prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid rådsmötet antogs bl.a. slutsatser där vikten av att ett regelsystem utformas på ett sådant sätt att det inte motverkar teknikutvecklingen av elproduktion från förnybara energikällor understryks. betonades att det är av största vikt att stödsystemen till förnybara energikällor utformas på ett sätt som innebär minsta marknadspåverkan. I slutsatserna uppmanas kommissionen också att presentera ett konkret förslag till ramverk för den förnybara elproduktionens tillträde till den inre marknaden för el. Vid rådsmötet valde kommissionen att istället presentera ett förslag till principer för ett framtida ramverk som kan stimulera utvecklingen av förnybara energikällor. Utgångspunkten är att ett framtida ramverk måste balansera två separata mål. Det ena målet är att stimulera en ökad användning av förnybara energikällor i alla medlemsstater, vilket är nödvändigt om åtagandena inom ramen för Kyotoprotokollet skall kunna uppfyllas. Det andra målet är att inkludera den förnybara elproduktionen i den inre marknaden för el. För att nå dessa mål identifieras ett antal åtgärder. Kommissionen pekar bl.a. på behovet av regler för anslutning av förnybara energikällor till nätet, att medlemsstaterna måste avskaffa all diskriminering vad gäller de förnybara energikällornas tillträde till den inre marknaden och vikten av att särskilda certifieringssystem inrättas för förnybara energikällor. Avsikten är att kommissionen skall presentera ett konkret förslag till ramdirektiv . Det är ett starkt svenskt önskemål att kommissionen redovisar ett förslag till direktiv som ger ramvillkor för en särskild marknad i EG för den förnybara elproduktionen. 15.3 Andra energifrågor Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser i syfte att stärka den nordliga dimensionen i energipolitiken i EG. Det råder en bred enighet om behovet av fortsatt regionalt samarbete på energiområdet. Från svenska utgångspunkter är det speciellt angeläget att insatser genomförs för att underlätta utvecklingen av gemensamma marknader för lednings- bunden energi och för att förverkliga tanken om som testområde för flexibla mekanismer inom ramen för klimatkonventionen. anser att slutsatserna utgör en bra grund för såväl det fortsatta regionala samarbetet generellt som det pågående samarbetet mellan och . Vid rådsmötet beslutades vidare om ett mandat för kommissionen till energistadgekonferensen att för EG:s del delta i förhandlingar om ett multilateralt ramregelverk för transitering av ledningsbunden energi. Vid rådsmötet antogs slutsatser om åtgärder för att minska energiförluster hos hemelektronikprodukter i viloläge. 15.4 Stängning av beslöt om riktlinjer för en omställning av det svenska energisystemet som bland annat innebar att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Avvecklingen skulle inledas med att kärnkraftsreaktorn skulle tas ur drift . För att genomföra detta antog lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Med stöd av denna lag beslöt regeringen att stänga i enlighet med de av antagna riktlinjerna. Ägaren ansökte hos Regeringsrätten om rättsprövning av detta beslut åberopande bl.a. att det strider mot EG-rättens konkurrensregler, artikel 86.1 (f.d. 90.1) i förening med artikel 82 (f.d. 86). Bolaget ingav också klagomål till Europeiska kommissionen med åberopande av dessa regler. Regeringsrätten beslöt om inhibition av regeringsbeslutet i avvaktan på slutlig prövning. Regeringsrätten avslog i sin dom begäran om upphävande av regeringsbeslutet men angav att beslutet inte skulle träda i kraft förrän . Bolaget ingav då till kommissionen ytterligare ett klagomål, nu avseende det faktum att Regeringsrätten inte inhämtat yttrande från Europeiska domstolen innan den fattade sitt beslut. har ett preliminärt avtal träffats mellan staten, och om ersättning för stängningen och reaktorn är stängd . Förberedelser pågår för att inhämta godkännande av avtalet. Avtalet om ersättning för stängningen innebär bl.a. att eventuella kvarstående rättsliga processer skall avbrytas. Beträffande de klagomål som ingivit till kommissionen kan dock konstateras att denna självständigt avgör hur dessa ärenden skall hanteras i fortsättningen. Såvitt nu kan bedömas bör kommissionen ha ett så fullständigt beslutsunderlag att ärendena kan avslutas . 16 EG:s jordbrukspolitik Den gemensamma jordbrukspolitiken tar nästan hälften av EG:s budget i anspråk och utgör ett av EU:s mest omfattande samarbetsområden. Politiken omfattar interna marknadsprisstöd, direktstöd och stöd till miljö- och landsbygdsåtgärder. Åtgärderna syftar till att nå de över- gripande mål för jordbrukspolitiken som anges i fördraget. Arbetet med den gemensamma jordbrukspolitiken har framförallt varit kopplat till det förslag till reformering av jordbrukspolitiken som kommissionen presenterade . Reformförslaget presenterades inom ramen för den s.k. Agenda 2000, vilken också innehåller andra delar såsom t.ex. de ekonomiska ramarna för EU åren 2000 2006. av 1999 fortsatte arbetet med att nå en överenskommelse om de jordbrukspolitiska reformerna. Efter slutsatser och överenskommelser bl.a. i jordbruks- ministerrådet, fattades beslutet om Agenda 2000 vid toppmötet i . Även om det slutliga beslutet om en reform på jordbruksområdet inte var lika långtgående som i kommissionens ursprungliga förslag, var det ändå ett steg i rätt riktning. Genom fortsatta neddragningar av prisstöden kombinerat med direktstöd, ökar förutsättningarna för att uppnå ökad marknadsorientering och ökad konkurrenskraft i jordbruket. När det gäller genomförandet av reformerna inom ramen för Agenda 2000, har detta arbete påbörjats . De mest omfattande förändringarna har gjorts när det gäller stöden inom landsbygds- förordningen. Vid toppmötet i fattades också beslut om budgetramarna för åren 2000 2006. Den stabiliserade budgeten och övergången till mer riktade stöd utgör en god grund för att utforma en ny jordbrukspolitik och därigenom öka jordbrukets konkurrenskraft. kan ytterligare åtgärder behöva vidtas, bl.a. mot bakgrund av de kommande förhandlingarna inom WTO och inför utvidgningen av EU. Arbetet på båda dessa områden berör utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken, även om Agenda 2000 är den utgångspunkt som skall gälla för politiken . Utvecklingen och anpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är dock en ständigt pågående process. Det finns nu en rad områden där reform väntas såsom t.ex. ris, bomull, socker samt lin och hampa. Detta sker som nya diskussioner påbörjas om vilka förändringar som kan behöva göras i de reformerade sektorerna. Olika former av samarbeten, såsom det mellan , , och i frågan om mjölkkvotsreformer, fortsätter alltså. Det svenska miljöprogrammet för jordbruket, enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven, har utökats med en åtgärd för att bevara natur- och kulturmiljövärden i renskötselområdet (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98/116). Omfattningen av det svenska miljöprogrammet motsvarar den kostnadsram på totalt som tilldelats i anslutningsfördraget. Det nya programmet enligt landsbygdsförordningen som börjar gälla beskrivs i avsnittet 3.2.3. 16.1 Nitratdirektivet fick en formell underrättelse om genomförandet av nitratdirektivet som gälleromfattar skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Kommission ansåg att de svenska bestämmelserna omangående lagringskapacitet av stallgödsel på jordbruksföretag med högst tio djurenheter och konstruktion av lagringsutrymmen för stallgödsel inte var i överensstämmelse med kraven enligt direktivets krav. har därefter gjort ändringar i förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket och infört bestämmelser om lagringskapacitet för företag med högst tio djurenheter samt om konstruktionen av lagringsutrymmen för stallgödsel i de av utpekade känsliga områdena. Ändringarna har meddelats till kommissionen. 16.2 Ekologisk djurhållning fattade beslut om att inkludera ekologisk djurhållning i förordning (EEG) 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel. Rådsmötet föregicks av samråd med . Principer för ekologisk animalieproduktion definieras och bestämmelser om bl.a. djurens ursprung, omställning till ekologisk produktion, foder, veterinärvård och villkor för djurstallar och djurhållning tas in i regelverket. Förändringarna i förordningen träder i kraft från , utom förbudet mot användning av genetiskt modifierade organismer i ekologisk produktion, som trädde i kraft med omedelbar verkan. 16.3 Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling I slutsatserna från toppmötet i uppmanades bl.a. jordbrukssektorn att fortsätta sitt arbete med att ta fram en heltäckande strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling inklusive en tidsplan för ytterligare åtgärder samt en uppsättning indikatorer. har en strategi för den gemensamma jordbruks- politiken presenterats och behandlats av jordbruksrådet. I samband härmed har lämnat förslag på konkreta åtaganden men även framhållit att strategin borde vara mer framåtsyftande. Strategin avlämnades till toppmötet i . I slutsatserna från toppmötet i angavs att arbetet med strategierna skall fortsätta och slutföras till toppmötet i . 16.4 Bearbetade produkter , eller icke-bilaga 1, är benämningen på ett exportbidragssystem för bearbetade produkter, såsom pepparkakor, smaksatt yoghurt m.m. Bidraget finns för att kompensera livsmedelsproducenter inom EU för det högre priset på råvaror inom EU jämfört med världsmarknaden. EU har i WTO åtagit sig att begränsa bidragen för dessa produkter vilket tvingade EU att 1999 besluta om att införa ett licenssystem. Detta system träder i kraft och kommer att göra det möjligt att kontrollera att det inte betalas ut för mycket bidrag. 16.5 Marknadsföring av jordbruksprodukter till tredje land Konkurrensen om marknadsandelarna på världsmarknaden ökar. Flera stater satsar pengar på marknadsföring av sina jordbruksprodukter, bl.a. , och . har EU inom Internationella olivoljerådet marknadsfört olivolja med gott resultat. För att möta den hårdnande konkurrensen har EU beslutat att på prov utöka marknadsföringen att även omfatta andra jordbruksprodukter. Innan försöket permanentas skall det utvärderas. 16.6 Information om den gemensamma jordbrukspolitiken För den enskilde EU-medborgaren kan den gemensamma jordbrukspolitiken förefalla komplicerad och ologisk. Av denna anledning har EU bestämt att informera jordbrukarna, landsbygds- befolkningen och i viss mån allmänheten om de viktiga frågorna och målsättningarna med GJP. 16.7 Animaliefrågor 16.7.1 Mjölk Agenda 2000-beslutet omfattade bland annat mjölk- och mejerisektorn. verkade tillsammans med , och under förhandlingarna för att marknadsregleringarna inom sektorn skall avvecklas. Särskilt betonades vikten av en avveckling av mjölkkvotssystemet. Resultatet innebär att stödpriserna för offentlig upphandling, s.k. intervention, av smör och skummjölkspulver skall sänkas från /2006 och framåt med sammanlagt . Vidare skall ett direktbidrag till mjölkproducenterna introduceras . Mjölkkvotssystemet förlängs till . Kvoterna inom EU höjs med sammanlagt . När det gäller kvoternas fortsatta existens har kommissionen fått i uppdrag att lägga fram en rapport till rådet, som i sin tur skall göra en översyn av sektorn. Syftet med översynen är att det nuvarande systemet med mjölkkvoter skall kunna löpa ut . 16.7.2 Kött Reformen av marknadsordningen för nötkött som beslutades under Agenda 2000 kommer att införas . Den nya regimen innebär bl.a. att systemet med interventionsuppköp endast skall finnas kvar som ett säkerhetssystem. Vid behov skall istället ett system för stöd till privat lagring tillämpas. Marknaden för nötkött stabiliserades har, efter föregående års Rysslandskris, stabiliserats. Några uppköp för intervention har inte gjorts och kommissionen lyckades sälja ut hela lagret av interventionskött utan att orsaka några större prisstörningar. Delar av det stora lagret av interventionskött gick som humanitär hjälp till . Även priserna på lammkött stabiliserades och steg något . Det frivilliga system för ursprungsmärkning av nötkött som trädde i kraft skulle enligt gällande regler övergått i ett obligatoriskt system för märkning av nötkött . Kommissionen konstateradehar emellertid konstaterat att det inte gickår att införa ett tillförlitligt obligatoriskt system ännu varför ministerrådet beslöt förlänga det frivilliga systemet för märkning av nötkött förlängdestill . ställningstagande skedde efter samråd med . förbättrades har marknaden för griskött förbättrats, de genomsnittliga avräkningspriserna för EU vhar varit högre än jämfört med hösten . Marknaden för griskött drabbades hårt av den ekonomiska krisen i och och kommissionen införde då en rad marknadsåtgärder för att underlätta för grisproducenterna i EU. Till följd av den förbättrade marknadssituationen beslöt kommissionen att sänka exportbidragen och avskaffa stödet till privatlagring av griskött. 16.8 Vegetabiliefrågor 16.8.1 Jordbruksgrödor Agenda 2000-beslutet innebär för spannmål en sänkning av interventionspriset med sammanlagt . För att kompensera lantbrukarna beslutade man att arealersättningen skulle höjas. Hälften av interventionsprissänkningen kompenseras. Kommissionen fick också i uppdrag att noga följa marknadsutvecklingen för att se om det kan behövas ytterligare sänkningar av interventions- priset . Arealersättningen för uttagen areal liksom för gräsensilage ligger på samma nivå som för spannmål medan proteingrödor har en högre ersättningsnivå. För oljelin och för oljeväxter sänks arealersättningen i tre steg fr.o.m. skörden så att den är på samma nivå som för spannmål. Kravet på arealuttag fastställdes till . Att fick tillåtelse att utbetala ersättning även till gräsensilage innebär att hela den svenska basareal kommer att utnyttjas. 16.8.2 Bananer Den nya reviderade marknadsordningen för bananer som trädde i kraft anmäldes till WTO av bl.a. redan innan den trätt i kraft. kom så ett panelutslag som på flera punkter fastställdeer att regimen inte är förenlig med ländernas internationella handelsåtaganden. förhandlade kommissionen med berörda parter för att uppnå en lösning vilket misslyckades. presenterade kommissionen ett förslag till lösning på bananfrågan. Förslaget går ut på att en kvotlösning tillämpas fram till då en gemensam tullsats träder kraft. Förslaget kommer att behandlas i en arbetsgrupp . 16.8.3 Vinreform - upptaget i vinodlingszon A Genom beslutet om Under arbetet med Agenda 2000 genomfördes en reform på vinområdet. Den nya marknadsordningen träder i kraft och syftar till att göra sektorn mer konkurrenskraftig på både gemenskaps- och världsmarknaden. Reformen innebär dessutom en förenkling av den omfattande lagstiftning som finns . I samband med reformen framställde , tillsammans med och , en förfrågan om att få införas i vinodlingszon A. Denna förfrågan accepterades och de tre medlemsstaterna beviljades möjligheten att odla vin på upp till . I finns vinodlingar i och samt på och . 16.8.4 Fiberväxter - nya regler föreslås presenterade kommissionen ett förslag till ändring av den gemensamma marknadsordningen för spånadsväxter där lin och hampa ingår. Arbetet med reformen har därefter tagit sin början i arbetsgruppen och skall enligt kommissionen avslutas . Förslaget innebär i korta drag att stödet delas upp i två delar: en del går direkt till odlaren och en del går till industrin. Ersättningen till brukaren föreslås bli densamma som arealersättningen till övriga jordbruksgrödor. Beredningsstödet till industrin föreslås differentieras beroende på om långa eller korta fibrer produceras. 16.9 Djurskydd och djurhälsa 16.9.1 Skydd av hönsjordbrukets djur Under sitt julimöte antog jordbruksministrarna rådets direktiv /74/EG av den19 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns. Det tTidigare fanns ett direktivet 88/166/EEG gällde endast om skydd av höns i bur, det nya täcker även andra former av inhysning. Det gamla direktivet 88/166/EEG skall upphävas . Det nya direktivet omfattar alla värphöns utom avelshöns. Det ställs i direktivet detaljerade krav på reden, sittpinnar och strö dels i s.k. alternativa system (lösgående höns) och, dels i system med inredda burar. Traditionella burar skall förbjudas och från får inga sådana burar byggas eller tas i bruk . 16.9.2 Zoonoser smitta från djur till människa Zoonoser är sjukdomar som kan överföras från djur till människor och tvärtom. Smittan kan även överföras via livsmedel av animaliskt ursprung, t.ex. kött. I EG regleras zoonoskontrollen i rådets direktiv /117/EEG av om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelburna infektioner och förgiftningar samt i rådets direktiv /22/EG. av om ändring av direktiv /117/EEG. Kommissionen arbetar med ett förslag till ett nytt zoonosdirektiv. Direktivförslaget ska presenteras för rådet . Därefter kommer det att bearbetas i en rådsarbetsgrupp för att slutgiltigt antas av jordbruksministerrådet. Direktivet går ut på att nio olika zoonoser ska kontrolleras inom EU, och inte bara salmonella enligt det gällande direktivet. Inom kommissionen bereds förslag till nytt direktiv som innebär att nio olika zoonoser skall kontrolleras, inte bara salmonella som . 16.9.3 Foder I rådets arbetsgrupp för jordbruks- och veterinärexperter diskuterades har ändring av direktivet 79/373/EEG om saluföring av foderblandningar som bl.a. syftar till diskuterats för att bl.a. förbättra spårbarheten av foderråvaror. Vidare diskuterades en ändring av direktiv /53/EG som skall förbättra kommissionens möjligheter att arbeta preventivt genom inspektioner i medlemsstaterna. I rådsarbetsgruppen har vidare diskuterats, förutom frågor om antimikrobiella substanser, även Dessutom diskuterades frågor om bl.a. foder för djur med särskilda näringsbehov. Rådet fattade beslut om och vissa frågor som berör godkännande och registrering av anläggningar inom fodersektorn samt beträffande främmande ämnen i foder, vilket offentliggjorts genom . Den sistnämnda frågan har beslutats och offentliggjorts genom rådets direktiven /20/EG respektive 1999/29/EG. 16.9.4 Dioxin informerade de belgiska myndigheterna kommissionen om att foderblandningar förorenatskontaminerats med dioxin genom att foderfett innehållande höga halter av denna giftiga substans använts vid tillverkningen. Detta var upptakten till "dioxinkrisen" som till stor del domineradet arbetet inom gemenskapen under årets andra hälft och som ledde tillinneburit och kommer att innebära ökade ansträngningar för att genom ett förbättrat regelverket för att på bästa sätt säkerställa livsmedelssäkerheten. Dioxinlarmet fick bl.a. till följd att förbud och restriktioner mot utsläppande på marknaden av animaliska produkter, innefattande utförsel från , infördes genom kommissionsbesluten /363/EG, 1999/368/EG, 1999/389/EG, 1999/390/EG, 1999/449/EG, 1999/551/EG, 1999/601/EG, 1999/640/EG och 1999/788. Restriktionerna beträffande utsläppande på marknaden av de animaliska produkterna har lyftes efter hand som de belgiska myndigheterna kundenat visa att det inte längre fanns någon fara för livsmedelssäkerhetenigger. återstod endast vissa restriktioner beträffande handeln med svin- och fjäderfäprodukter. Vid jordbruksrådet drogs rådet vissa slutsatser till följd av dioxinskandalen., Slutsatsernavilka innehåller uppmaningar och uppgifter till medlemsstaterna och kommissionen på en rad punkter i syfte att öka livsmedelssäkerheten. I slutsatserna ombads bl.a. kommissionen att i snabb takt fortsätta granskningen av lagstiftningen beträffande djurfoder. Som en uppföljning av dessa rådsslutsatser informerade kommissionen Vvid det följande jordbruksministermötet informerade kommissionen om de åtgärder som kommer att vidtas med anledning av dioxinskandalen och presenterade ett arbetsprogram för åtgärderna. I arbetsprogrammet enligt vilket ingår bl.a. att gränsvärden för dioxin i foderråvaror skall anges och att listan över tillåtna fodermedel skall skall granskas. I programmet ingår vidare att kommissionen skall presentera en vitbok om livsmedelssäkerhet, där även frågan om en särskild livsmedelsmyndighet skall behandlas. (Texten skall kollas ) 16.9.5 BSE - den galna ko-sjukan Kommissionen presenterade ett förslag till och rådets förordning om fastställande av förordning med bestämmelser för att förebyggande och kontrollera av sjukdomar tillhörande gruppen transmissibla spongiforma encefalopatier (). BSE (den s.k. galna ko-sjukan) ochsamt skrapie, som drabbar nötkreatur respektive får, är exempel på TSE-sjukdomar. Förslaget innebärfattar bl.a. atten indelning av medlemsstater och tredje länder indelas i riskkategorier med avseende på BSE, vilket är avgörande för vilka vävnader på slaktkropparna från idisslande djur som skall klassificeras som specifikt riskmaterial (SRM). Förslaget har beretts i en arbetsgrupp under rådet. Kommissionen presenterade ett nytt förslag tillbeträffande SRM-bestämmelser. Medlemsstaterna kunde emellertid inte enas om förslaget. Som en konsekvens av detta beslutades vid jordbruksministrarnaermötet att skjuta upp ikraftträdandet avdatumet kommissionsbeslutet 97/534/EG om ett totalt förbud mot all användning av SRM-material sköts upp till den xx yy 2000. (uppdateras) I enlighet med kommissionens beslut 98/692/EG inspekteradeföretog kommissionen inspektioner av de anläggningar i som berörs av det datumbaserade exportsystemet DBES. I första hand inspekterades de veterinära kontrollerna. Efter att kommissionens konstateratnde att anläggningarna uppfyllde de i beslutet angivna kraven kunde restriktionerna i fråga om utförseln av bl.a. urbenat nötkött från ytterligare reduceras. utbröt ett handelskrig mellan och beroende på vägran att i fransk lagstiftning införa beslutet 98/692/EG och tillåta införsel av nötkött från . hänvisade till brist på bevis för att köttet var riskfritt för konsumenterna. stod kommissionen i begrepp att inleda ett formellt överträdelseförfarande mot . Inte heller hade genomfört kommissionens beslut i sin lagstiftning och införde alltså inget nötkött från . Kommissionen företog även inspektioner av förhållandena i . Med anledning av kvarstående brister vad gäller de riskhanteringsåtgärder som ålagts , samt att antalet konstaterade fall av BSE betraktas som högt, beslutades i att restriktionerna beträffande handel med bl.a. nötkött skulle förlängas (kommissionens beslut /517/EG). 16.9.6 Hormoner Efter överprövning av ett utslag av en WTO-panel angående kött från hormonbehandlade djur fick EG en övergångstid för att anpassa sig till regelverket, dvs. antingen häva importstoppet eller presentera ny vetenskaplig bevisning som stöd för importförbudet. Vid övergångstidens slut presenterade kommissionen en preliminär rapport på basis av de pågående vetenskapliga undersökningarna av riskerna med hormonanvändning. Undersökningarna hade tidigare initierats av gemenskapen. Med hänvisning till rapporten konstaterade kommissionen att det finns risker med hormonanvändning och att importförbudet därför inte kunde lyftas. Slutresultaten från de pågående undersökningarna kan förväntas i juni/. Varken WTO eller de exporterande länderna bedömde emellertid de preliminära resultaten som ett tillräckligt vetenskapligt underlag för att ett importstopp skulle kunna motiveras. I enlighet med kunde därmed och tillgripa handelssanktioner mot produkter som exporteras från EG och tillämpa dessa så länge EG:s importstopp behålls eller till dess att det finns tillräcklig vetenskaplig bevisning. Från EG:s sida erbjöds istället kompensation för produkter som exporteras från och till EG. Kompensation avvisades emellertid av de exporterande länderna och sanktionsåtgärder infördes i fråga om vissa produkter från EG. Svenska produkter drabbas i liten omfattning.