prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — 1996/97:77). Syftet med försöksverksamheten är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. I län är ett regionförbund regionalt självstyrelseorgan. På har kommunen anförtrotts ansvaret. I och är de nybildade landstingen självstyrelseorgan. Försöksverksamheten innebär att det regionala självstyrelseorganet i respektive län från länsstyrelserna övertagit det regionala utvecklingsansvaret, ansvaret för frågor om länsplaner för regional infrastruktur samt beslutanderätten över användningen av regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel. I , och län har självstyrelseorganen från övertagit befogenheten att besluta om fördelningen av vissa statsbidrag till regionala kulturinstitutioner. I påbörjades en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. Försöket innebär att länsarbetsnämnden och inordnats i . Regeringen har tillkallat en parlamentarisk regionkommitté, PARK, med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen (dir. 1997:80). Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . I den del av uppdraget som avser överväganden om den statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter har en delredovisning skett i ett betänkande, Regional frihet och statligt ansvar - en principiell diskussion (SOU 1998:166). Regeringen konstaterar att formerna för arbetet med de överförda uppgifterna har utvecklats. Det finns dock skillnader i de olika försökslänen beroende på försökens karaktär och starttid. 6.2 Utgiftsutveckling Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 696 1 778 1 820 1 819 1 839 1 858 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringens bedömning är att tillfredsställande resultat inom verksamhetsområdet har uppnåtts i förhållande till de mål som formulerats. En bedömning av resultatet inom de olika områdena redovisas i budgetpropositionen under respektive utgiftsområde. En samlad bedömning vad gäller länsstyrelserna redovisas i avsnitt 6.4. Den parlamentariska kommittén PARK följer och utvärderar försöksverksamheten. Det ekonomiska utfallet redovisas under avsnitt 6.4 och 6.5. Förändringar utvidgades försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning till att omfatta även . inrättades särskilda miljöprövningsdelegationer vid samtliga länsstyrelser. Regeringens prioriteringar framgår av respektive utgiftsområde. 6.3 Revisionens iakttagelser Länsstyrelserna i , , , och har av , , erhållit revisionsberättelse med invändning. I RRV:s årliga rapport till regeringen redovisas dessa revisionsinvändningar tillsammans med de iakttagelser som RRV gjort inom verksamhetsområdet. Revisionens iakttagelser och regeringens bedömning redovisas under anslagsavsnitten 6.4 och 6.5. 6.4 Anslag C1 Länsstyrelserna m.m. Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 800 000 2000 Förslag 1 798 370 2001 Beräknat 1 817 676 1 2002 Beräknat 1 836 979 2 1 Motsvarar 1 790 742 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 782 078 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Resultatbedömning I det följande redovisas länsstyrelsernas resultat och finansiella ställning samt regeringens bedömning härav. Den närmare bedömningen av länsstyrelsernas resultat inom de olika verksamhetsgrenarna redovisas i budgetpropositionen under respektive utgiftsområde. Diagram 6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1997- 1998 (samtliga länsstyrelser) 10=regional ekonomi, näringslivsutveckling och konkurrens, 12=kommunikationer, 14=lantbruk, 15=rennäring m.m., 16=fiske, 17=livsmedelskontroll, djurskydd, alllmänna veterinära frågor, 18=naturvård och miljö, 19=planväsende, hushållning med mark och vatten, 20=kulturmiljö, 21=social omvårdnad, 22=civilt försvar och räddningstjänst m.m., 23=bostadsfinansiering, 30=jämställdhet, 24=allmän förvaltning Av länsstyrelsernas totala finansiering härrör från anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.. minskade länsstyrelserna sina utgifter med på detta anslag. översteg medelsförbrukningen de tilldelade medlen för verksamheten med . Detta möjliggjordes genom att länsstyrelserna kunde utnyttja ett ackumulerat anslagssparande. Totalt hade länsstyrelserna vid utgången av 1998 ett anslagssparande om , vilket motsvarar av tilldelade medel. Motsvarande belopp 1996 var . Det innebär att anslagssparandet minskat med mer än hälften . Länsstyrelsernas prog-noser som inlämnades tyder på att det ackumulerade anslagssparandet kommer att minska ytterligare . Diagram 6.2 Länsstyrelsernas finansiering Vid utgången av 1998 var drygt 4 600 personer anställda vid länsstyrelserna, varav cirka 3 600 tillsvidareanställda. Antalet tillsvidareanställda minskade, medan antalet visstidsanställda ökade . Könsfördelningen var fortsatt relativt jämn. Andelen anställda med eftergymnasial utbildning ökade något och uppgick till . Åldersstrukturen karaktäriserades fortfarande av att en stor andel, , var , medan var . Inom vissa länsstyrelser är cirka en tredjedel av de tillsvidareanställda eller äldre. Länsstyrelsernas ekonomiska situation medger inte att dubbla kompetenser byggs upp för att möta framtida kompetensförluster. Försök med traineeutbildning har initierats på några håll, i vissa fall i samarbete med länsarbetsnämnden. Länsstyrelserna finansieras med såväl anslaget 18 C1 Länsstyrelserna m.m. som sakanslag och andra medel. Prioriteringarna mellan de olika verksamhetsgrenarna varierar mellan länsstyrelserna beroende på skilda förhållanden i länen. Ökade satsningar har gjorts inom verksamhetsgrenen Naturvård och miljöskydd, främst beroende på förberedelserna för införandet av . Även kostnaderna för verksamhetsgrenen Allmän förvaltning har ökat, främst till följd av länsstyrelsernas uppgifter i samband med riksdagsvalet. Länsstyrelsernas redovisningar av användningen av de samlade medlen visar också att satsningarna inom verksamhetsgrenen Lantbruk fortsätter att öka. Skälet till ökningen är bl.a. komplexiteten i regelsystemet vad gäller EU:s jordbrukarstöd och kraven på utökade kontroller. Av årsredovisningarna framgår vidare att främst Civilt försvar och räddningstjänst m.m. samt Bostadsfinansiering är verksamhetsgrenar som resursmässigt har påverkats av neddragningar till följd av besparingskrav eller minskade uppgifter. I likhet med föregående år redovisar länsstyrelserna att besparingskraven medfört dels minskad tillsyn inom flera verksamhetsgrenar, dels resulterat i längre handläggningstider. har dock länsstyrelserna tillförts särskilda resurser för att förstärka tillsynen inom verksamhetsgrenarna Naturvård och miljöskydd samt Social omvårdnad. Länsstyrelserna redovisar för varje verksamhetsgren en bedömning av tillståndet i länet vid , prioriteringar och viktigare insatser samt en bedömning av resultatet av insatserna. Redovisningarna har stadigt utvecklats och kedjan tillstånd-insatser- resultat kan följas på ett alltmer tydligt sätt. Regeringens samlade bedömning är att länsstyrelserna i huvudsak har åstadkommit ett tillfredsställande resultat i förhållande till de mål som har formulerats för verksamheten, såväl generella som för respektive verksamhetsgren. Utvecklingen av det sektorsövergripande arbetet har fortsatt, bl.a. föranlett av arbetet med till- växtavtalen inom den regionala näringspolitiken och IT-omställningen inför skiftet . Främjandet av en ekologiskt hållbar utveckling har bl.a. skett genom framtagandet av strategier för regional miljö, STRAM. Hälften av länsstyrelserna har infört eller håller på att införa miljöledningssystem för att integrera miljöhänsyn i all sin verksamhet och för att miljöanpassa sin upphandling. Vidare uppvisar länsstyrelserna i allmänhet ett målmedvetet arbete med att främja ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Länsstyrelserna redovisar också en rad insatser som främjar en korrekt och enhetlig rättstillämpning. Utvecklingsfrågor Styrningen och resultatuppföljningen inom länsstyrelseområdet är komplex då verksamheten omfattar många utgiftsområden. Ett fortlöpande arbete bedrivs därför i syfte att utveckla den samordnade styrningen och uppföljningen av länsstyrelsernas verksamhet. Vidare ges stöd till och genomförs utvecklingsinsatser för att främja en effektivare verksamhet vid länsstyrelserna, t.ex. kompetensutvecklingsinsatser. Arbetet sker såväl löpande som i projektform och i nära samverkan med länsstyrelserna och berörda departement. Som stöd för utvecklingsarbetet finns vid ett särskilt Utvecklingsråd för länsstyrelsefrågor. I rådet, som leds av statssekreteraren med ansvar för länsstyrelsefrågor, ingår fyra landshövdingar. En av de viktigare insatserna för att förbättra styrning och uppföljning är det pågående projekt som syftar till samordning av regeringens styrning och uppföljning av länsstyrelserna och övriga myndigheter inom respektive verksamhetsgren. I syfte att förbättra möjligheterna till uppföljning av länsstyrelsernas resultat har principer för en enhetlig redovisning av verksamhet och ekonomi tagits fram och en samverkansgrupp för redovisningsfrågor bildats. En modell för resultatinformation har utvecklats och framtagande av nyckeltal och andra resultatindikatorer inom olika verksamhetsområden pågår. Vidare har former för och innehåll i mål- och resultatdialogen mellan och länsstyrelserna vidareutvecklats. Regeringen uppdrog genom beslut åt länsstyrelserna att i samverkan med , , och ett stort antal kommuner genomföra en utbildning i geografiska informationssystem, GIS. Utbildningen är inriktad mot området samhällsplanering. Satsningen görs med sikte på ett teknikskifte hos länsstyrelser och kommuner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 149 000 124 124 0 Prognos 1999 145 000 120 120 0 Budget 2000 150 000 120 120 0 De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a av ansökningsavgifter enligt avgiftsförordningen, såsom miljöskyddsavgifter, lotteriavgifter, avgifter för tillsyn och registrering av stiftelser. De avgifter som får disponeras utgörs av avgifter för tillstånd och tillsyn av pantbanker. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Länsstyrelserna i , , , och har av RRV erhållit revisionsberättelse med invändning. brister i den interna kontrollen, brister i underlagen för den information som länsstyrelserna lämnar i årsredovis- ningen, att årsredovisningen innehåller felaktig in- formation eller att redovisningen strider mot gällande redovisningsprinciper, att den till regeringen överlämnade årsredo- visningen inte överensstämmer med den version som beslutats av styrelsen. Av länsstyrelsernas svar till regeringen med anledning av revisionen framgår de åtgärder som vidtagits eller planeras, för att rätta till de brister RRV påtalat. Åtgärderna avser främst utvecklade rutiner och förstärkt ekonomiadministrativ kompetens. Regeringen godtar de åtgärder länsstyrelserna redovisar och kommer att följa utvecklingen. kommer det, bl.a. mot bakgrund av revisionens iakttagelser och synpunkter, att i det fortsatta arbetet läggas särskild vikt vid kvalitetsutveckling vid länsstyrelserna. I samband med att vissa länsstyrelser ges ett ökat ansvar för genomförande av EG:s strukturfondsprogram kommer också frågan om internrevision vid länsstyrelserna att behandlas. RRV har vidare granskat handläggningen av EG:s arealstöd. Granskningen visar att det finns stora skillnader mellan länsstyrelsernas administrativa effektivitet. RRV anser att åtgärder bör vidtas för att minska dessa skillnader. För att underlätta jämförelser av länsstyrelsernas handläggning har gemensamma redovis-ningsprinciper tagits fram av en samverkansgrupp bestående av bl.a. företrädare för () och länsstyrelserna. Vidare har bemyndigats att meddela föreskrifter för länsstyrelsernas handläggning av stödärenden. Regeringen bedömer att skillnaderna mellan länen därmed kommer att minska. RRV har i den årliga rapporten (1999) före- slagit att länsstyrelserna i , och , får i uppdrag att utföra inventeringar av anläggningar i fjällvärlden. RRV har uppmärksammat att i bedriver ett projekt, som bl.a. syftar till att inventera tillgångarna. De länsstyrelser som av RRV föreslås få uppdraget har tidigare bedrivit ett sådant inventeringsarbete. Anläggningarna är i allmänhet inte redovisade som tillgångar för staten. Frågan om hur tillgångarna skall redovisas bereds inom . Slutsatser Till följd av sammanläggningen av länsstyrelserna i och , samt till i beräknas anslaget minska med i enlighet med tidigare beslut (prop. 1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98 BoU1, rskr. 1997/98:77). Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100 utg.omr. 18, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) presenterat en besparing på länsstyrelseanslaget . I enlighet härmed beräknas anslaget minska med . tillfördes anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. för förstärkt miljötillsyn. beräknas ytterligare tillföras ramanslaget för samma ändamål. Den sammanlagda förstärkningen om beräknas ligga fast för respektive 2002. planeras en fortsättning av den ovan beskrivna nu pågående GIS-utbildningen som länsstyrelserna bedriver tillsammans med , och ett stort antal kommuner. För detta ändamål beräknas engångsvis för . ekonomiska vårproposition, där den treåriga utbildningssatsningen presenterades, föreslog regeringen att det engångsvis för skulle avsättas . Den körkortslag (1998:488) som trädde i kraft medförde flera nya arbetsuppgifter för länsstyrelserna. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, bet 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:59) tilldelades länsstyrelserna för och beräknades . För att kunna fastställa resursbehovet efterföljande år har i samråd med vissa länsstyrelser på regeringens uppdrag utrett vilka kostnader som författningsändringarna medfört hos länsstyrelserna. Det totala resursbehovet för länsstyrelserna har beräknats till , varför länsstyrelseanslaget beräknas tillföras ytterligare . Med anledning av att vissa andra arbetsuppgifter, bl.a. förlustanmälan av körkort, övergått från länsstyrelserna till överförs från länsstyrelseanslaget till utgiftsområde 22 anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag. Genom beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) har länsstyrelserna, och i försökslänen de regionala självstyrelseorganen, fått en utvidgad roll och ett större ansvar vad gäller länsplaner för regional transportinfrastruktur. Regeringen gav därför , , i uppdrag att utreda omfattningen av dessa arbetsuppgifter. Resultatet visar på ett utökat resursbehov. Länsstyrelseanslaget beräknas tillföras . Genom beslut om staten och trossamfunden (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176) upphör länsstyrelsernas administration av kyrkovalen. Till följd härav beräknas länsstyrelseanslaget minska med . föreslår regeringen att anslaget F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet inom utgiftsområde 4 avvecklas. Länsstyrelserna har tidigare haft möjlighet att rekvirera medel från anslaget för vissa ändamål. Regeringen anser därför att medel skall tillföras länsstyrelserna. Länsstyrelseanslaget beräknas tillföras . Regeringen har i propositionen om Vissa alkoholfrågor m.m. (1998/99:134) föreslagit att de särskilda partihandelstillstånden upphör . Förslaget innebär bl.a. att arbetsuppgifter med tillstånden upphör. Under förutsättning att godkänner regeringens proposition beräknas länsstyrelseanslaget minskas med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader behandlas i volym 1, avsnitt 7.1 Utgifternas fördelning på utgiftsområden. I likhet bör enligt regeringens bedömning länsstyrelserna få disponera medel för att täcka ökade administrativa kostnader för arbetet med miljöprogrammet inom jordbruket. I budgetpropositionen utgiftsområde 19 föreslår regeringen att länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen, i de län där strukturfondsprogram genomförs, får använda anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder för att täcka utgifter för strukturfondsadministrationen. Mot denna bakgrund beräknas anslaget till 1 för . Länsstyrelseanslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 1 757 893 varav engångsvis : Miljöprövningsdelegationer 7 000 GIS-utbildning 7 000 Tekniska justeringar: Lokaljustering -5 873 Pris- och löneomräkning 17 564 Justering av 51 035 Överföringar till länsstyrelseanslaget: Förstärkt miljötillsyn 5 000 GIS-utbildning, engångsvis 6 000 Körkortslag 6 100 Regional transportplanering 1 624 Div. kostnader för rättsväsendet 2 300 Överföringar från länsstyrelseanslaget: Neddragning i -10 000 Besparing -10 000 Förlustanmälan körkort -720 Administration kyrkoval -1 300 Partihandelstillstånd -5 000 Del av pris- och löneomräkning till C2 -202 Medel till för vissa länsstyrelsers arkiv -251 Förslag 2000 1 798 370 För kännedom redovisas den fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.. Tabell 6.5 Ramanslagets fördelning på ramposter för Tusental kronor Länsstyrelse 191 844 län 60 052 59 754 77 571 67 552 55 660 län 58 887 38 354 49 752 län 171 665 59 514 247 104 71 074 län 65 707 61 209 73 702 68 718 76 955 62 088 78 291 96 252 Utvecklingsinsatser m.m. 6 664 Summa 1 798 370 6.5 Anslag C2 Regionala självstyrelseorgan Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 466 2000 Förslag 21 072 2001 Beräknat 21 072 2002 Beräknat 21 072 Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos regionförbundet i län, läns landsting, Västra samt med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Regeringens överväganden Fram till utgången av pågår en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun i , , och . Syftet är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. I län är ett regionförbund regionalt självstyrelseorgan. På har kommunen anförtrotts ansvaret. I län respektive är regionalt självstyrelseorgan. Försöket innebär att det regionala självstyrelseorganet i respektive län från länsstyrelserna övertagit det regionala utvecklingsansvaret och vissa andra statliga uppgifter. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk regionkommitté, PARK, med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen (dir. 1997:80). Kommitténs arbete skall vara avslutat . Den parlamentariska kommittén PARK presenterade delbetänkandet Regional frihet och statligt ansvar - en principiell diskussion (SOU 1998:166). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV föreslår i sin årliga rapport (1999) att rege ringen tilldelar RRV befogenheter som möjliggör en granskning av självstyrelseorganen. RRV anger att verket saknar befogenhet att utföra granskning av de medel som beslutas av självstyrelseorganen. Regeringen vill i detta sammanhang påpeka att självstyrelseorganen i likhet med annan verksamhet är föremål för en revision. Frågan om en utökning av RRV:s mandat till en granskning som även omfattar själv-styrelseorganen bereds i och regeringen kommer att ta ställning till RRV:s förslag . Slutsatser Regeringen föreslår att medel, motsvarande för att kompensera för pris- och löneförändringar, förs från anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan. I försökslänen har de regionala självstyrelse- organen övertagit ansvaret för länsplaner för regional transportinfrastruktur från länsstyrelserna. Resultatet av regeringens uppdrag till , , visar på ett utökat resursbehov. Anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan beräknas tillföras för arbetet med länsplanerna. Mot denna bakgrund beräknas anslaget till . Anslaget till de regionala självstyrelseorganen har för beräknats enligt följande: Tabell 6.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 20 466 Pris- och lönekompensation 202 Regional transportplanering 404 Förslag 2000 21 072 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar det statliga lant- mäteriet och . var cirka 2 370 perso- ner anställda inom det statliga lantmäteriet och 7 personer vid . Den nuvarande organisationen för det statliga lantmäteriet inrättades . Lantmäteriet består av och länsvisa lantmäterimyndigheter. Lantmäteriver- ket är en central förvaltningsmyndighet för lantmäterimyndigheterna. Verksamheten bedrivs i tre divisioner, nämli- gen - Fastighetsbildning - Landskaps- och fastighetsdata - Uppdragsverksamhet, benämnd Metria Uppdragsverksamhet skall hållas organisatoriskt skild från övrig verksamhet. i länet får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs av det av staten helägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. 7.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Tusental kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 407 433 411 424 423 430 Statens utgifter inom verksamhetsområdet avser huvudsakligen fasta kostnader (personal och lo- kaler) samt kostnader för utrustning. Sammanfattande kommentarer till verk- samhetsutfall och ekonomiskt utfall verksamhet har under de se- naste åren bl.a. kännetecknats av ett mycket då- ligt ekonomiskt resultat. Huvudförklaringar till detta har varit dels ett omfattande omstruktureringsarbete, dels problem i samband med införande av en ny arbetsprocess med IT- stöd inom fastighetsbildningsverksamheten. Det kan nu konstateras att ekonomiska resultat för har förbättrats. har således gjort framsteg i arbetet med att säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig och organisatorisk balans i verksamheten. Ekonomiska problem kvarstår dock i första hand för den avgiftsfinansierade myndig- hetutövande förrättningsverksamheten men även inom den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten i Metria. Stora balanserade underskott belastar dessutom dessa båda verksamheter. Myndigheten utnyttjar vid utgången av anslagskrediten med vilket innebär en minskning med jämfört med . Förändringar Den nya arbetsprocessen syftande till att samordna fastighetsbildning och fastighetsregistrering har börjat tillämpas av alla statliga lantmäterimyndigheter. Prioriteringar En fortsatt huvuduppgift för är att säkerställa ekonomisk balans i verksamheten, dvs. även inom hela den avgiftsfinansierade verksamheten. Arbetet med att uppnå minskade kostnader och handläggningstider inom förrättningsverksamheten genom introduktionen av den nya arbetsprocessen bör drivas med fortsatt hög prioritet. Vidare skall redovisningar till underlag för regeringens ekonomiska styrning av verksamheten förbättras och förtydligas. 7.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Omstruktureringen av den statliga lantmäteriverksamheten har pågått . En huvuduppgift för är att säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig och organisatorisk balans inom myndigheten. har gjort framsteg i detta arbete. Verket har exempelvis uppnått ett positivt ekonomiskt resultat inom uppdragsverksamheten. Därmed återstår i gamla underskott. Utnyttjandet av anslagskrediten har minskat med . De ekonomiska problemen var vid utgången av fortsatt stora inom den myndighetsutövande förrättningsverksamheten.