i implementeringen av direktivet har givit ut en ny kungörelse, TEK 1, där de riktlinjer för europeiska tekniska godkännanden som kan resultera i CE-märkning har förtecknats. Det europeiska intresset för en gemensam lösning av frågan med deklarationer av byggprodukternas miljöegenskaper är stort, eftersom olika nationella lösningar kan leda till handelshinder. I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner per- manenta bostäder. Bostadsstandarden i är i ett internationellt perspektiv hög och jämnt fördelad. Praktiskt taget alla bostäder har fullt modern utrustning. Trångboddhet i bemärkelsen att bostaden har mer än två boende per rum, kök och ett rum oräknade, är sällsynt. var endast 3 pro- cent av hushållen i hyres- och bostadsrätt trång- bodda och trångboddheten i egnahem var nästan obefintlig. Den genomsnittliga bostadsytan per person var . Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan olika regioner i landet. bedömer att bostadsproduktionen behöver öka i storstadsområdena och i övriga tillväxtregioner. Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar att fler kommuner än rapporterar bostadsbrist. I minst 30 kommuner råder det bostadsbrist, varav hälften ligger i . Antalet lägenheter lediga för uthyrning har minskat något i jämförelse med . har beståndet av lägenheter i de kommunala bolagen minskat genom bl.a. försäljningar och rivningar. Enligt SCB fanns det drygt 56 000 lägenheter som var lediga till uthyrning i allmännyttiga och privatägda fastigheter. Det motsvarar av det aktuella beståndet. Merparten av de lediga lägenheterna finns i kommuner med mindre än 75 000 invånare. Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de se- naste åren. Antalet påbörjade lägenheter har en- ligt SCB uppgått till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter 1998. Hushållens kostnader för boendet ökade kraftigt . Bostadskonsum- tionen som andel av disponibel inkomst har ökat och uppgick enligt nationalräkenskaperna till i genomsnitt . Motsvarande andel var . Boendekostnaderna var för hyresrätt högre medan kostnaderna för egnahem var lägre jämfört med . Det hittillsvarande utfallet av hyresförhandlingarna för tyder på i genomsnitt oförändrade hyror. En mer långsiktig trend visar att boendekostnaderna har ökat med i genomsnitt i hyresrätt, men har minskat i egnahem. Den kraftiga nedgången av boendekostnaderna för egnahem förklaras huvudsakligen av sänkta räntekostnader. De totala utgifterna för bostadsbidrag har minskat från till , en minskning med eller . har antalet bidragstagare minskat med 240 000 hushåll, eller . Förändringarna beror främst på beslut om nya bestämmelser och . Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration ökade det totala antalet bidragsbeslut kraftigt i jämförelse med föregående år, främst beroende på hanteringen av bidragen till energisparande åtgärder. Däremot ökade antalet bidragsbeslut avseende räntebidrag för om- och tillbyggnad av bostäder endast marginellt jämfört med föregående år. Betydande insatser har gjorts för att informera om främst bidragen till energisparande åtgärder. Regeringen bedömer att verksamheten sköts på ett effektivt sätt i flertalet län. Samhällsplaneringen Den fysiska planeringens betydelse för miljötillståndet och omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling ökar. En fysisk planering som samordnas med miljöpolitiken ger möjligheter att förebygga miljöproblem och att arbeta sektorsövergripande som större hänsyn kan tas till lokala förhållanden. Arbetet med konsekvensanalyser och strategiska miljöbedömningar får allt större genomslag i den fysiska planeringen. Även stadsmiljö- och stadsutvecklingsfrågorna, inklusive trafik, externa handelsetableringar, trygghet, arkitektur och gestaltning, visas från flera håll ett ökat intresse. Berörda statliga myndigheter främst , och Länsstyrelserna har ett särskilt ansvar att stödja kommunerna och aktivt medverka i en utveckling av samhällsplaneringens former och arbetssätt. På nivå kan noteras att arbetet med översiktsplaner nu oftare innehåller visioner och att omvärldsperspektivet i planarbetet tycks bli viktigare. Kommunerna arbetar också för att integrera arbetet med i översiktsplaneringen och med att få till stånd ett mer aktivt medborgarinflytande i översiktsplaneprocessen. Internationellt har intresset för fysisk planering och stadsutveckling ökat påtagligt. EU spelar en viktig roll i denna utveckling både genom påverkan på nationell politik och genom aktiviteter direkt riktade mot städer och kommuner. Arbetet med visioner och strategier i (VASAB 2010) har varit vägledande som exempel på både internationellt visionsarbete och transnationellt planeringssamarbete. Inom EU presenterades ett förslag till ett europeiskt planeringsperspektiv (ESDP). ESDP:s principer omsätts redan nu i planeringssamarbete i Östersjö- respektive inom ramen för gemenskapsinitiativet INTERREG II C. 4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området arbete med att vidareutveckla föreskrifter och allmänna råd mot ökad funktionsanpassning har fortsatt, bl.a. genom nya versioner av Byggregler, Konstruktionsregler och genom om användning av återvunnet byggmaterial. redovisade genom ett större antal publikationer och rapporter flera regeringsuppdrag som genomförts i samarbete med under samlingsnamnet Bygg för Hälsa och Miljö . Redovisningen omfattade bl.a. sammanställning av goda exempel och kunskapssammanställningar om miljö- och hälsoriktigt byggande och boende. Resultaten presenterades av verket genom en konferensserie runt om i landet. Med anledning av regeringens förslag i propositionen Vissa byggfrågor m.m. beslutades vissa ändringar i byggnadslagstiftningen m.m. (prop. 1998/99:62, bet. 1998/99:BoU8, rskr. 1998/99:218). har bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om skärpta säkerhetskrav för det befintliga hissbeståndet. Bakgrunden är de tio rekommendationer som fogats som bilaga till hissdirektivet. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ytterligare underlag för att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall kunna föreskriva om skärpta krav på befintliga hissar i byggnader. Dessutom görs det tydligt att det är möjligt att ingripa mot eftersatt underhåll med stöd av . Slutligen har beslutat att undanta samtliga en- och tvåbostadshus från den återkommande obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av knappt 12 300 lägenheter samt för ombyggnad av knappt 17 000 lägenheter (i projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet). Dessutom beviljades investeringsbidrag för produktion av äldrebostäder i 64 ärenden omfattande ca 2 000 lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. beviljades för ca 5 700 lägenheter. beslutade om nya kreditgarantier i 428 ärenden med ett garanterat belopp om (hänförligt till resultatområdet Nya garantier). Av det garanterade beloppet avsåg nyproduktion av bostadsrättslägenheter och nyproduktion av hyresrätter. har redovisat effekter och resultat av bostadsbidragssystem. Utifrån de resultat som utvärderingen visar finner verket inga starka argument för att föreslå några större förändringar i nuvarande bostadsbidragssystem. Inom området samhällsplanering har insatserna främst riktats in på det internationella planeringssamarbetet och på uppföljning och utveckling av planeringssystemet. Ett arbete har också påbörjats med syfte att utveckla metoder för att bättre integrera miljöfrågor i den fysiska planeringen, främst i översiktsplaneringen. Även ett arbete om hållbar stadsutveckling har påbörjats. Uppbyggnaden av ett digitalt planeringsunderlag om hushållningen med mark och vatten fortsätter. Länsstyrelserna har aktivt arbetat med att ta fram underlag för att förbättra kunskaperna om mark- och vattenanvändningen till grund för kommunernas översiktsplanering. I övrigt har länsstyrelserna riktat in arbetet på frågor som är särskilt angelägna inom respektive län, t.ex. frågor om infrastrukturutbyggnad, stormarknader och vindkraft. har genomfört betydande utbildningsinsatser i samband med ikraftträdande. Forskningen inom planering, byggande och förvaltning har inriktats mot kunskaps- och kompetensutveckling för bl.a. genomförandet av de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet. 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna Byggreglernas utveckling mot ökad funktionsanpassning ger bättre förutsättningar till ökad återvinning, bättre inomhusklimat, ökad hushållning med energi, ökad säkerhet samt metoder och produkter till lägre kostnader. Reglernas funktionsanpassning leder generellt till att byggkostnader kan sänkas med oförminskad kvalitet genom större valfrihet men även uppmuntran till teknisk utveckling. Sammanställda kunskaper och nya erfarenheter beträffande ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende har givit en bättre beredskap och större möjligheter att på ett mer samlat och målinriktat sätt framledes öka insatserna för att främja ett ekologiskt hållbart byggande. Räntebidraget motsvarar en minskning av kapitalkostnaderna med ca för en nyproducerad lägenhet , vid en räntenivå på . Statliga kreditgarantier medför både ökad kredittillgänglighet och förbättrade kreditvillkor för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. uppnådde, med stöd av bostadsbidrag, av antalet hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag en utrymmesstandard, som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Bidrag lämnades till av det totala antalet hushåll med barn i landet. För hushåll med hemmavarande barn täckte bostadsbidraget i genomsnitt av den faktiska bostadskostnaden. Effekterna generellt av arbetet med att utveckla metoder och förmedla kunskaper i samhällsplaneringen är självfallet svåra att avläsa i ett kortsiktigt perspektiv. Arbetet med metodutveckling och kunskapsspridning om transporter och infrastruktur, om hälsa och säkerhet samt om bebyggelse- och grönstruktur bedöms öka kvaliteten i beslutsunderlaget och därigenom också leda till bättre beslut. Genomförandet av utbildningsinsatser om och dess tillämpning i planeringen har underlättat arbetet i kommunerna och på länsstyrelserna. Som ett resultat av aktiv information om INTERREG II C har ett stort antal kommuner, landsting och länsstyrelser medverkat i samverkansprojekt där minst tre medlemsländer deltar i syfte att pröva nya arbetsformer i frågor av betydelse för regional utveckling. 4.3.4 Regeringens slutsatser Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska om den nuvarande räntenivån består. På kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Förlusterna inom kreditgarantisystemet bedöms ha kulminerat och väntas bli lägre än vad som tidigare beräknats under förutsättning att det prognosticerade ränteläget består. Regeringen avser att påbörja en utvärdering av BKN:s verksamhet, bl.a. i syfte att belysa garantisystemets betydelse för bostadsförsörjningen. Prioriteringar för ett miljö- och hälsoriktigt byggande måste innehålla såväl kort- som långsiktiga mål. Arbetet med ökad kretsloppsanpassning av byggområdet måste inriktas mot att skapa underlag för miljöbedömning och bedömning av livscykelkostnader. Vidare måste även fortsättningsvis utgångspunkten vara att byggnader och anläggningar skall fungera för sitt ändamål dvs. avvägningar görs bl.a. mellan inomhus-, arbets- och utomhusmiljö. Grundprinciperna för det nya bostadsbidragssystemet är bra. De frågor som lyfter fram i sin utvärdering av systemet kommer regeringen dock att ytterligare analysera. Måluppfyllelsen i bostadsbidragssystemet är, vad avser hushållens utrymmesstandard, i det närmaste oförändrad jämfört med föregående år. Systemets fördelningspolitiska profil har förstärkts marginellt. Förslag till senareläggning av investeringsbidrag Regeringens förslag: Införandet av bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet senareläggs med . Skälen för regeringens förslag: beslutade på förslag i regeringens proposition (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) Bostadspolitik för hållbar utveckling om ett investeringsbidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Stödet skulle kunna lämnas inom en årlig ram på . Regeringen föreslår att införandet av investeringsbidraget senareläggs . Detta mot bakgrund av den föreslagna förlängningen av lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (avsnitt 8.3) och de regelförändringar som föreslås för dessa program. Skälig avkastning för kommunala bostadsföretag Regeringens bedömning: Ett kommunalt bostadsföretag bör få lämna en utdelning om högst på det av kommunen direkt tillskjutna kapitalet. Detsamma bör gälla utdelningar och aktieägartillskott som tillförs verksamheter inom samma koncern som inte huvudsakligen avser förvaltning av bostadsfastigheter. Skälen för regeringens bedömning: beslutade att då den framtida utvecklingen av de kommunala bostadsföretagen utreds införa ett nytt tidsbegränsat sanktionssystem som syftar till att motverka att de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengar förs över från företagen till annan verksamhet i kommunerna (prop. 1998/99:122, bet. 1998/99:BoU11, rskr. 1998/99:251, SFS 1999:608). Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att om en kommun använder sitt bestämmande inflytande i bostadsföretaget till att överföra en utdelning eller ett aktieägartillskott som överstiger en skälig avkastning på det ursprungliga aktiekapitalet, skall en minskning av kommunens generella statsbidrag ske. Begreppet ursprungligt aktiekapital motsvarar vad som enligt gällande praxis och tidigare motivuttalanden angetts som direkt tillskjutet kapital. Avsikten har alltså inte varit att ändra den avkastningsnivå som gällt tidigare. Regeringen har därefter i förordning (1999:610) om skälig avkastning vid utdelning från kommunala bostadsföretag föreskrivit att skälig avkastning under skall vara . För att löpande säkerställa att den tillåtna avkastningen ligger på en rimlig nivå avser regeringen att som sanktionslagstiftningen gäller ompröva vad som skall anses utgöra skälig avkastning. De tillfälliga reglerna trädde i kraft och tillämpas på ägarförändringar och beslut om frivillig likvidation till och med och på utdelningar och aktieägartillskott till och med . Mot bakgrund av att det från flera håll framförts kritik mot gällande avkastningsnivå har det inom gjorts en översyn av vad som skall anses vara skälig avkastning för kommunala bostadsföretag när det gäller tillämpningen av det tillfälliga sanktionssystemet. Underlag om bland annat de kommunala bostadsföretagens kapital har inhämtats från (), och länsstyrelserna. Utifrån detta material kan man konstatera att den stora merparten av de kommunala bostadsföretagen inte lämnar någon utdelning över huvud taget. 1997 har i genomsnitt av de kommunala bostadsföretagen inte lämnat någon utdelning till ägaren. Inkluderas de företag som lämnat maximalt i utdelning i förhållande till aktiekapitalet ökar andelen till . Det kan således fastslås att de kommunala bostadsföretagens utdelningar generellt har legat på mycket låg nivå - talet. Som regeringen konstaterar i den nämnda propositionen har det riktats kritik mot nuvarande relativt restriktiva ordning. Den översyn som gjorts inom visar också att gällande regler i vissa fall påtagligt begränsar företagens möjligheter att överföra vinstmedel till sina ägare. Dessa fall är i och för sig inte vanligt förekommande men regeringen anser att det är viktigt att reglerna utformas så att ägaren ges möjlighet att få en rimlig avkastning på sitt tillskjutna kapital. Å andra sidan är det viktigt att en god soliditet byggs upp i de kommunala bostadsföretagen och att deras utdelningspolicy inte förändras på ett sätt som riskerar att undergräva den roll som allmännyttan har att dämpa hyresutvecklingen på marknaden. Mot bakgrund av att den av regeringen tillsatta särskilda utredaren enligt sina direktiv skall göra en samlad analys av de regelverk som styr verksamheten i de kommunala bostadsföretagen och överväga om det behövs ett nytt regelverk, anser regeringen att det inte är lämpligt att göra några genomgripande förändringar av den praxis som tillämpats (Dir. 1999:32). Regeringen avser dock att göra en justering som innebär att ett kommunalt bostadsföretag får lämna en utdelning motsvarande på det av ägaren direkt tillskjutna kapitalet, vilket ungefärligen motsvarar den femåriga statsobligationsräntan med ett påslag på . Detsamma skall gälla om kommunen organiserat sin verksamhet i en koncern och det sker en förmögenhetsöverföring till ett annat bolag inom samma koncern som inte huvudsakligen ägnar sig åt förvaltning av bostäder. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 4.5 Anslag A1 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 124 750 2000 Förslag 130 922 2001 Beräknat 133 064 1 2002 Beräknat 135 327 2 1 Motsvarar 130 922 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 130 922 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för verksamhet med samhällsplanering och stadsutveckling var dels att initiera och stödja utvecklingen av effektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser enligt PBL och NRL, dels att utveckla metoder och förmedla kunskaper om hur den fysiska planeringen kan bidra till en ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt hållbar stadsutveckling, en kretsloppsanpassad samhällsutveckling, en god hushållning med naturresurser samt en balanserad regional utveckling. Målet inom byggande var att bidra till ett kostnadseffektivt och kretsloppsanpassat byggande som tillgodoser samhällets krav på kvalitet, hälsa, god miljö, säkerhet och tillgänglighet. Målet inom området Boende var att främja tillgången till bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader. Insatser inom området samhällsplanering som har haft goda effekter gäller arbetet med metodutveckling och kunskapsspridning om transporter och infrastruktur, om hälsa och säkerhet samt om bebyggelse- och grönstruktur. nya reviderade Bygg- och Konstruktionsregler ger bl.a. ökad funktionsanpassning så att byggkostnader kan sänkas med oförminskad kvalitet genom större valfrihet men även uppmuntran till teknisk utveckling. Reglerna medger förbättringar i nyproduktionen beträffande möjligheterna till återvinning, gott inomhusklimat, ökad hushållning med energi och ökad säkerhet. Utifrån ett beslut vid det informella europeiska bostadsministermötet i har varit arrangör för ett större europeiskt expertmöte i om nationella system för att främja ekologiskt hållbart byggande. Mötet gav en möjlighet att på ett samlat sätt jämföra länders olika system, synsätt och utgångspunkter för ett ekologiskt hållbart byggande. Inom verksamhetsområdet kan vissa prestationer särskilt noteras. Såväl handläggningstiderna som ärendebalansernas ålder minskade . Ärendebalansen hade dock ökat vilket beror på ökad ärendetillströmning och uppsägningar av extraanställd personal. Av intresse är vidare att precisionen i verkets prognoser förbättrades i jämförelse med de två föregående budgetåren. Styckkostnaden per utbetalat bidrag har ökat. Detta sammanhänger med att antalet räntebidragsärenden enligt de äldre regelverken minskar kraftigt, som verket har betydande fasta kostnader för de stordatorsystem i vilka dessa bidrag administreras. inledde verket ett projekt i syfte att minska datorkostnaderna. Inom ramen för detta arbete sattes ett nytt datorsystem för bidragshantering i produktion .