prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — har vidare deltagit i ett OECD-projekt som syftar till att belysa olika nationella system för att främja livslångt lärande för alla. I framhålls tillsammans med , och som ett av de mest utvecklade länderna när det gäller det livslånga lärandet. Projektet avslutas med en konferens . gör olika kunskapsmätningar, bl.a. undersöks läskunnigheten hos den vuxna befolkningen i ett antal länder. låg i topp i alla färdighetsskalorna i undersökningens första omgång. En uppföljning kommer att göras och analysen skall utvidgas till 25 länder . En ny utvidgad studie av vuxnas kompetenser och färdigheter utifrån de nya krav som ställs i arbetslivet har påbörjats inom där beslutat att delta. Den svenska studien kommer att genomföras i samarbete mellan Utbildnings- och Näringsdepartementen. 7.3.5 Jämställdhet Förskolan, förskoleklassen, det obligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan Jämställdhet betonas i samtliga läroplaner. I förskolans läroplan (Lpfö 98) framhålls t.ex. att förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) respektive de frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls under avsnittet Skolans värdegrund och uppdrag bl.a. att skolan aktivt och medvetet skall främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Flickors och pojkars villkor i skolan är inte lika. I olika studier framhålls att det finns skillnader mellan flickor och pojkar i fråga om studieresultat, inflytande, tid och uppmärksamhet från lärare, val av gymnasieprogram etc. Därför är det viktigt att vara uppmärksam på och arbeta med hur skolan bemöter flickor och pojkar. Skolan måste anpassa undervisningen så att den tillgodoser både flickors och pojkars intressen och socialisation. I har flickorna betydligt bättre betyg än pojkar. Detta gällde i det tidigare betygssystemet likaväl som i det nya. Pojkarna hade i större utsträckning betyget Godkänd i alla ämnen utom i idrott och hälsa medan flickorna i större utsträckning hade betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd. Även resultaten på de nationella proven 9 utfaller till flickornas fördel. Detta gäller särskilt i ämnet svenska där av flickorna fick något av betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd . Motsvarande siffra för pojkarna var . nationella prov och standardprov liksom internationella undersökningar visar på samma mönster, dvs. att flickorna lyckas förhållandevis bättre. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att redovisa sina erfarenheter av hur det övergripande kunskapsområdet jämställdhet implementeras i undervisningen samt vilka åtgärder som vidtas för att undervisningen skall tillgodose både flickors/kvinnors och pojkars/mäns likvärdiga möjligheter till utveckling och lärande. I utvärdering Skolan och värdegrunden och det s.k. framgår att många lärare inte uppfattar jämställdhet som angeläget att arbeta med på något särskilt sätt. Många tycker att skolan redan är jämställd eller att det allmänna arbetet med värdefrågor automatiskt inbegriper jämställdhet och att man därför inte behöver lägga ned extra resurser på det. Man saknar därför konkreta metoder att arbeta med jämställdhet. Enligt redovisning synes arbetet med jämställdhet ha kommit i skymundan . Det är därför viktigt att kommunerna uppmärksammar jämställdhetsarbetet i sin uppföljning och utvärdering i samband med annat värdegrundsarbete. Jämställdhet är en viktig värdegrundsfråga som handlar om förhållningssätt. För att stödja och stimulera det lokala arbetet med värdegrunden i förskola, skola och vuxenutbildning har ett Värdegrundsprojekt inom startats. har fått i uppdrag att utarbeta ett referensmaterial om hur man lokalt, i kommuner och skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön. Materialet kommer att presenteras . I detta sammanhang bör nämnas det nya teknikprogram som införs i gymnasieskolan och där kursinnehållet utformats i syfte att i större utsträckning attrahera både flickor och pojkar. behöver fler personer med teknisk kompetens på olika nivåer. Eftersom det är få flickor som läser tekniska ämnen är en av regeringens utgångspunkter för utformningen av det nya teknikprogrammet att det skall skapas ett ökat intresse för teknik och teknisk utbildning hos både flickor och pojkar. Av antalet elever från går av en årskull nu till det naturvetenskapliga programmet i gymnasieskolan. 1993 var det Andelen flickor på naturvetenskapsprogrammet är nu , medan andelen var . Fördelningen av flickor och pojkar på de nationella, specialutformade och individuella programmen i gymnasieskolan är praktiskt taget oförändrad med ett par undantag. Regeringen vidtar olika åtgärder inom lärarutbildningen för att få fler manliga lärare i skolan. Sålunda pågår en försöksverksamhet med utbildning av arbetslösa män till lärare vid i . Erfarenheterna av denna försöksverksamhet är goda och verksamheten planeras att utökas. Riktade insatser mot officerare och andra grupper med eftergymnasial utbildning eller högskoleutbildning som görs, kan också medföra att flera män rekryteras till lärarutbildningen. stöder också projekt i syfte att få fler äldre män i skolor som resurspersoner. Vuxenutbildningen Ett viktigt mål inom vuxenutbildningen är att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden, vilket innebär att utbildningsvalen kan bli mindre könsbundna. Andelen kvinnor i vuxenutbildning har varit dubbelt så stor som andelen män. Trots att många kommuner genomför riktade insatser för att nå fler män, minskade andelen män mellan och till . Störst är minskningen i glesbygdskommuner, där andelen män minskade med . Män och kvinnor söker sig till olika ämnen. Jämfört har inte några större förändringar inträffat, men trenden är dock att de könsbundna valen minskar något för både män och kvinnor. Vad gäller den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) var av dem som började studera andelen män och kvinnor , vilket är en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år. Könsfördelningen mellan olika utbildningsområden följer dock även för KY- utbildningen de traditionella könsmönstren. Trenden 1998 är dock att utbildningsvalen blir allt mindre könsbundna. Inom särvux var /98 andelen kvinnor . Andelen kvinnor i svenskundervisning för invandrare (sfi) har varit relativt oförändrad . var av de studerande män. Inom distansutbildning som anordnas av Statens skolor för vuxna var andelen män . Inom den särskilda satsningen på utvecklingsprojekt för vuxenlärare, den s. k. vuxenlärarsatsningen, var insatser för att nå lågutbildade män ett av de prioriterade områdena. Regeringen finner det bekymmersamt att andelen män inom vuxenutbildning är fortsatt låg och att den minskade , trots satsningar från kommunerna för att öka männens deltagande. Regeringen anser det angeläget att i det fortsatta utvecklingsarbetet inom och i kontakterna med kommunerna även i fortsättningen prioriterar insatser som kan bidra till att bryta de könsbundna utbildningsvalen i vuxenutbildningen och insatser för att öka rekryteringen av lågutbildade män. Det är dock glädjande att andelen kvinnor ökat inom KY- utbildningarna och att könsfördelningen där nu är jämn. 7.4 Prioriteringar 7.4.1 Ökad måluppfyllelse i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Allmän förskola och maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) avsatt ett utrymme för att stegvis införa en allmän förskola och en maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. inom har till uppgift att förbereda utvecklingsavtal mellan staten och sju storstadskommuner om åtgärder i socialt utsatta bostadsområden. I avtalen, som avses börja löpa , kommer medel att fördelas bl.a. till en utbyggd förskole-verksamhet. har avsatts (). Regeringen beräknar nu ytterligare för verksamheten . För att kommunerna skall få del av dessa medel bör ambitionen vara att 3 5-åringarna i de berörda bostadsområdena erbjuds avgiftsfri förskola med en särskild inriktning på barns språkutveckling. Vid behov kan särskilda övergångsbestämmelser tillämpas i avtalen mellan kommunerna och staten. 7.4.2 Ökad måluppfyllelse i skolan Insatser för kvalitet och likvärdighet ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) presenterade regeringen ett program med tio punkter i syfte att stärka skolans kvalitet och trygga en nationellt likvärdig skola. Regeringen föreslog att skulle avsättas 2001 för att genomföra programmet. Kommunerna skall genomföra kvalitetsredovisningar på kommun- och skolnivå enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Även fristående skolor och riksinternatskolor omfattas av skyldigheten att upprätta kvalitetsredovisningar. Regeringen har understrukit vikten av det lokala kvalitetsarbetet i flera sammanhang, bl.a. i förslaget till försöksverksamhet med avskaffad timplan i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) och i sin utvecklingsplan Samverkan, ansvar och utveckling (skr. 1998/99:121). Samordning av lagstiftningen, införandet av förskoleklassen som egen skolform, införandet av förskolans läroplan samt anpassningen av läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) till verksamheterna i förskoleklass och fritidshem bidrar till att stärka förutsättningarna för en fördjupad integrering mellan förskolans, skolans och fritidshemmets pedagogik. I kommunerna har de lokalmässiga och organisatoriska förutsättningarna för en verksamhetsmässig integrering ökat dramatiskt . , som inrättades , kommer att vara ett viktigt instrument för regeringens bedömning av kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning. Beslut om förändrad instruktion för samt nya uppdrag avseende nationella kvalitetsgranskningar har fattats . De nya uppdragen /2000 innefattar en granskning av likvärdigheten i betygssättningen, kommunernas ansvar för helheten i utbildningen med betoning på övergångar och skolbyten samt den utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildningen, som utförs på entreprenad. För att stödja lärarnas bedömning och betygssättning och ge möjlighet till en uppföljning av betygssättningen kommer att få i uppdrag att bygga upp en nationell provbank. Kvalitet innebär bl.a. att skolan öppnar sig mot samhället. För att stärka kontakterna mellan skolan och arbetslivet har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att diskutera gemensamma frågor och föreslå åtgärder inom områdena kvalitetsutveckling av yrkesutbildning och APU, samverkansformer mellan skola och arbetsliv, lärlingsutbildning m.m. Kulturen har en viktig roll i skolan. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp under ledning av för beredning av policyfrågor rörande kultur i skolan. Arbetsgruppen skall stärka och vidareutveckla det strategiska arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. I det nationella programmet för IT i skolan, som bl.a. skall utveckla IT som ett pedagogiskt verktyg i skolan, finns en särskild delegation för IT i skolan, ITiS. Delegationen har i uppdrag att fördela de medel till kompetensutveckling för lärare, stöd till kommunernas tillgång till Internet etc. som ingår i satsningen. Nya initiativ för förbättrad måluppfyllelse Lärarutbildning och lärarförsörjning För att skapa en lärarutbildning som bättre svarar mot dagens och framtidens krav på läraryrket har en parlamentarisk kommitté haft i uppdrag att bl.a. se över lärarutbildningens innehåll, dimensionering och utformning. överlämnade sina förslag till en reformering av lärarutbildningen i betänkandet Att lära och leda En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63). Kommittén har också föreslagit en ny skolledarutbildning. Kommitténs betänkande är nu föremål för remissbehandling. Regeringen avser att senare återkomma till med anledning av lämnade förslag. En av de viktigaste förutsättningarna för skolans kvalitet är god tillgång till kompetenta lärare. Regeringen har kraftfullt ökat examensmålen för lärarutbildningarna . Trots det föreligger svårigheter att rekrytera lärare i vissa ämnen, främst matematik, naturvetenskap och teknik. Stora pensionsavgångar är att vänta . Regeringen kommer att vidta ett antal särskilda åtgärder utöver redan beslutad utbyggnad av lärarutbildningen för att minska risken för lärarbrist. Med anledning av den s.k. avsiktsförklaringen för läraryrkets utveckling och rekrytering har ett gemensamt arbete i en arbetsgrupp mellan , samt lärarnas och skolledarnas organisationer avsatt en rad förslag till åtgärder. Åtgärderna, bl.a. i form av en försöksverksamhet med lärarutbildning i kombination med anställning samt möjligheter för lärare att kombinera tjänstgöring och forskning finns redovisade i rapporten från arbetsgruppen (SLUR). I rapporten föreslås en försöksverksamhet för rekrytering till läraryrket som prövar en utvecklad samverkan mellan kommunala arbetsgivare och högskolans lärarutbildning med resurser för 100 helårsplatser, dvs. 200 platser på halvtid. Regeringen genomför därutöver en särskild satsning på forskningsutbildning och forskarförberedande utbildning för lärare som är verksamma i skolväsendet. För att främja läraryrkets utveckling och rekrytering krävs en kombination av åtgärder såväl på lokal som central nivå. En annan åtgärd är ett större utvecklingsprojekt med fokus på skolan som en modern och stimulerande arbetsplats, där olika utvecklingsvägar och karriärmöjligheter skall prövas i praktiken. Lärare med forskarutbildning och forskarbakgrund skall särskilt stimuleras att finna nya vägar att utveckla skolan och höja kvaliteten i verksamheten. Härigenom kan de traditionella lektoraten ges ett nytt innehåll som starkare än tidigare betonar skolans behov av närhet till forskning och bidra till spridning av dess resultat. Forskning Utbildningsforskningens frågeställningar är fler och större och kan inte enbart identifieras som skolans problem. Det innebär att kunskap och forskning behöver byggas upp systematiskt inom många områden. har ett ansvar för att identifiera områden där behovet av forskning finns och där det är brist på forskning. Regeringen anser att det finns flera skäl till att forskningsinsatserna på utbildningsområdet måste intensifieras. Den ökade bredden och variationen inom utbildningsväsendet och de förändrade principerna för styrning och utveckling av skolan har skapat behov av ny forskning. Strävan efter likvärdighet i utbildningssystemet, internationaliseringen och behov av jämförelser av utbildningssystem och resultat är andra faktorer, liksom utvecklingen av informationstekniken. Förskoleverksamhetens utveckling och därigenom barns utveckling och lärande bör följas systematiskt. inom vuxenutbildningen och en ökad betoning av ett livslångt lärande har vidgat ansvarsområdet. Behovet av forskning och utveckling är stort även när det gäller undervisningen av elever i behov av särskilt stöd. Försöksverksamheten med en grundskola utan nationell timplan kommer också att kräva insatser. Regeringen avser att återkomma till frågan om forskning inom utbildningsområdet i samband med den forskningspolitiska propositionen . Även i samband med behandlingen av förslag kommer frågan att aktualiseras. Kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning är beroende av hur de värderingar, som är grundläggande i samhället och i skolan tillämpas i praktiken. Att förmedla och förankra samhällets värdegrund är en pedagogisk fråga som kräver kunskap och kompetens. Utvärderingar visar att skolornas arbete med t.ex. demokrati, jämställdhet och mångkulturalitet skiljer sig mycket åt. För att stödja och stimulera det lokala arbetet med att omsätta värdegrunden i förskola, skola och vuxenutbildning i praktisk handling, har ett projekt inom , värdegrundsprojektet, startats . Projektet omfattar förskolan och alla skolformer och arbetar fram till . Projektgruppen sprider kunskaper och erfarenheter om det värdegrundsarbete som pågår runt om i landet. Barn och unga är i fokus som projektets viktigaste målgrupp. För att bidra till att ge värdegrunden ett elevperspektiv har ett ungdomsråd bestående av tio ungdomar från gymnasieskolor runt om i landet knutits till projektet anordnar bl.a. ett antal konferenser, ger stöd åt olika elevorganisationer i syfte att stärka demokrati och elevinflytande, samt sprider pedagogiska diskussionmaterial till barn och unga. För att skapa diskussion och reflektion kring viktiga etiska frågor och sprida och värdera lärande exempel på skolor och kommuner som arbetar långsiktigt utifrån en helhetssyn på värdegrunden kommer en slutbok att presenteras . Kunskapen om hur arbetet med värdegrunden ser ut i vuxenutbildningen och högre utbildning skall öka genom kartläggning och utvärdering. kommer dessutom en åtgärdsrapport att presenteras. Insatser för att förbättra förutsättningar och resultat för elever med utländsk bakgrund Förskolan och skolan är mötesplatser för många olika kulturer, vilket innebär ett stort ansvar men också möjligheter att arbeta med denna mångfald och ett internationellt perspektiv. Även om varje barn alltid kommer till skolan med sin egen historia med unika kunskaper och erfarenheter, har detta blivit tydligare , när en femtedel av eleverna har minst en förälder med utländsk bakgrund. En diskussion kring pedagogiken i skolor, där eleverna har sina rötter i många olika länder och kulturer, behöver därför stimuleras. kommer att få i uppdrag att kartlägga och granska hur olika pedagogiska tillvägagångssätt används i undervisningen i dessa skolor. I områden, där en stor del av befolkningen har utländsk bakgrund, kan skolorna behöva stimulans för att hitta nya vägar för att bidra till elevernas språkutveckling. Regeringen har därför inom ramen för den s.k. storstadssatsningen avsatt 50 miljoner med början för särskilda insatser för språkutveckling i skolan. , som tillsattes , har förberett och inlett diskussioner om lokala utvecklingsavtal med sju kommuner, som enligt beslut med anledning av propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) skall erbjudas att teckna sådana avtal. I samtliga sju kommuner pågår ett omfattande arbete med att utforma förslag till innehåll i avtalen. Detta arbete pågår under kontinuerlig kontakt med . Kontakterna ger vid handen att kommunerna överlag ger hög prioritet åt utvecklingsinsatser inom förskola, skola och vuxenutbildning. Avtal mellan staten och samtliga sju kommuner beräknas föreligga . Lärarna behöver stöd för att öka sin kunskap och kompetens att arbeta i mångkulturella skolor. Förutom de insatser som kommunerna gör avser också regeringen att avsätta medel för kompetensutveckling för lärare i skolor med elever med många olika nationaliteter och språk. Även lärare i svenska för invandrare (sfi) kan behöva delta i denna typ av kompetensutveckling. För dessa kan det handla om att få ökade möjligheter till kontakter med arbetslivet, men även att utveckla projekt som stöd för hela familjers språkutveckling och integrering i det svenska samhället. värdegrundspro- jekt bedriver ett arbete som berör samhällets mångfald. Därutöver har ett flertal utredningar och kartläggningar behandlat situationen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Stöd i specialpedagogiska frågor I propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) har regeringen utvecklat sin syn på specialpedagogiska frågor. Det är kommunernas ansvar att alla elever skall erbjudas en skolsituation som är anpassad till deras förutsättningar. finns behov av spetskompetens i specialpedagogiska frågor som inte varje kommun kan bygga upp och hålla aktuell på egen hand. Kommunernas förutsättningar att själva svara för denna typ av spetskompetens skiljer sig åt, bl.a. beroende på storlek. De samlade resurser som finns inom myndigheter, kommuner och landsting är omfattande och innefattar en bred och specialiserad kompetens. För att bättre nyttja denna samlade resurs bör statens insatser för stöd till skolhuvudmännen i specialpedagogiska frågor för elever med funktionshinder samordnas i en myndighet, där kommunerna bör göras mer delaktiga. Regeringen anser även att de statliga resurscenterverksamheterna vid , samt Åsbackaskolan bör utökas för att förstärka stödet i form av spetskompetens till kommunerna. Regeringen bedömer att en organisationskommitté bör ges i uppdrag att skyndsamt utveckla och lägga förslag om en konkret utformning av en förändrad stödorganisation. Kompetensutveckling av lärare och stöd till utvecklingsprojekt bygger på att det finns kompetenta lärare, som får förutsättningar att ta ett stort eget ansvar. Skolan och vuxenutbildningen behöver lärare som vill utveckla verksamheten och sin egen kompetens. Lärarna förväntas ta ansvar för sin egen kompetensutveckling som arbetsgivaren har ansvar för att inventera och följa upp behovet. Det framgår av skollagen (1985:1100) att kommunerna har ansvar för att kompe- tensutveckling för lärare kommer till stånd och att personal i skolan får del av den. Staten har ett ansvar för att det finns tillgång till kompe- tensutveckling och vidareutbildning av god kvalitet i hela landet. Staten har också ett särskilt ansvar för att det finns tillgång till sådana insatser, som är betingade av centralt beslutade skolreformer, t.ex. införandet av nya läroplaner. Regeringen bedömer att behovet av kompetensutveckling för lärare är stort. Utvärderingar som låtit göra visar att kommunerna inte alltid lever upp till sin skyldighet enligt skollagen att ge sin personal de nödvändiga förutsättningarna. Regeringen anser att det behöver tas ett samlat initiativ kring kompetensutveckling av lärare i alla skolformer. Regeringen ämnar därför inbjuda företrädare för och lärarnas och skolledarnas fackliga organisationer till gemensamma diskussioner, bl.a. om ansvarsfördelning, resurser, uppföljning och utvärdering av kompetensutveckling. De regionala pedagogiska utvecklingscentrum som byggs upp i anslutning till vissa universitet och högskolor med lärarutbildning runt om i landet har på vissa håll redan fått en central roll för kompetensutveckling och forskning. Regeringen anser att det är mycket viktigt att verksamheten vid de regionala pedagogiska utvecklingscentrum, som växer fram, bedrivs i nära samarbete mellan intressenterna. Utvecklingen vid centrumen skall också ingå i diskussionen mellan staten och företrädarna för kommuner, lärare och skolledare. Skolan och vuxenutbildningen behöver fler lärare med forskarutbildning. Forskarutbildade lärare kan genom sina djupa kunskaper få ett särskilt ansvar för utveckling av undervisningen. De kan också genom sin vetenskapliga bakgrund och erfarenhet vara ett särskilt stöd i att utveckla metoder för dokumentation, uppföljning och utvärdering av skolverksamheten. Regeringen avser att inom ramen för den s.k. avsiktsförklaringen på olika sätt göra insatser som ger lärare ökade möjligheter att delta i forskningsprojekt. Särskilda insatser Regeringen prioriterar insatser som sätts in tidigt i utbildningssystemet. Erfarenheten visar att effekterna blir större ju tidigare insatser görs. För att ge kommunerna bättre förutsättningar att uppfylla målen beräknar regeringen att sammanlagt bör avsättas för utvecklingsinsatser inom skolväsendet . Bl.a. kommer en omfattande satsning att göras på kompetensutveckling av lärare inom en rad strategiska områden. Regeringen återkommer med förslag till ytterligare insatser för lärare, skolledare och annan pedagogisk personal i skolväsendet. Arbetet med att stärka skolledarrollen och insatser för elever i behov av särskilt stöd kommer särskilt att uppmärksammas. Undervisning av elever i behov av särskilt stöd Ett av de angivna ändamålen för denna satsning är att stärka förutsättningarna för elever i behov av särskilt stöd att nå målen i ungdomsskolan. Lärares kompetensutveckling uppmärksammas härvid särskilt. Satsningen bör inriktas på att öka kompetensen i arbetslagen, i gymnasieskolan också hos vissa nyckelpersoner, för att kunna möta behoven hos elever med varierande förutsättningar och behov.