prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — Statsbidraget bör således syfta till att underlätta och stödja integrationsbefrämjande verksamhet som bedrivs av organisationerna enligt intentionerna i den integrationspolitiska propositionen. Det nya bidragssystemet bör ge organisationerna utrymme både att stärka den egna identiteten och kulturen samt att bedriva en mer utåtriktad verksamhet. Organisationsbidraget, som i huvudsak bygger på medlemsstorleken, bör ge organisationer bildade på etnisk grund ett nödvändigt stöd för kanslifunktioner m.m. Verksamhetsbidraget bör ge dessa organisationer möjligheter att bedriva en mer utåtriktad integrationsverksamhet. Detta bidrag bör knytas till vissa angivna insatsområden som har betydelse för de integrationspolitiska målen t.ex. introduktion, information, arbetsliv, utbildning, språk m.m. Projektbidraget bör ge de organisationer som är verksamma inom det integrationspolitiska området möjligheter att få stöd till integrationspolitiska projekt på de insatsområden som skall prioriteras. Ett krav på organisationerna bör vara att de skall formulera en treårsplan för sin verksamhet för att kunna få bidrag. Detta kan ge organisationerna möjlighet att planera sin verksamhet mer strategiskt och långsiktigt vilket ger ökad stabilitet och kontinuitet. Organisationerna skall lämna ekonomiska redovisningar av användningen av statsbidraget. De skall också rapportera om effekterna av sina insatser i förhållande till de mål som angivits. skall lämna en samlad redovisning till regeringen om statsbidragets användning i förhållande till bidragets syfte och de mål som angivits i myndighetens regleringsbrev. Regeringen delar utredningens uppfattning att skall besluta om bidragen. Det är också viktigt att framhålla att de kriterier som skall ställas upp för bidragsgivningen inte innebär en given form av automatik utan bidragsgivningen skall ha inslag av lämplighets- och skälighetsbedömning i förhållande till de integrationspolitiska målen. Inte minst mot denna bakgrund är det viktigt att bidragsmottagarna inte deltar i det direkta beslutsfattandet. Det finns dock, som många remissinstanser också framhållit, värdefull kunskap hos organisationerna som bör tas tillvara. Därför bör utveckla ändamålsenliga former för samråd med organisationerna. Det nya bidragssystemet bör införas successivt så att organisationerna hinner anpassa sig till de nya förutsättningarna. Regeringen föreslår därför att bidragssystemet införs stegvis av . Slutsatser Beslut om ett nytt bidragssystem bör fattas men bör dagens regler gälla. skall organisationerna förberedas på ett nytt bidragssystem som successivt kommer att genomföras med början . skall bistå organisationerna i deras arbete med att utveckla verksamheten efter de nya bidragsreglerna. Tabell 8.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 47 742 Besparing beslutad -10 000 Förslag 2000 37 742 B4 Kommunersättningar för flyktingmottagande Tabell 8.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 269 958 2000 Förslag 2 301 404 2001 Beräknat 2 392 926 2002 Beräknat 2 397 082 Från anslaget utbetalas statsbidrag till kommuner och landsting enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamheten syftar till att lämna sådan statlig ersättning till kommuner att deras kostnader för flyktingmottagande täcks. Utbetalningsreglerna för den dominerande ersättningsformen schablonersättning gör att sådana utbetalningar sträcker sig . Ett stort kommunmottagande mot slutet av ett visst år kan därför ge liten anslagseffekt för just det året, men leda till stora utbetalningar . Detta försvårar möjligheterna att beräkna anslaget, eftersom antagandena om kommunmottagandet måste göras på månadsnivå. Antalet kommunmottagna flyktingar har varierat kraftigt och beror ytterst på händelser i omvärlden. Av betydelse för ersättningsutbetalningarna är bl.a. andelen barn eller åldringar och om vissa flyktinggrupper har stor flyttningsbenägenhet. Kostnaderna för äldre och handikappade flyktingar har legat över det anslag som beräknats. Det är angeläget att närmare analyserar orsakerna till detta. Regeringen bedömer att vissa förändringar i ersättningssystemet bör göras. Dessa förändringar gäller ersättning för vissa kostnader för barn som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. och som kommit till utan egen vårdnadshavare. Förslag till ändring av den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande Regeringens förslag: En kommun skall kunna få statlig ersättning för skäliga kostnader för att kunna upprätthålla en viss beredskap för vårdinsatser i annat hem än barnets som ges med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser av vård av unga. Skälen för regeringens förslag: har i en skrivelse hemställt om att statlig ersättning skall kunna utgå till en kommun för kostnader avseende beredskap för vårdinsatser i ett grupphem. som beretts tillfälle att inkomma med yttrande har inga synpunkter på förslaget. Kommunerna kan få ersättning för vissa kostnader för barn som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. och som kommit till utan vårdnadshavare. Bland annat kan ersättning ges för den vård i annat hem än barnets eget som ges med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ersättning lämnas för den faktiska vårdkostnaden från den dag barnet har placerats i ett grupphem eller familjehem. Enligt är det svårt att hitta grupphem och familjehem som vill ta emot flyktingbarn. Detta kan innebära att barnen ibland blir kvar på förläggningar eller grupphem långt efter att de fått beslut om uppehållstillstånd, vilket inte är lämpligt. Det är därför viktigt att kommunerna har en viss beredskap att ta emot barn som placerats med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. bör ha möjlighet att ersätta skäliga kostnader för en sådan beredskap. Enligt regeringens bedömning kommer förslaget inte att innebära ökade kostnader för staten eftersom kommunernas beredskap minskar kostnaderna på förläggningar. Slutsatser väntas anslagsutbetalningarna uppgå till vilket är mer än vad som beräknades i budgetpropositionen för . Tabell 8.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 2 183 958 Prisomräkning 6 794 Ökade ersättningsutbetalningar 110 652 Förslag 2000 2 301 404 B5 Hemutrustningslån Tabell 8.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 40 801 2000 Förslag 37 965 2001 Beräknat 35 159 2002 Beräknat 32 371 Från anslaget finaniseras räntesubventioner och eftergifter i låneverksamheten för hemutrustning till flyktingar och vissa andra utlänningar. Centrala totala upplåning från för hemutrustningslån beräknas vid utgången av uppgå till . Upplåningen väntas tillfälligt öka till . Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamheten med hemutrustningslån skall underlätta bosättningen för nyanlända flyktingar. Statsfinansiellt kan utvecklingen beskrivas med dels omfattningen av den upplåning () har hos () för att kunna lämna hemutrustningslån till flyktingar, dels de kostnader staten har för räntesubventioner och eftergifter i låneverksamheten. CSN:s upplåning hos RGK för hemutrustningslån låg , då verksamheten startade, på . Som mest omfattade upplåningen . Inbetalningarna är nu större än utbetalningarna och upplåningen beräknas vid slutet av ha sjunkit till . Antalet lån och lånens storlek olika år beror i första hand på hur många personer som tas emot i kommunerna och familjesammansättningen. Lånereglerna har varit sådana att de uppmuntrat till stora lån, vilket i många fall gjort att flyktingen hamnat i en skuldfälla. Regeringen har därför ändrat lånereglerna och marknadsanpassat räntan. Lånebeloppen och även lånebenägenheten har minskat och den tidigare trenden mot ökande låneeftergifter har brutits. CSN har också märkt en ökad återbetalningsvilja hos låntagarna. Slutsatser Med de antaganden som gjorts om kommunmottagande av flyktingar och mot bakgrund av nivån på lånebeloppen, den nuvarande lånebenägenheten och antaganden om utvecklingen av låneeftergifter beräknas anslagsbehovet till . Tabell 8.12 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 81 442 Minskat resursbehov -43 477 Förslag 2000 37 965 B6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Tabell 8.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 975 2000 Förslag 8 308 2001 Beräknat 8 440 1 2002 Beräknat 8 578 2 1 Motsvarar 8 308 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 308 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Regeringens överväganden Resultatinformation har DO gett råd till arbetsgivare och fackliga organisationer med utgångspunkt från lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. En handbok med råd för ett målinriktat arbete för att främja etnisk mångfald i arbetslivet har utarbetats. DO har också drivit fram ett fall till Arbetsdomstolen. DO har vidare intensifierat sina insatser för att förebygga och motverka etnisk diskriminering på bostadsmarknaden. Slutsatser Verksamheten har bedrivits enligt de riktlinjer som regeringen lagt fast och verksamhetsmålen har uppfyllts. DO har utfört de uppdrag och de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. skall en förstärkt DO ha ökade möjligheter att förebygga och motverka etnisk diskriminering . Anslaget för beräknas till ca , inklusive rättegångskostnader för DO. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 8.14 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 7 995 Pris- och löneomräkning 95 Justering av 218 Förslag 2000 8 308 9.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar frågor med inriktning på skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Förändringar Regeringen har beslutat propositionen Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143). Regeringens förslag innebär att skall ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. I och med detta förbinder sig , i likhet med många andra länder i , att utarbeta en politik som syftar till att utveckla de nationella minoriteternas rättigheter. De grupper som enligt regeringens förslag utgör nationella minoriteter i är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch. Av dessa har samiska, finska och meänkieli en historisk geografisk bas, vilket innebär mer långtgående åtgärder i enlighet med den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Två nya lagar föreslås som ger enskilda rätt att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. Förslagen innebär också att enskilda får rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. För samiska föreslås området omfatta , , och kommuner och för finska och meänkieli , , , och kommuner. Regeringen avser även att vidta en rad rikstäckande åtgärder för att stödja de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. Det gäller utbildningsfrågor, kulturstöd, massmedierna, arkivfrågor, äldreomsorg, översättning av vissa författningar, inflytande och samarbete över nationsgränserna. Prioriteringar Berörda kommuner och i ersätts för ökade kostnader som följer av de nya åliggandena. Domstolarna tillförs medel för ökade tolk- och översättningskostnader. Det statliga kulturstödet förstärks för att särskilt kunna beakta de nationella minoriteterna vid fördelning av stöd. Medel avsätts också för att utveckla former för samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna samt för uppföljning av den nya politiken. 9.2 Anslag C1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 9.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 8 000 2001 Beräknat 8 000 2002 Beräknat 8 000 Av anslaget skall huvuddelen användas som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som har utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. Även kostnader för åtgärder som avser inflytande för nationella minoriteter och uppföljningsinsatser skall belasta anslaget. Regeringens överväganden Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen beräknat anslagsbehovet till för kostnader till följd av förslagen om en samlad minoritetspolitik. Huvuddelen av regeringens förslag i propositionen Nationella minoriteter i avser åtgärder och insatser i kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. Kommunerna och bör tillföras som statsbidrag för åtgärder för nationella minoriteter. Dessa medel bör fördelas av i med utgångspunkt från antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska eller meänkieli samt med hänsyn tagen till den verksamhet kommunerna och bedriver till stöd för dessa grupper. En uppföljning av kostnaderna bör göras så att fördelningen kan justeras följande år om det behövs för att få en mer rättvis fördelning av bidraget. För åtgärder som avser inflytande för nationella minoriteter och uppföljningsinsatser avsätts från anslaget. Av dessa medel bör tillföras i för dess hantering av bidragen till kommunerna och samt till en arbetsgrupp som kommer att inrättas vid för att följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. För de ökade tolk- och översättningskostnader som föranleds av rättigheten att använda samiska respektive finska och meänkieli hos domstolar har regeringen beräknat att skall tillföras anslaget C1 Domstolsväsendet inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Vidare bör sammantaget tillföras anslagen C2 Litteraturstöd och C3 Stöd till kulturtidskrifter inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Förstärkningen skall göra det möjligt att ta särskild hänsyn till de nationella minoriteterna och minoritetsspråken vid fördelning av statligt kulturstöd. Tabell 9.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Beräknat i den ekonomiska vårpropositionen 10 000 Överföring till anslaget UO4 C1 Domstolsväsendet -1 000 Överföring till anslaget UO17 C2 Litteraturstöd -750 Överföring till anslaget UO17 C3 Stöd till kulturtidskrifter -250 Förslag 2000 8 000 (), LA-regioner. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 7