prop · GN0399 · 2000-01-01 00:00:00 — När nu försäkringsgruppsdirektivet genomförs i lagen (1972:262) om understödsföreningar (LUF) leder detta till vissa avvikel- ser i förhållande till de föreslagna bestämmelserna i , avvikelser som således inte enbart är motiverade av understödsföreningarnas särart. Försäkringsgruppsdirektivet är skrivet med utgångspunkt från vad ut- övandet av tillsynen skall omfatta. För att överensstämma med utgångs- punkterna för försäkringsrörelsereformen bör emellertid bestämmelserna i lag utformas såsom handlingsregler för försäkringsföretagen. På så sätt uppnås effekten att försäkringsföretagens ansvar för den finansiella sta- biliteten - med hänsyn till relationerna med andra närstående företag - tydliggörs, som möjligheter att bedriva gruppbaserad tillsyn stärks. Detta leder till ett ökat skydd för försäk- ringstagarnas tillgångar och därigenom till att försäkringsföretagens åta- ganden enligt försäkringsavtal kan infrias i än högre utsträckning. Direktivet innehåller åtskilliga detaljerade regler avseende beräkning och redovisning av gruppbaserad ställning. Ett genomförande av direkti- vet bör ha karaktär av ramregler i lag. Vissa viktigare principer bör såle- des framgå av lagen, medan de mera detaljerade reglerna som därutöver är nödvändiga för att införliva EG-rätten bör införas genom föreskrifter på myndighetsnivå. Även andra företag än finansiella företag är berörda av försäkrings- gruppsdirektivets bestämmelser, exempelvis i fråga om informations- skyldighet och kontroll av lämnade uppgifter. Det bör dock understrykas att det alltjämt är försäkringsbolaget som omfattas av tillsyn. Propositionen innehåller först ett avsnitt om gruppbaserade rörelsereg- ler (avsnitt 7). Detta avsnitt kompletteras på detaljnivå i en särskild bi- laga benämnd Särskilt om beräkningen av gruppbaserad ställning - be- räkningsmetodernas tillämpning, se bilaga 5. Härefter behandlas kontroll av företag som skall omfattas av en gruppbaserad redovisning (avsnitt 8), tillsyn över internationella företagsgrupper (avsnitt 9), tystnadsplikt m.m. (avsnitt 10), gruppbaserade rörelseregler för understödsföreningar (avsnitt 11) samt ekonomiska konsekvenser (avsnitt 12). 7 Gruppbaserade rörelseregler för försäkrings- bolag 7.1 Definitioner av betydelse för försäkringsgruppens omfattning Regeringens förslag: De nya reglerna om försäkringsgrupper skall gälla för försäkringsbolag som omfattas av FRL. Nuvarande defi- nitioner av moderföretag och dotterföretag skall ligga till grund för tillämpningen. För bestämmande av en försäkringsgrupps omfatt- ning införs begreppen försäkringsholdingföretag och intresseföretag i . Begreppen definieras på ett sätt som överensstämmer med liknande definitioner på redovisningsområdet. Därutöver skall innehav av av rösterna eller kapitalet i detta sammanhang alltid behandlas som intresseföretag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inte haft någon erinran mot förslaget. Direktivet: Försäkringsgruppsdirektivet innehåller regler om tillsyn av försäkringsföretag på gruppbasis. Enligt artikel 1 a skall försäkringsfö- retag definieras enligt de grundläggande försäkringsdirektiven, dvs. som ett företag som har fått officiell auktorisation enligt artikel 6 i både första skadeförsäkringsdirektivet (73/239/EEG) och första livförsäkringsdirek- tivet (79/267/EEG). Undantagna från direktiven är bl.a. återförsäkrings- rörelse. Enligt försäkringsgruppsdirektivet skall hänsyn även tas till förbindel- ser med försäkringsföretag som har säte utanför gemenskapen. Sådana företag benämns i direktivet försäkringsföretag i tredje land (artikel 1 b). Den definitionen är ny i förhållande till tidigare försäkringsdirektiv. I vissa delar innehåller direktivet särregler för återförsäkringsföretag. Med detta avses ett företag som varken kan hänföras till försäkringsfö- retag eller försäkringsföretag i tredje land och vars huvudsakliga verk- samhet är att försäkra risker som överlåts av försäkringsföretag inom och utanför gemenskapen samt andra återförsäkringsföretag (artikel 1 c). Enligt direktivet är typfallet för en försäkringsgrupp den situationen att ett försäkringsföretag är moderföretag till eller har ägarintresse i ett annat försäkringsföretag. I fråga om vilket företag som är moderföretag hänvi- sas till artikel 1 i det sjunde bolagsdirektivet (83/349/EEG), se artikel 1 d i försäkringsgruppsdirektivet. Även dotterföretag definieras i försäkringsgruppsdirektivet genom en hänvisning till artikel 1 i det sjunde bolagsdirektivet (se artikel 1 e). Vidare erinras om att ett dotterföretag till ett dotterföretag * dvs. ägande i flera led * också skall anses som ett dotterföretag till det första dotterfö- retagets moderföretag. I försäkringsgruppsdirektivet finns ett särskilt tillägg till koncern- begreppet i förhållande till det sjunde bolagsdirektivet. Som ett moderfö- retag skall även anses företag som enligt de behöriga myndigheterna ut- övar ett bestämmande inflytande över ett annat företag, och omvänt skall som ett dotterföretag även anses ett företag som moderföretaget enligt myndighetens bedömning utövar ett bestämmande inflytande över (artikel 1 d och 1 e). I definitionen av ägarintresse hänvisas i grunden till definitionen av samma term i artikel 17 i fjärde bolagsdirektivet. I artikel 17 definieras ägarintresse som kapitalandelar i andra företag vilka genom att skapa en varaktig förbindelse med de företagen är avsedda att främja den egna verksamheten. En kapitalandel utgör ägarintresse om den överstiger en procentsats som medlemsstaten själv bestämmer (vilken dock inte får överstiga ). Detta innebär att ägande som understiger 20 pro- cent ändå är att anse som ägarintresse om ägandet också uppfyller krite- rierna om varaktig förbindelse och främjande av den egna verksamheten. I försäkringsgruppsdirektivet utvidgas dock ägarintressebegreppet i förhållande till artikel 17 i fjärde bolagsdirektivet på så sätt att det dess- utom slås fast att ett direkt eller indirekt innehav av av röster eller kapitalet i ett annat företag skall anses som ägarintresse. Slutsatsen blir alltså att ägarintresse alltid skall anses föreligga enligt försäkringsgruppsdirektivet vid innehav av innehav av kapital eller röster, men att ägarintresse kan föreligga vid en lägre kapi- talandel, om avsikten med ägandet är att skapa en varaktig förbindelse som avser att främja den egna verksamheten (se artikel 1 f). Med anknutet företag avses enligt direktivet såväl dotterföretag som ett företag som ägs med ägarintresse (se artikel 1 h). Direktivet skiljer på två slag av holdingbolag, nämligen försäkrings- holdingbolag och försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet. Försäkringsholdingbolag definieras som ett moderföretag vars huvud- sakliga verksamhet består i att förvärva och äga dotterföretag, vilka en- bart eller huvudsakligen är försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkringsföretag i tredje land och där minst ett av dotterföretagen är ett försäkringsföretag (artikel 1 i). Definitionen överensstämmer nära med definitionen av finansiellt holdingbolag enligt artikel 5.3 i fjärde bolagsdirektivet jämfört med artikel 65.2 i försäkringsredovisnings- direktivet (91/674/EEG). I definitionen av försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet finns däremot inga krav på dotterföretagens huvudsakliga verksamhetsin- riktning. Det är i detta fall fråga om ett moderföretag som har minst ett försäkringsföretag bland sina dotterföretag. Moderföretaget får dock inte självt vara ett svenskt eller utländskt försäkringsföretag eller ett försäk- ringsholdingbolag (artikel 1 j). Definitionen av behöriga myndigheter är densamma som i försäk- ringsdirektiven, dvs. de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över försäkringsföretag (artikel 1 k). Skälen för regeringens förslag Vilka försäkringsföretag skall omfattas av de nya reglerna Försäkringsgruppsdirektivet skall genomföras för sådana svenska försäk- ringsföretag som omfattas av det första skadeförsäkringsdirektivet och det första livförsäkringsdirektivet. Det innebär att de regler som föreslås i detta sammanhang måste göras tillämpliga på flertalet försäkringsbolag som bedriver direktförsäkringsrörelse. omfattas återförsäkringsbolag, försäkringsbolag som meddelar försäkringar till ett annat koncernbolag (captivebolag) och små lokala ömsesidiga försäkringsbolag av i stort sett samma regler som andra för- säkringsbolag. De omfattas således bl.a. av stabilitetsprincipen i 1 kap. 1 a § och reglerna om kapitalbas i 1 kap. 8 a § FRL. I fråga om vissa åter- försäkringsbolag gäller dock undantag, bl.a. från reglerna om skuldtäck- ning av försäkringstekniska avsättningar (se 7 kap. 9 § FRL). För återför- säkringsbolag och små försäkringsbolag finns också en dispensmöjlighet i 1 kap. 10 § FRL. När det gäller återförsäkringsbolag, captivebolag och små lokala ömse- sidiga bolag kan det ifrågasättas om skälen för rörelseregler och tillsyn är tillräckligt starka. De skäl som anförts för att sådana bolag skall omfattas av de reformerade försäkringsrörelsereglerna är dock relevanta även i detta sammanhang. Även dessa företag bör därför omfattas av de gruppbaserade rörelseregler som föreslås. De annorlunda skydds- intressen som kan föreligga i fråga om viss försäkringsverksamhet bör i stället beaktas inom ramen för tillämpningen av rörelsereglerna och vid utövandet av den gruppbaserade tillsynen. Som nämnts i försäkrings- rörelsereformen bör dock en översyn inledas med inriktning på begränsningar i regleringen för dessa bolag (se prop. 1998/99:87 s. 156). Frågan om tillämpningen av de gruppbaserade rörelsereglerna på understödsföreningar kommer att behandlas i avsnitt 11. och återförsäkringsföretag svenska försäkringsbolag som omfattas av FRL skall som nämnts omfattas av de nya gruppbaserade rörelsereglerna. Det föreligger därför inte något behov av en särskild definition av återförsäkringsföre- tag för att fastställa vilka svenska försäkringsbolag som skall omfattas. När det gäller hur ett svenskt försäkringsbolag skall beakta relationer med utländska försäkringsföretag innehåller direktivet undantagsvis olika bestämmelser som beror av om försäkringsföretaget är ett direktförsäk- ringsföretag eller ett återförsäkringsföretag inom EES. Bakgrunden är att återförsäkringsföretagen inte omfattas av den EG- reglering som genomfördes genom försäkringsdirektiven. Det föreligger således inget krav på EG-nivå att dessa skall stå under tillsyn eller upp- fylla kapitalkrav. I försäkringsgruppsdirektivet framhålls därför att även om återförsäkringsföretag ingår i beräkningarna så innebär detta inte krav på att de rent faktiskt ställs under tillsyn, se bl.a. ingresstexten punkt 3 och artikel 3.1. För beräkningarnas skull tillförs de i stället - i likhet med mellanliggande försäkringsholdingbolag - ett teoretiskt kapitalkrav i en- lighet med direktivets bilaga 1, se avsnitt 7.4 . Enligt FRL följer dock som nämnts återförsäkringsbolag i stort sett samma regler som direktförsäkringsbolag. De svenska återförsäk- ringsbolagen skall således uppfylla ett kapitalkrav. Det behövs därför inga särregler i detta sammanhang för svenska återförsäkringsföretag. De ingår i FRL:s definition av försäkringsbolag och behandlas på samma sätt som direktförsäkringsbolag. Ett motsvarande synsätt kan däremot inte tillämpas för utländska åter- försäkringsföretag. Detta har dock betydelse endast när ett svenskt för- säkringsbolag har ett försäkringsföretag med hemvist inom EES som moderföretag. Skyldigheten att upprätta bl.a. gruppbaserad redovisning blir då beroende av om moderföretaget är ett återförsäkringsföretag eller ett direktförsäkringsföretag (se avsnitt 7.2 och 7.6). Vid sidan av begreppet försäkringsbolag bör termen försäkringsföretag användas och inbegriper då såväl svenska som ut- ländska direkt- och återförsäkringsföretag. I nämnt avseende är det dock befogat att använda begreppet utländskt återförsäkringsföretag eller ett annat utländskt försäkringsföretag med hemvist utanför EES . Definition av moderföretag och dotterföretag (koncernbegreppet) Direktivets definition av moderföretag och dotterföretag * som tillsam- mans bildar en koncern * överensstämmer i allt väsentligt med gällande regler i 1 kap. 9 § första*tredje styckena i FRL. Dessa definitioner kan därför ligga till grund för tillämpningen av de nya reglerna om försäk- ringsgrupper. En mindre skillnad är att två företag där * enligt tillsynsmyndighetens bedömning * det ena kan anses utöva ett bestämmande inflytande över det andra också skall anses utgöra en koncern vid tillämpningen av direktivets tillsynsregler. Vid genomförandet av motsvarande bestämmelse i direktivet (92/30/EEG) om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut ifrågasattes att denna bestämmelse är tvingande på så sätt att måste införa en bestämmelse som föreskriver att en koncern skall, utan hinder av andra regler, anses föreligga när bedömer att ett bestäm- mande inflytande utövas. När ett företag skall anses vara ett moder- eller dotterföretag och således en koncern föreligger borde klart framgå av lagtexten. Det konstaterades att en annan sak var att inspektionen i sin tillsynsverksamhet har att bedöma om en koncern föreligger enligt rekvi- siten i lagen (se prop. 1994/95:50 s. 248). Någon särskild regel infördes aldrig med anledning av bestämmelsen. Samma bedömning bör göras i detta sammanhang. Intresseföretag eller ägarintresse? I direktivet används begreppet ägarintresse. I svensk lagstiftning finns ägarintresse definierat i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Den definitionen motsvarar andra ledet i försäkrings- gruppsdirektivets definition. Definitionen av samma begrepp i det fjärde bolagsdirektivet (artikel 17) - som försäkringsgruppsdirektivet hänvisar till i första ledet - är genomförd i redovisningslagstiftningen för försäkringsbolag [jfr 1 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554 ÅRL)]. I stället för begreppet ägarintresse infördes där begreppet intresseföretag för att urskilja de företag som, utan att vara dotterföretag, skall beaktas i ett annat företags redovisning. Eftersom direktivets regler om gruppbaserade beräkningar i stor ut- sträckning utgår från regler om försäkringsbolagens redovisning och ter- men intresseföretag används där, bör begreppet intresseföretag användas även i de nu föreslagna reglerna om försäkringsgrupper. Direktivets kompletterande krav att alltid beakta fall där innehavet direkt eller indirekt omfattar eller mer av rösterna eller kapi- talet, bör införas som ett tillägg om att sådana företag skall behandlas som intresseföretag i förevarande sammanhang (se den föreslagna 7 a kap. 1 § andra stycket). Försäkringsholdingföretag och holdingföretag med blandad verksamhet Försäkringsgruppsdirektivets definition av försäkringsholdingbolag stämmer i princip med definitionen av holdingföretag med finansiella verksamhet enligt reglerna om gruppbaserad tillsyn på bankområdet (se 1 kap. 1 § lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit- institut och värdepappersbolag). Den överensstämmer också väsentligen med den definition av finansiella holdingföretag som ligger till grund för vilka företag som skall upprätta koncernredovisning enligt redovisnings- reglerna för försäkringsföretag [se i 1 kap. 1 § andra stycket i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag (1995:15ÅRFL)]. En definition av begreppet försäkringsholdingföretag - som överensstämmer med försäk- ringsgruppsdirektivet med vissa tekniska anpassningar med hänsyn till holdingföretagsdefinitionen i lagen om kapitaltäckning och stora expone- ringar för kreditinstitut och värdepappersbolag - bör tas in i FRL. I FRL bör begreppet försäkringsholdingföretag användas. Direktivet innehåller ytterligare ett för försäkringsrörelselagstiftningen nytt begrepp, nämligen försäkringsholdingbolag med blandad verksam- het. Begreppet används för att beskriva ett försäkringsföretags moderfö- retag som varken är ett svenskt eller utländskt försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsholdingbolag. Ingenting stadgas om dess verksamhet förutom att det skall äga minst ett försäkringsföretag. Begreppet används för att beskriva den vidare krets av bolag som skall omfattas av direktivets kontroll av vissa transaktioner (affärshändelser och avtal), se vidare avsnitt 7.3. med blandad verksamhet används med en del- vis annan innebörd i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar. Detta talar emot att införa begreppet i FRL. Eftersom i sak samma ord- ning kan uppnås inom ramen för enskilda bestämmelser kan ett ytterli- gare holdingföretagsbegrepp undvaras. 7.2 Vilka företag som ingår i en förslag: En försäkringsgrupp består enligt FRL av 1. ett försäkringsbolag och dess dotterföretag eller intresseföretag som är försäkringsföretag, 2. ett försäkringsbolag och dess moderföretag som är ett försäk- ringsholdingföretag, ett utländskt återförsäkringsföretag eller ett an- nat utländskt försäkringsföretag med hemvist utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 3. ett försäkringsbolag och dess moderföretag som är ett annat fö- retag än som avses i 1 och 2. En försäkringsgrupp skall även omfatta vissa andra närstående företag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Direktivet: De grundläggande försäkringsdirektiven omfattar regler för liv- respektive skadeförsäkringsrörelse begränsade till det enskilda försäkringsföretaget. Enligt försäkringsgruppsdirektivet skall kontrollen över försäkringsrörelsen utvidgas och ta hänsyn även till närstående företag, dvs. tillsyn av försäkringsföretaget på gruppnivå. En väsentliga del av direktivet ägnas därför åt att bestämma vilka andra företag som skall ingå i en försäkringsgrupp. Direktivet anger tre olika strukturer för försäkringsgrupper (se artikel 2). För respektive grupp gäller delvis olika regler. Försäkringsföretaget äger viss andel i ett annat försäkringsföretag försäkringsgruppsdirektivet skall ett försäkringsföretag som är moderföretag till eller har ägarintresse i ett annat direktförsäkringsföre- tag, återförsäkringsföretag eller försäkringsföretag i tredje land stå under extra (dvs. gruppbaserad) tillsyn. I detta första fall har det berörda försäk- ringsföretaget ett bestämmande eller betydande inflytande i ett annat av försäkringsdirektiven reglerat eller oreglerat försäkringsföretag. Den extra tillsynen skall för denna grupp ske i den omfattning och på det sätt som föreskrivs i artikel 2.1. I artikeln hänvisas till direktivets bestämmelser om säkerställande och tillgänglighet av information (artikel 5 och 6), tillsyn av transaktioner inom försäkringsgruppen (artikel 8) samt beräkning av jämkad solvens för försäkringsföretagen (artikel 9). Försäkringsföretaget är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag eller ett utländskt försäkringsföretag I direktivet finns också bestämmelser som träffar försäkringsföretag vars moderföretag inte omfattas av försäkringsdirektiven, men som ändå har stora likheter med det reglerade försäkringsföretaget. I detta fall har ett i försäkringsdirektiven oreglerat företag ett bestämmande inflytande över ett i direktiven reglerat försäkringsföretag. En försäkringsgrupp förelig- ger således i det andra fallet även när ett försäkringsföretag är dotterfö- retag till ett försäkringsholdingbolag, ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsföretag i tredje land (se artikel 2.2). Den extra tillsynen innebär för denna grupp att direktivets bestämmel- ser om tillgänglighet av information (artikel 5.2 och 6) samt tillsyn av transaktioner inom försäkringsgruppen (artikel 8) skall tillämpas. Vidare skall en gruppbaserad beräkning motsvarande den som avses i artikel 9 utföras för det oreglerade moderföretaget (se artikel 10). Försäkringsföretaget är dotterföretag till ett annat moderföretag direktivet föreligger en försäkringsgrupp i det tredje fallet när ett försäkringsföretag är dotterföretag till ett företag som inte är ett försäk- ringsföretag eller ett försäkringsholdingbolag. I direktivet benämns sådana moderföretag för försäkringsholdingbolag med blandad verksam- het. I denna situation är det också fråga om ett annat företag som har ett bestämmande inflytande över det berörda försäkringsföretaget. Enligt försäkringsgruppsdirektivet skall försäkringsföretag som är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet vara underkastade extra tillsyn i den omfattning och på det sätt som före- skrivs i artikel 2.3. I artikeln hänvisas till direktivets bestämmelser om tillgänglighet av information (artikel 5.2 och 6) samt tillsyn av transak- tioner inom försäkringsgruppen (artikel 8). En åtskillnad har således gjorts mellan de fall då moderföretaget är ett försäkringsholdingbolag respektive ett holdingbolag med blandad verksamhet. I det senare fallet skall inte någon gruppbaserad beräkning upprättas eftersom moderföreta- gets egna verksamhet kan vara artskild från försäkringsföretagets verk- samhet. Ytterligare om en försäkringsgrupps omfattning När en försäkringsgrupp föreligger enligt ovan skall, enligt direktivets artikel 3, även vissa andra företag ingå i gruppen. Det är a) företag som är anknutna till försäkringsföretaget (dvs. försäkringsfö- retagets andra dotterföretag och intresseföretag), b) företag med ägarintresse i försäkringsföretaget (dvs. företag som försäkringsföretaget är dotterföretag eller intresseföretag till), och c) företag som är anknutna till företag med ägarintresse i försäkringsföretaget (dvs. övriga dotterföretag och intresseföretag till företag enligt b) ovan). Direktivets krav på kontroll av interna transaktioner träffar även tran- saktioner mellan försäkringsföretaget och fysisk person med ägarintresse antingen i försäkringsföretaget direkt eller i något annat företag i gruppen (artikel 8.1b). Skälen för regeringens förslag: Försäkringsgruppsdirektivet inne- håller en indelning i tre olika kategorier av försäkringsgrupper. För de tre gruppfallen gäller delvis olika bestämmelser. I FRL bör som grund för tillämpningen av de nya gruppbaserade rörelsereglerna tas in bestämmel- ser om när en försäkringsgrupp föreligger och vilka företag som i sådana fall skall ingå i gruppen. Bestämmelserna bör utformas med en indelning i de tre olika gruppfall som gäller enligt direktivet. Som tidigare framhållits bör de svenska rörelsereglerna i detta av- seende utformas med hänsyn till det skyddsintresse som motiverar sär- reglering på försäkringsområdet. Således skall särskild vikt läggas vid stabilitetsskäl och intresset av att åtagandena mot försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringsavtal kan fullföljas. Det förhindrar inte att reglerna kan få betydelse även för bedömningen av överskottsfördelning i sådana fall där sådana skyddsintressen bör beaktas (se prop. 1998/99:87 s. 144 ff. och 339 ff). 7.3 Kontroll av affärshändelser och avtal inom försäk- ringsgruppen Regeringens förslag: Försäkringsbolag som ingår i en försäkringsgrupp skall ha en god kontroll över affärshändelser och avtal med andra företag i gruppen och deras påverkan på försäkringsbolagets ekonomiska ställ- ning. Detta för att kraven på stabilitet enligt 1 kap. 1 a § FRL skall kunna tillgodoses. Detsamma skall gälla affärshändelser och avtal med fysiska personer som har ett kvalificerat innehav i eller en nära förbindelse med försäkringsbolaget eller ett annat företag i försäkringsgruppen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inte haft någon erinran mot förslaget. Direktivet: Försäkringsgruppsdirektivet innehåller som tidigare nämnts regler som avser kontroll och beräkning av försäkringsbolagets ställning i förhållande till andra företag inom försäkringsgruppen. Tran- saktioner med andra företag inom gruppen kan givetvis ha stor betydelse för ett försäkringsföretags ekonomiska ställning.