prop · GN036 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:6 Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att det i kommunalskattelagen (1928:370) införs en möjlighet att justera förmånsvärdet för miljöbilar ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för närmast jämförbara bilar som drivs med endast bensin eller dieselolja. En bil som drivs med exempelvis gas eller dubblerade bränslesystem har i regel ett väsentligt högre nybilspris än närmast jämförbara bil av samma märke och årsmodell som drivs med endast bensin eller dieselolja. Med nuvarande bilförmånsregler medför detta att elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med miljövänligare drivmedel än endast bensin eller dieselolja (miljöbilar) får ett högre förmånsvärde än deras traditionella motsvarigheter, vilket försvårar introduktionen av miljöbilar på marknaden. De föreslagna ändringarna syftar till att utifrån miljömässiga aspekter förbättra de nuvarande reglerna för förmånsbeskattningen. När det gäller ersättningar för arbete mellan privatpersoner föreslås att en möjlighet införs för parterna att träffa en överenskommelse om att utbetalaren skall göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter redan då ersättningen uppgår till under inkomståret. Dessutom föreslås en särskild regel för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på ersättningar till gode män och förvaltare. Förslagen avser att lösa de problem som finns kring skyldigheten att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter om ersättningen överstiger men inte uppgår till . Propositionen innehåller också ett förslag om ändring i beslutförhets- reglerna för skattenämnder. Skattenämnderna förelås vara beslutföra när ordförande eller vice ordförande och tre övriga ledamöter är närvarande. föreslås vidare vara beslutför med tre ledamöter, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, om de är ense om utgången i ärendet. Förslaget syftar till att begränsa de problem som uppkommer när sammanträden med skattenämnd måste ställas in på grund av att skattenämnden inte är beslutför. I propositionen föreslås dessutom att statligt grundavdrag vid inkomsttaxeringen också medges registrerade trossamfund, däribland och dess organisatoriska delar, med . Vidare föreslås att även efter relationsändringen med staten skall vara fri från arvs- och gåvoskatt och att sådan skattefrihet på samma sätt som också skall gälla andra trossamfund. I propositionen föreslås de ändringar som föranleds av att personer som inte är eller har varit folkbokförda här i landet skall tilldelas ett särskilt samordningsnummer i stället för personnummer. De nya bestämmelserna föreslås tillämpas första gången i fråga om förmånsbeskattning av miljöbilar redan för (taxering). I fråga om grundavdrag för registrerade trossamfund föreslås de nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering. I propositionen föreslås slutligen ett förtydligande i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall. Den nya bestämmelsen, som med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen föreslås tillämpas med omedelbar verkan, innebär att den som överlåter en handelsbolagsandel alltid beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet om köpeskillingen beräknats på grundval av handelsbolagets vinst eller dylikt för avytt- ringsåret. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 10 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 11 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 12 2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 15 2.6 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 16 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 17 2.8 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) 19 2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 20 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 21 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall 28 2.12 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 30 2.13 Förslag till lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204) 32 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 33 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga 35 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister 37 3 Ärendet och dess beredning 38 4 Förmånsbeskattning av s.k. miljöbilar 41 4.1 Allmänna bestämmelser om bilförmån 41 4.1.1 Hur förmånsvärdet beräknas 41 4.1.2 Nedsättning av förmånsvärdet 42 4.1.3 Jämkning av förmånsvärdet 42 4.1.4 Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel (drivmedelsförmån) 43 4.2 Överväganden och förslag 43 4.3 Beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter 48 4.4 Kontrolluppgiftsskyldigheten 48 5 Privatpersoners redovisning av skatteavdrag och arbetsgivar- avgifter 49 5.1 Nuvarande ordning 49 5.1.1 Skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter 49 5.1.2 Redovisning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter 49 5.1.3 Skyldighet att lämna kontrolluppgift 49 5.2 Kritik mot nuvarande ordning 50 5.3 Överväganden och förslag 51 5.4 Fortsatt arbete med förenklingar för privatpersoner vid redovisning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter 53 6 Beslutförhet i skattenämnd 53 6.1 Ärenden i skattenämnd 53 6.2 sammansättning 54 6.3 Ersättning till ledamöter i skattenämnd 55 6.4 Deltagande i skattenämndssammanträden 55 6.5 Överväganden och förslag 56 7 Följdändringar med anledning av stat-kyrkareformen 59 7.1 Bakgrund 59 7.2 Lagen om statlig inkomstskatt 59 7.3 Lagen om arvsskatt och gåvoskatt 60 8 Samordningsnummer 60 9 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer 62 10 Avyttring av andelar i svenska handelsbolag i vissa fall 63 11 Ekonomiska konsekvenser 65 12 Författningskommentar 66 12.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 66 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 66 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 66 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 67 12.5 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 68 12.6 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 68 12.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 68 12.8 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) 69 12.9 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 69 12.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 69 12.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall 70 12.12 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 70 12.13 Förslaget till lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204) 71 12.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 71 12.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga 72 12.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister 72 Bilaga 1 Sammanfattning av Förmånsbeskattning av miljöbilar (Ds 1999:34) 73 Bilaga 2 Lagförslag i promemorian Förmånsbeskattning av miljöbilar (Ds 1999:34) 74 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser till promemorian Förmånsbeskattning av miljöbilar (Ds 1999:34) 78 Bilaga 4 Sammanfattning av förslag till förenklad betalning av skatter och avgifter när en uppdragstagare anlitas (SOU 1997:17) 79 Bilaga 5 Utdrag ur lagförslag (SOU 1997:17) 80 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser beträffande betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) såvitt avser förslaget till förenklad betalning av skatter och avgifter när en uppdragstagare anlitas. 87 Bilaga 7 Sammanfattning av promemorian Översyn av reglerna om beslutförhet i skattenämnd 88 Bilaga 8 Förteckning över remissinstanser till promemorian Översyn av reglerna om beslutförhet i skattenämnd 89 Bilaga 9 Lagrådsremissens förslag till lagtext 90 Bilaga 10 Lagrådets yttrande 101 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 104 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 6. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), 7. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 8. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617), 9. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 10. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll- uppgifter, 11. lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskatt- ning av inkomst från handelsbolag i vissa fall, 12. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 13. lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204), 14. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 15. lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga, 16. lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forsknings- register 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 20 d av anvisningarna till 23 § och punkt 4 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 23 § 20 d. Avdrag, för kostnader som avses i punkt 20 b första stycket och som föranleds av ändring i pensionsavtal eller av nytt pensionsavtal vid förtida avgång från anställning eller av att pensionsutfästelserna är otillräckligt tryggade, får, i annat fall än som avses i punkt 20 f tredje stycket, medges med ett belopp som svarar mot kostnaden för avtalad pension, dock i fråga om 1. ålderspension, som skall betalas för tid , högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för ålderspension med - av lönen till den del denna inte överstiger 7,5 basbelopp, - av lönen till den del denna överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp, och - av lönen till den del denna överstiger 20 men inte 30 basbelopp, 2. ålderspension, som skall betalas från tidigast , högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för livsvarig ålderspension från den avtalade pensionstidpunkten med - av lönen till den del denna inte överstiger 7,5 basbelopp, - av lönen till den del denna överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp, och - av lönen till den del denna överstiger 20 men inte 30 basbelopp. Ger pensionsavtalet rätt till ålderspension enligt första stycket 2 utöver av den lön som inte överstiger 7,5 basbelopp, får avdrag göras högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att uppnå avtalad pensionsnivå, om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggs- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ger pensionsavtalet rätt till ålderspension enligt första stycket 2 utöver av den lön som inte överstiger 7,5 basbelopp, får avdrag göras högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att uppnå avtalad pensionsnivå, om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggs- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension. I fråga om försäkring, som avses i lagen (1989:1079) om livför- säkringar med anknytning till värdepappersfonder och andra avgifts- baserade utfästelser, får avdrag enligt första stycket avseende ålders- pension göras högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att genom annan pensionsförsäkring än sådan som avses i nämnda lag uppnå i första stycket 1 och 2 angivna förmånsnivåer. Avdragsrätt enligt första stycket 1 och 2 förutsätter full intjänandetid. Med full intjänandetid avses full intjänandetid enligt pensionsavtalet, dock lägst , förutsatt att avtalet för full pension kräver fortsatt intjänande under anställningen fram till den avtalade pensionstidpunkten. Om pensionsavtalet anger annan intjänandetid för full pension eller om pensionsavtalet saknar bestämmelse om intjänandetid, avses med full intjänandetid av sammanlagt lägst fram till den avtalade pensionstidpunkten. Vid beräkning av intjänandetiden skall såväl arbets- tagarens sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren som anställ- ningstid hos annan arbetsgivare medräknas. Om pensionsrätten inte är fullt intjänad minskas avdragsrätten i den utsträckning som motsvarar bristen i intjänande. När avdraget för kostnad för avtalad ålderspension beräknas, skall värdet av sådan ålderspension för arbetstagaren räknas av som har tryggats av arbetsgivare under beskattningsåret eller tidigare i de tryggandeformer som anges i punkt 20 b första stycket. Värdet av ålders- pension för tid skall räknas av från avdrag enligt första stycket 1. Värdet av ålderspension från tidigast skall räknas av från avdrag enligt första stycket 2. Kostnad för premie för sådan pensionsförsäkring som avses i punkt 1 andra stycket sista meningen av anvisningarna till 31 § dras av enligt första stycket, dock högst med belopp som motsvarar de i 1 och 2 angivna förmånsnivåerna beräknade med hänsyn till den anställdes senaste lön. Med lön och basbelopp avses i denna anvisningspunkt detsamma som i punkt 20 c andra stycket. Anvisningar till 42 § 4. Om den skattskyldige utger ersättning för en förmån skall förmåns- värdet, beräknat enligt punkterna 2 och 3, sättas ned med ersättningens belopp. Värdet av bilförmån och förmån av fri kost, beräknat enligt punkt 2 första femte styckena eller punkt 3, får jämkas uppåt eller nedåt, om det finns synnerliga skäl. Som synnerliga skäl för jämkning nedåt av värdet av bilförmån anses 1. att bilen används som arbetsredskap, 2. att bilen används i taxinäring och har körts i tjänsten under kalenderåret och dispositionen för privat körning i mer än ringa utsträckning varit begränsad eller 3. att andra sådana omständigheter föreligger. Jämkning nedåt av bilförmånsvärdet får också ske när bilen ingår i en större grupp av bilar som deltar i ett test eller liknade för utprovning av ny eller förbättrande miljö- eller säkerhetsteknik eller dylikt och bilen i det utförandet inte finns att köpa på den allmänna marknaden inom Eu- ropeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. Om bilen är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med miljövänligare drivmedel än bensin och dieselolja eller med elektricitet och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, får förmånsvärdet jämkas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Från skattskyldighet enligt denna lag äro befriade staten; trossamfund som avses i 4 § andra stycket religionsfrihetslagen (1951:680), församling och kyrka, samarbetsorgan för sådana juri- diska personer samt stiftelse eller sammanslutning som är anknuten till trossamfund eller församling och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets eller församlingens verksamhet; stiftelse eller sammanslutning med huvudsakligt ändamål att under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvar; stiftelse eller sammanslutning, som har till huvudsakligt ändamål att främja barns eller ungdoms vård och fostran eller utbildning eller att främja vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta, dock icke där ändamålet är att sålunda tillgodose medlemmar av viss eller vissa släkter; akademi och sådan stiftelse eller sammanslutning, som har till huvudsakligt ändamål att främja vetenskaplig undervisning eller forskning. Från skattskyldighet enligt denna lag äro befriade staten; trossamfund som avses i 2 § lagen (1998:1593) om trossam- fund, kyrka, samarbetsorgan för sådana juridiska personer samt stiftelse eller sammanslutning som är anknuten till trossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets verksamhet; stiftelse eller sammanslutning med huvudsakligt ändamål att under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvar; stiftelse eller sammanslutning, som har till huvudsakligt ändamål att främja barns eller ungdoms vård och fostran eller utbildning eller att främja vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta, dock icke där ändamålet är att sålunda tillgodose medlemmar av viss eller vissa släkter; akademi och sådan stiftelse eller sammanslutning, som har till huvudsakligt ändamål att främja vetenskaplig undervisning eller forskning. Skattebefrielse enligt denna paragraf tillkommer icke sammanslutning, som har till syfte att i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen, och ej heller utländsk akademi, stiftelse eller sammanslutning. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §1 Skattskyldig fysisk person, som har varit bosatt här i riket under beskattningsåret, har rätt till statligt grundavdrag från den taxerade förvärvsinkomsten, varvid bestämmelserna i 48 § 2 4 mom. kommunal- skattelagen (1928:370) skall tillämpas. , som avses i 7 § 5 mom. första stycket, äger att från den taxerade inkomsten åtnjuta statligt grundavdrag med . och registrerat trossamfund, som avses i 7 § 5 mom. första stycket, äger att från den taxerade inkomsten åtnjuta statligt grundavdrag med . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 a § och 20 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 a §1 Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person anses som inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförts inom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om att ersättningen skall hänföras till sådan inkomst. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom ersättning för arbete under förutsättning att ersättningen betalats ut 1. till mottagare som har en F-skattsedel antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut, 2. till mottagare som har en A- skattsedel eller en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, om ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret kan antas komma att understiga 10 000 kro- nor och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo samt vad som utbetalats inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven närings- verksamhet, 2. till mottagare som har en A- skattsedel eller en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, om a) ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomst- året kan antas komma att under- stiga , b) utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo, c) ersättningen inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet, d) utbetalaren och mottagaren inte har träffat en överenskom- melse om att ersättningen skall hänföras till inkomst av anställ- ning, och e) det inte är fråga om sådan ersättning för arbete som avses i 12 kap. 16 § , 3. till delägare i handelsbolag av bolaget, 4. till medlem i europeisk ekonomisk intressegruppering av grupperingen. Om i fall som avses i andra stycket 1 mottagaren har en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen, räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln skriftligen åberopas. 20 kap. 2 §2 Vid tillämpningen av denna lag skall, om inte annat sägs i lagen, vårdår som tillgodoräknats enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 12 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension likställas med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats. Med förälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § likställas den, med vilken förälder är eller varit gift eller har eller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor. Med förälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § också likställas den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Har någon med socialnämndens medgivande tagit emot ett utländskt barn i sitt hem här i landet för vård och fostran i adoptionssyfte, skall vid tillämpning av bestämmelserna i 8 och 14 kap. om rätt till barnpension barnet anses som barn till denne. I sådana fall anses barnet bosatt i , om den blivande adoptivföräldern var bosatt här i landet då han eller hon avled. Vid tillämpning av bestämmel- serna i 3 kap. 2 a § andra stycket skall den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmotta- garens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betal- ningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skattsedeln som avses i 3 kap. 2 a § tredje stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattsedel är oriktig. Bestämmelser om påföljd för den som lämnar oriktig uppgift finns i skattebrottslagen (1971:69). Vid tillämpning av bestämmel- serna i 3 kap. 2 a § andra stycket skall den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmotta- garens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betal- ningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organi- sationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F- skattsedeln som avses i 3 kap. 2 a § tredje stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F- skattsedel är oriktig. Bestämmelser om påföljd för den som lämnar oriktig uppgift finns i skatte- brottslagen (1971:69). Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser i 3 kap 2 a § gäller fortfarande i fråga om ersättningar som har betalats ut före ikraftträdandet. 2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse