prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — Flyktingar och andra skyddsbehövande har ofta särskilda behov av samhällets stöd den i . De skiljer sig från andra invandrare genom att de inte har möjlighet att fritt återvända till sina hemländer. Det är heller inte ovanligt att de har haft traumatiska upplevelser som kräver att de ges särskilt stöd. Staten lämnar ersättning till kommunerna enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga. Målet är att individen skall bli självförsörjande och delaktig i samhällslivet. I normalfallet bör en bas för det fortsatta livet i kunna uppnås , förutsatt att introduktionen bedrivs på heltid. En särskild schablonersättning skall bl.a. täcka kommunernas kostnader för svenskundervisning och de enskildas försörjning från det år flyktingen tas emot och samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmottagandet. Utbetalningarna av statlig ersättning för introduktionen av flyktingar uppgick till . Regeringen har också kompenserat de kommuner som haft stort flyktingmottagande med särskilda statsbidrag på sammanlagt 1998. Vidare har regeringen tagit hänsyn till vissa merkostnader för barn med utländsk bakgrund inom ramen för det kommunala utjämningssystemet. Detta sker genom en ändring som träder i kraft . I samband med att flyktingar och deras anhöriga bosätter sig i en kommun, kan de få statliga lån till hemutrustning. fanns 96 549 lån registrerade. upplåning för detta ändamål omfattade totalt . Effekter av de statliga insatserna Att bryta den sociala och etniska segrationen och vända utvecklingen i positiv riktning förutsätter långsiktiga och strategiska insatser. De mål och riktlinjer som beslutat skall gälla för integrationspolitiken tar tid att förverkliga. , som har ansvar för att följa upp hur integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom alla samhällsområden, har bedrivit sin verksamhet under en förhållandevis . Myndigheten har byggt upp sin verksamhet successivt. Det är därför inte möjligt att ännu redovisa några omfattande resultat från verksamheten. På uppdrag av regeringen har redovisat en verksamhetsplan . DO har drivit ett fall till Arbetsdomstolen det andra fallet som prövats sedan den då gällande lagen trädde 1994. Även om DO förlorade målet, bedöms fallet ha ett opinionsskapande värde. Effekterna av den nya lagen kan ännu inte avläsas. Det statliga bidraget till insatser i utsatta bostadsområden har gett kommunerna ökade möjligheter att bedriva ett långsiktigt lokalt utvecklingsarbete. Kommunerna har redovisat insatser inom en rad olika verksamhetsområden. Vikten av de boendes medverkan och samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter har särskilt lyfts fram. har i uppdrag att sammanställa och analysera statens satsning i utsatta bostadsområden som pågått 1998. Uppdraget skall redovisas senast . En delrapport skall lämnas . har inlett arbetet med att följa upp kommunernas introduktionsverksamhet, bl.a. möjligheterna att bli självförsörjande och delaktig i samhällsutvecklingen. De kostnadsuppföljningar som gjorts av flyktingmottagandet för åren 1991 1994 visar att kommunerna i stort sett fått kostnadstäckning mottagna flyktingar. års flyktingmottagande beräknas ett underskott på och för flyktingar mottagna ett överskott på . Till följd av den höga arbetslösheten har utbetalningar av socialbidrag och introduktionsersättning mer än fördubblats 1997. Utländska hushåll, inklusive flyktinghushåll, står för nästan hälften av dessa kostnader. har dock kostnaderna för socialbidrag generellt sett minskat beroende på den sjunkande arbetslösheten samt minskat flyktingmottagande. kommer att i samarbete med göra en fördjupad analys av kommunernas kostnader och intäkter för flyktingmottagandet. Antalet lån till hemutrustning för flyktingar och lånens storlek olika år beror i första hand på hur många personer som tas emot i kommunerna och familjesammansättningen. Lånereglerna har varit sådana att de uppmuntrat till stora lån, vilket i många fall lett till att flyktingen hamnat i en skuldfälla. Regeringen har därför ändrat reglerna för hemutrustningslån. Effekten har blivit att lånenivåerna och lånebenägenheten har minskat och den tidigare trenden mot ökande låneeftergifter har brutits så att eftergifterna minskar. Regeringens slutsatser Utvecklingen inom integrationsområdet har inte varit tillfredsställande i förhållande till de integrationspolitiska målen. Den sociala och etniska segregationen är fortfarande stor och arbetslösheten slår hårt mot personer med utländsk bakgrund. Det är mycket angeläget att genomföra intentionerna i den integrationspolitiska propositionen. Arbetet med att bryta segregationen och skapa ett för alla skall ha fortsatt hög prioritet. Den etniska och kulturella mångfalden i samhället måste tas tillvara på ett bättre sätt. Staten är en viktig förebild i detta arbete. Ett särskilt åtgärdsprogram skall genomföras för att tillvarata den etniska och kulturella mångfalden inom den statliga sektorn och för att integrationsperspektivet skall genomsyra den allmänna politiken. Alla myndigheter skall i sin verksamhet beakta samhällets etniska och kulturella mångfald. Den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden bör också kunna motverkas mer effektivt än tidigare genom den nya lagens tillkomst. Ett prioriterat område för är arbetsmarknaden och arbetslivet och hur deras strukturer påverkar möjligheterna till egen försörjning för personer med utländsk bakgrund. Denna inriktning av verksamheten bör ha fortsatt hög prioritet även . och kommer att få ett gemensamt uppdrag av regeringen att effektivisera arbetet i syfte att förkorta väntetiden för utflyttning från förläggning till eget boende. Det är mycket angeläget att personer med utländsk bakgrund kommer till tals i samhällsdebatten och finner det meningsfullt att rösta. Arbetet i utsatta bostadsområden, där många personer med utländsk bakgrund bor, syftar bl.a. till att öka medborgarnas engagemang för den egna närmiljön. Ytterligare insatser kan behöva göras. Satsningen på att lyfta fram kvinnoperspektivet i integrationsarbetet skall fortsätta. I många fall blir unga flickors problem inte lika synliga som de mer utagerande pojkarnas. En prioriterad fråga är därför att fortsätta dialogen med organisationer och myndigheter för att utveckla ett åtgärdsprogram för unga flickor med utländsk bakgrund i syfte att stärka deras ställning i samhället. De kostnadsuppföljningar som gjorts av flyktingmottagandet har analyserats av en arbetsgrupp i parallellt med en analys av arbetsmarknadens förändringar . kommer att genomföra en fördjupad analys av kommunernas kostnader och intäkter för flyktingar. gör också en översyn av formerna för överenskommelser med kommunerna. I avvaktan på detta arbete är inte några förändringar av ersättningarna till kommunerna aktuella. (S 1997:16) förväntas lämna förslag om bl.a. ett nytt försörjningsstöd för äldre invandrare som har låg eller ingen pension. Möjligheten att få svenskt medborgarskap har stor betydelse för integrationen i det svenska samhället. medborgarskapskommitté har i betänkandet Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34) lämnat förslag till ny lag om svenskt medborgarskap. Bland annat föreslås att det skall bli lättare att få svenskt medborgarskap, särskilt för barn. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . 8.4 Storstadspolitik beslutade om mål och inriktning för den nationella storstadspolitiken, (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Målen för det nya politikområdet är dels att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och därmed verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Storstadspolitiken är således både inriktad på en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt och att främja jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. ökade sysselsättningen med i , i samt i . Riksgenomsnittet låg på . Enligt preliminära uppgifter från för har sysselsättningen ökat kraftigt i de tre regionerna, i , i och i . Som redovisades i inledningen till avsnitt 4.3 är den geografiska koncentrationen av landets utrikes födda fortfarande hög. Över hälften av dem bor i de tre storstadsregionerna. Arbetslösheten bland dem är avsevärt högre än riksgenomsnittet. var t.ex. av de utomnordiska medborgarna arbetslösa vilket kan jämföras med genomsnittet i riket på . I var arbetslösheten , i samt i . Förvärvsfrekvensen, dvs. andelen förvärvsarbetande av befolkningen, varierar både mellan och inom kommunerna. Inom en storstadskommun kan den variera mellan i olika bostadsområden. Inkomsterna varierar i hög grad inom storstadsregionerna. I de mest utsatta bostadsområdena kan genomsnittsinkomsten, enligt storstadskommitténs , motsvara av inkomsterna i de mest välbärgade bostadsområdena. Detta gäller i samtliga storstadsregioner. Bland annat mot denna bakgrund betonades i storstadspropositionen att det är av största vikt att staten och de berörda kommunerna arbetar långsiktigt gentemot de utsatta stadsdelarna. För att t.ex. arbetslösheten och socialbidragsberoendet skall kunna minskas krävs ett långsiktigt och uthålligt arbete. tillsattes för att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. Medel har aviserats för åren 1999 2002. Inledningsvis inriktas delegationens arbete på att kunna teckna lokala utvecklingsavtal med sju kommuner. Utöver detta planeras också stödjande insatser genomföras . De långsiktiga och strukturella frågorna för arbetet bör utvecklas närmare parallellt med att arbetet med avtalen fortgår. finns sammanlagt disponibla för storstadspolitiska insatser. Förutom anslaget B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna om finns medel avsatta inom andra utgiftsområden. Under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns avsatta för förskoleverksamhet med satsning på svenska språket och för språkutveckling i skolan. Vidare har anvisats för anskaffning av praktikplatser till arbetslösa invandrare och sfi-studerande. För att stimulera rekrytering av lågutbildade vuxna till har reserverats. Under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har beräknats för otraditionella insatser på arbetsmarknaden. Medel för storstadspolitiska insatser är aviserade till och med . Slutligen föreslås ytterligare som engångssatsning för inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Medlen skall fördelas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen för t.ex. läxläsnings- eller utbytesinsatser inom förskola och skola. Regeringen avser att överväga eventuella ytterligare satsningar i storstadsregionerna. I storstadspropositionen angavs också vilka kommuner som kan vara aktuella för utvecklingsavtal. Dessa är , , , , , och . Samtliga har anmält sitt intresse av att teckna avtal om insatser i ett 20-tal bostadsområden. Lokala referensgrupper har också startats i alla sju kommunerna. , och har redovisat förslag till avtal och övriga kommuner räknar med att kunna lämna sina förslag . Förslagen kommer därefter att beredas inom innan avtal tecknas. Av stor betydelse i detta sammanhang är långsiktigheten och att arbetet redan nu bedrivs på ett sådant sätt att det finns möjligheter att införliva det i kommunens ordinarie verksamheter under och efter perioden. För att underlätta arbetet med att ta fram underlaget har ett antal konferenser med inriktning på bl.a. utvärdering och boendedialog hållits . har fått i uppdrag att ansvara för den nationella utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalen och har redovisat en plan över utvärderingsarbetet, dels med avseende på innehållet i avtalen samt utvecklingsarbetets effekter och processer, dels med avseende på sådana nyckeltal som kan ligga till grund för uppföljning av utvecklingen. Verket skall lämna en första redovisning av uppdraget . Regeringen avser därför att återkomma med en första resultatbedömning i budgetpropositionen för . 8.5 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. Tabell 8.3 Anslagsutveckling Tusental kronor Anslags- sparande 1 725 70 564 2000 Förslag 82 580 2001 Beräknat 83 349 1 2002 Beräknat 84 269 2 1 Motsvarar 82 080 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 81 680 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska mångfald. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för verksamhet var att främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, bidra till bättre förutsättningar för individens försörjning och delaktighet i samhället, bidra till en minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism, främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt öka kunskapen om den nationella utvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv. har bedrivit ett systematisk arbete med att sprida och förankra det integrationspolitiska perspektivet hos olika samhällssektorer på central, regional och lokal nivå. har gett stöd till ett sextio- tal lokala projekt i syfte att stimulera integrationsprocessen. Verket har också deltagit i regionala nätverk inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Verkets uppföljnings- och analysarbete har inletts, kunskapsinsamling pågår och nationella utvärderingar förbereds, bl.a. en utvärdering av insatser i utsatta bostadsområden. Ett prioriterat område för verket är uppföljning och analys av hur arbetsmarknaden och arbetslivet och deras struktur påverkar möjligheterna till egen försörjning för personer med utländsk bakgrund. Metoder för hur uppföljningen av kommunernas introduktion av nyanlända skall genomföras har utvecklats och arbetet med uppföljningen har påbörjats i samverkan med kommunerna. fick ca 35 000 personer uppehållstillstånd i . Av dessa utgjorde 22 000 personer med anknytning till redan tidigare bosatta personer. 11 900 var skyddsbehövande eller sådana personer med anknytningar till skyddsbehövande som omfattas av den statliga ersättningen för introduktionsverksamhet. har träffat överenskommelse med 115 kommuner om sammanlagt 10 440 introduktionsplatser. Därutöver har 43 kommuner tagit emot flyktingar från förläggningar eller kvotflyktingar utan överenskommelse med . Stor vikt har lagts vid kommunernas kvalitet på introduktionsprogrammet i samband med att överenskommelse om flyktingmottagande träffats samt vid att ytterligare engagera kommunerna i regioner där redan en stor andel invandrare tagits emot. har hjälpt 1 314 skyddsbehövande att bosätta sig i 91 av landets kommuner. av de flyktingar som fick uppehållstillstånd bodde inte på förläggning utan hos släktingar eller vänner för beslut om uppehållstillstånd. De flesta har valt att fortsätta att bo i en egen lägenhet på samma ort, oftast i storstadsregionernas utsatta bostadsområden. Den genomsnittliga väntetiden från beslut om uppehållstillstånd till bosättning för personer som bor på förläggning är . Målet är att väntetiden inte skall överstiga . Slutsatser har i huvudsak bedrivit sin verksamhet i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna, men alla verksamhetsmål har inte uppnåtts. Skälet är att verksamheten har byggts upp successivt. Regeringen bedömer att nu har kommit så långt i sin etableringsprocess att verksamheten kan bedrivas enligt regeringens riktlinjer och att verksamhetsmålen för bör kunna uppnås. skall fortsätta sin inriktning på arbetsmarknaden och utvecklingsarbete för att förbättra introduktionen av nyanlända. Valundersökningen skall fullföljas och insatser för att förbättra situationen för utsatta flickor med utländsk bakgrund skall utvecklas. En särskild uppgift är att följa upp myndigheternas tillämpning av förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. För personer som vistas på statlig förläggning när de beviljas uppehållstillstånd skall väntetiden för utflyttning till egen bostad förkortas. Därför kommer och att få ett gemensamt uppdrag av regeringen att se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera detta arbete. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 8.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 75 724 Pris- och löneomräkning 289 Justering av 1 056 Fullt utbyggd verksamhet 5 511 Förslag 2000 82 580 B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Tabell 8.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 142 000 1 2000 Förslag 260 000 2001 Beräknat 565 000 2002 Beräknat 116 000 1 Inklusive äldreanslaget 1995/96:D12 Särskilda insatser i invandrartäta områden Från anslaget finansieras särskilda insatser som skall främja utvecklingen i storstadsregionernas utsatta bostadsområden samt bostadsområden med likartad situation. Eftersom anslaget i första hand skall ses som ett stöd för storstadsregionerna bör det benämnas utvecklingsinsatser i storstadsregionerna. Anslaget uppgår till . Avvikelsen mellan anslagsbeloppet och prognosen förklaras av att det för finns en utgiftslimit på detta anslag. Från äldreanslaget 1995/96:D12 Särskilda insatser i invandrartäta områden bedöms betalas ut och de samlade utbetalningarna uppgår därmed till . Regeringens överväganden 1998 avsattes medel, de s.k. Blommanpengarna, för insatser i vissa bostadsområden. har i uppdrag att utvärdera dessa insatser. En delrapport skall lämnas till regeringen . Uppdraget i sin helhet skall redovisas senast . Åtgärderna som startat med hjälp av Blommanpengarna införlivas nu i den nya nationella storstadspolitiken. Enligt storstadspropositionen bör en samlad avstämning och utvärdering göras innan treårsperioden är slut. Avtalen mellan kommunerna och staten kommer att tecknas successivt . Löptiderna kommer sannolikt att variera från tre upp till . Medel för storstadspolitiska insatser är aviserade till och med . Regeringen avser att överväga eventuella ytterligare satsningar i storstadsregionerna. Tabell 8.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 142 000 Planenlig utökning 118 000 Förslag 2000 260 000 B3 Integrationsåtgärder Tabell 8.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 43 364 1 2000 Förslag 37 742 2001 Beräknat 32 742 2002 Beräknat 32 742 1 Inklusive äldreanslaget 1995/96:D10 Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism Anslaget används för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och som förebygger och motverkar diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Från anslaget utbetalas också stöd till invandrares riksorganisationer samt till samarbetsorgan för sådana organisationer. Anslaget disponeras i huvudsak av . En mindre del disponeras av regeringen för olika initiativ inom området. Regeringens överväganden Resultatinformation har haft omfattande kontakter med föreningsliv och organisationer. har 34 riksorganisationer fått statsbidrag till sin verksamhet motsvarande ca . Därtill har 30 integrationsprojekt fått ekonomiskt stöd för att bedriva verksamhet som bidrar till att en metodutveckling sker inom integrationsområdet. Före inrättandet av gav regeringen stöd till projekt i syfte att motverka främlingsfientlighet och rasism. har regeringen bl.a. gett stöd till projekt inom ramen för initiativet Levande historia. Förslag till nya riktlinjer för statsbidrag till organisationer inom det integrationspolitiska området Regeringen beslutade att tillkalla en utredare för att se över formerna för statsbidrag till organisationer som bildats av invandrare eller på annan etnisk grund och till verksamhet som bedrivs av andra organisationer inom integrationsområdet. Översynen syftade till att ge förslag till ett bidragssystem som är relaterat till de integrationspolitiska målen och som kan resultatstyras. överlämnande utredningen sitt betänkande Organisationer Mångfald Integration Ett framtida system för statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer m.fl. (SOU 1998:73). Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku1999/140/IM). Regeringens förslag: Riktlinjerna för statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund och andra organisationer verksamma inom integrationsområdet skall ändras. Statsbidraget skall bestå av organisations- och verksamhetsbidrag samt projektbidrag. De kriterier som skall ligga till grund för bidragsgivningen skall anpassas till målen för integrationspolitiken och kraven på ökad resultatstyrning. Statsbidraget skall administreras och beslutas av . skall utveckla ändamålsenliga former för samråd med organisationerna. De nya riktlinjerna skall införas stegvis och vara fullt genomförda . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till utredningens förslag. , , , och anser att bidragssystemet bör inriktas mer på verksamhetsbidraget eftersom det kan resultatstyras. Nyare invandrarorganisationer samt andra organisationer som arbetar med integrationsverksamhet är positiva till utredningens förslag men framhåller liksom myndigheterna att den resultatstyrda delen av bidraget bör öka. Flertalet av de invandrarorganisationer som besvarat remissen framhåller att bidraget till organisationerna inte blir mindre som en följd av förändringen och att organisationsbidraget bör bibehållas och helst utökas. och avstyrker utredningens förslag helt och föreslår en delning av bidraget så att äldre invandrargrupper får ett hembygdsstöd som handhas av annan myndighet än samt att dessa organisationer kan söka projektstöd om de genomför uppgifter inom integrationsområdet. En sådan lösning förordas också av . Av de remissinstanser som besvarat remissen är flertalet positiva till att skall administrera och fördela bidraget och understryker vikten av samråd med organisationerna. Skälen för regeringens förslag: Stödet till organisationer bildade på etnisk grund bör anpassas till de nya integrationspolitiska målen men också till den utveckling som skett av stödet till andra folkrörelser. Det är angeläget att det integrationspolitiska arbete som kan genomföras med stöd av organisationerna stärks och effektiviseras som organisationernas självständighet och frihet att arbeta efter sina förutsättningar respekteras. Den nya integrationspolitiken, liksom det utvecklingsarbete som pågår inom när det gäller resultatstyrning av bidragen till organisationerna, understryker att statsbidragssystemet måste förändras och anpassas till en ny situation där verksamheten kommer mer i fokus. Som flera remissinstanser framhåller måste det finnas en balans mellan ett grundläggande organisationsstöd som kan täcka kostnader för vissa kanslifunktioner och ett verksamhetsstöd som möjliggör ett utåtriktat arbete i linje med de integrationspolitiska målen som statsbidraget är avsett att stödja. Enligt regeringens mening bör bidragssystemet utformas så att det består av organisations- och verksamhetsbidrag samt projektbidrag. Målgruppen för organisations- och verksamhetsbidrag bör vara organisationer bildade på etnisk grund och för projektbidrag samtliga organisationer som är verksamma inom det integrationspolitiska området. Målet för statsbidraget bör vara att det skall bidra till att stärka integrationen i .