prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Inom utgiftsområdet prioriteras även fortsättningsvis arbetet med att öka samordningen av och effektiviteten i åtgärderna för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt utsatta regionerna samt att förstärka de regionalpolitiska åtgärderna inom den "stora" regionalpolitiken. Dessutom kommer avslutningen av nuvarande strukturfondsperiod att prioriteras för att bl.a. skall tillgodogöra sig återflödet från fullt ut. Vidare kommer vikt att läggas vid framtagandet och starten av de nya strukturfondsprogrammen samt att införa en organisation som fungerar effektivt vid programperiodens början, som omfattar . Genomförandet av tillväxtavtalen inom den regionala näringspolitiken innebär att tillgängliga tillväxtfrämjande resurser bl.a. inom regionalpolitiken och i EG:s strukturfondsprogram, samordnas för att därigenom ge en större effekt på tillväxt och sysselsättning. Vidare skall den parlamentariska kommitté som tillsatts av regeringen lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. ekonomiska vårproposition bedömde regeringen att medelsramen för skulle uppgå till . Regeringen bedömer nu att medelsramen skall uppgå till , huvudsakligen beroende på att ett nytt anslag som redovisar utbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden avseende programperioden 2006 föreslås upprättas. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 1 372 1 577 1 759 1 721 1 830 2 020 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, sanering och återställning av förorenade områden, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till miljövård och 0,2 miljarder till strålskydd och kärnsäkerhet. Målen för utgiftsområdet är att skydda männi- skors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med natur- resurser samt att skydda natur- och kulturland- skap. Till grund för det fortsatta miljöarbetet ligger som trädde i kraft . En viktig utgångspunkt är också den nya strukturen för miljöarbetet med de 15 nationella miljökvalitetsmålen, som antog (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). För att uppnå miljökvali- tetsmålen avser regeringen återkomma till riks- dagen med förslag till nya delmål och åtgärds- strategier samt samhällsekonomiska konsekvensanalyser . Inom utgiftsområdet prioriterar regeringen bevarandet av biologisk mångfald genom kraftigt ökat skydd av värdefulla naturområden, främst skogsområden, miljöforskning, sanering och återställande av förorenade områden samt arbetet med miljöfrågor inom EU. I enlighet med vad som angavs eko- nomiska vårproposition föreslår regeringen att skyddet av värdefulla naturområden ytterligare förstärks. Detta omfattar bevarandet av den biologiska mångfalden genom att medel för ytterligare markinköp anslås, samt upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. I förhållande till den ekonomiska vårpropositionens förslag föreslås att resurserna för kalkning förstärks med ytterligare , i avvaktan på re-missbehandling av nationella plan för kalkning av sjöar och vattendrag. Vidare föreslås anslagen för sanering och återställning av förorenade mark- och vattenområden öka. Regeringen föreslår också i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen att en förstärkning för utgiftsområdet görs avse- ende miljöforskning och då framför allt för mil- jöeffektforskning och miljötoxikologisk forsk- ning. Denna forskning bidrar bl.a. med underlag för miljökvalitetsnormer som kan införas med stöd av . Vidare föreslås engångsvis för ett nytt anslag för Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar riktning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 21 Energi Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 867 1 681 1 246 1 446 1 921 1 738 Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning och utveckling av energisystemet samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till omställning och utveckling av energisystemet. De viktigaste målen inom utgiftsområdet är att trygga tillgången till el och annan energi på konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i , att skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inom utgiftsområdet prioriteras den fortsatta satsningen på det energipolitiska programmet som har beslutats av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Satsningen uppgår till totalt och löper fram t.o.m. . Merparten av åtgärderna avser insatser för att genom forskning, utveckling och demonstration kraftigt sänka kostnaderna för ny och effektivare teknik. Målet är att öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik och energieffektivisering. En första utvärdering av det energipolitiska programmet har skett och de huvudsakliga slutsatserna redovisas i bilagan för utgiftsområde 21. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle en reaktor i ställas av före . Regeringsrätten beslöt att inhibera regeringens beslut om avställning av den första reaktorn i avvaktan på ett rättsligt avgörande. meddelade regeringsrätten att regeringens beslut skall stå fast. Rätten att driva kärnkraftsreaktorn skall emellertid inte upphöra förrän vid utgången av . Den andra reaktorn i skall ställas av före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är dock att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det energipolitiska programmet innehåller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag samt en effektivare energianvändning. Leveranskoncessionssystemet för el upphör . Som en följd av detta avsätts för för att täcka kostnaderna för stöd till leverantörerna av småskalig elproduktion. Regeringen avser att presentera en långsiktig lösning för de småskaliga leverantörerna . I förhållande till det beräknade beloppet för ekonomiska vårproposition ökar därmed ramen med . Det har gjorts en omfördelning i tiden av anslagsbelopp. Sammanlagt har förts bort som indragning , medan utgiftsområdets anslagsvolym för vart och ett av utökas med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 27 348 25 501 25 580 25 532 25 168 25 534 Utgiftsområdet omfattar väghållning och banhållning, vägtrafik och järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår även sektorsforskning och miljöfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till väg och järnväg. Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringlivet i hela landet. Målet består av delmålen: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling. Ett annat mål är att enskilda och myndigheter i hela landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer samt att det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet så att alla kan ta emot brev och paket. Regeringen konstaterar att trafiksäkerhetsmålet om högst 400 dödade personer i trafiken inte torde uppnås. Inom utgiftsområdet prioriteras det fortsatta arbetet med att förbättra trafiksäkerheten. Som en följd av svårigheterna att uppnå trafiksäkerhetsmålet kommer ca omfördelas från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen har presenterat ett program med 11 punkter för ökad trafiksäkerhet. Prioriterat är även åtgärder för att upprätthålla standarden på vägnätet och att inhämta delar av eftersläpat underhåll. Även åtgärder som bidrar till ett ekologiskt hållbart transportsystem och ett trafiksystem anpassat till de funktionshindrades behov prioriteras. Infrastrukturens betydelse för tillväxt understryks tydligt i de utkast till tillväxtavtal som lämnats till regeringen . Det är därför regeringens uppfattning att det är väsentligt att kunna genomföra de fastställda 10- åriga infrastrukturplanerna, dock med viss tidsförskjutning. Regeringen anser att staten har en roll vad gäller informationsteknik när det gäller tillgänglighet, regelverk, förutsättningen för god konkurrens samt utbildning och kompetens. Regeringen avser att fortlöpande ta initiativ inom området och även att återkomma i den IT- proposition som planeras till . började Rikstrafiken sin verksamhet. Den nya myndigheten skall bl.a. verka för utveckling och samordning av den inter-regionala kollektiva persontrafiken. Rikstrafiken skall också svara för statens upphandling av interregional kollektivtrafik som är transportpolitiskt motiverad som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 11 836 11 974 12 229 9 726 13 969 14 121 Utgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskning samt skogsnäring. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav av beloppet finansieras av EG-budgeten. Merparten av EG- stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag vilka helt finansieras av EG- budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Utgiftsområdet domineras av EG:s gemensamma jordbrukspolitik vars mål formuleras i EG-fördraget. De viktigaste målen för utgiftsområdet är en reformerad gemensam jordbrukspolitik och fiskeripolitik, en hållbar livsmedelproduktion för ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt, en produktion av säkra livsmedel av hög kvalitet och en förstärkning av konsumentperspektivet, ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst samt ett värnande av jordbrukets natur- och kulturmiljövärden och en minimering av jordbrukets negativa miljöpåverkan. Inom utgiftsområdet prioriteras konkurrenskraftig miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna, reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken med fortsatt marknadsanpassning och implementering av det nya landsbygdsprogrammet, förberedelse inför reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken och implementering av det nya strukturfondsprogrammet på fiskets område samt säkra livsmedel och andra åtgärder för att stärka konsumentperspektivet inom livsmedelsområdet. Vidare prioriteras en förbättrad djurtillsyn och gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst samt forskning och utveckling, bl.a. inom området växtgenetiska resurser. Utgiftsområdesramen för minskar jämfört med den beräkning som gjordes ekonomiska vårproposition. Minskningen föranleds framför allt av att utbetalningen av arealersättningarna förskjuts året efter. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 24 Näringsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 2 777 2 898 3 313 2 983 3 019 2 934 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning, och utveckling, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, konsumentfrågor och övriga åtaganden. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, till rymdverksamhet, till utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Några av de viktigaste målen inom utgiftsområdet är att förbättra förutsättningarna för företagande och entrepenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning, att bidra till ökad kunskap och kompetens i näringslivet för att stimulera tillväxt och förnyelse, att verka för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens och att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden samt sådana konsumtions- och produktionsmönster som bidrar till en långsiktig hållbar utveckling. Ökad tillväxt förutsätter både att får fler företag och att de företag som redan finns kan växa. Framförallt små och medelstora företag är centrala för en ökad tillväxt och sysselsättning. Ett tillväxtfrämjande skattesystem är också avgörande för att gynna företagande och expansion. Regelförenklingsarbetet har intensifierats genom bl.a. inrättandet av SimpLex-gruppen i . Företagens uppgiftsbörda till myndigheter skall minskas och myndigheters information och service skall förbättras. En översyn av de statliga insatserna för fler och växande företag har inletts, varav en effektivare kapitalförsörjning för små- och medelstora företag är en viktig del. Ett uppdrag har getts till och Statskontoret för att analysera hur konkurrensförhållandena utvecklats under 1990- talet både i den privata och den offentliga sektorn att ta fram förslag som stärker konkurrensen och konsumenternas ställning. Inom utgiftsområdet prioriteras insatser avseende små- och medelstora företag. Behovet av att undanröja hinder och genomföra förenklingar för dessa företag är centralt. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl. a. högskolorna till små- och medelstora företag. Vidare fortsätter det tidigare aviserade programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:222) genom att uppförs på ett särskilt anslag . Regeringen har också avsatt medel för att främja särskilt de små och medelstora företagens handel. Vidare avser regeringen att göra särskilda exportsatsningar på IT, teknikutveckling och miljöområdet och att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Regeringen har också avsatt exportfrämjande medel för att främja miljöexport. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 96 784 103 525 102 533 97 667 101 872 101 792 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till generellt statsbidrag, till statligt utjämningsbidrag, till ett tillfälligt bidrag till kommuners och landstings skatteinkomster och ca till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Målet för utgiftsområdet är att så långt som möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. De höjda statsbidragen syftar till att underlätta för kommuner och landsting att klara det lagstadgade kravet om ekonomisk balans och ge utrymme för fortsatta satsningar inom de prioriterade områdena skola, vård och omsorg. har beslutat om tillskott till kommuner och landsting om sammanlagt . Regeringen föreslår för att statsbidraget skall öka med ytterligare . minskas det generella statsbidraget med till följd av regeringens förslag till skattereform. Denna innebär bl.a. en reducering av avdragsrätten för allmän pensionsavgift vilket ökar kommunernas och landstingens skatteintäkter med motsvarande belopp. Utgiftsområdesramen påverkas också av regleringar till följd av regeringens förslag om förändrad fordonsskatt för bussar och förändringar i utjämningsbidraget till följd av skattereformen. har beslutat att den statliga skatt på som utgår för skattskyldiga med förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt 1999 och 2000. har regeringen aviserat en höjning av bidragen till kommuner och landsting med . Beloppet är exklusive de som överförts till utgiftsområde 16. Regeringen föreslår nu att ytterligare medel tillförs den kommunala sektorn genom att den statliga skatt på även detta år skall utgöra inkomstskatt samt aviserar att ytterligare engångsvis tillförs anslaget för särskilda insatser. Genom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen . Regeringen gör emellertid bedömningen att det finns behov av ytterligare resurser till vård och omsorg. Mot den bakgrunden avser regeringen att föreslå att ytterligare medel - - skall tillföras vården och omsorgen . Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå således en sammanlagd höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med , obeaktat den reglering som sker till följd av skattereformen. I detta belopp ingår medel som tillförts utgiftsområde 16 för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 113 405 84 560 92 670 81 810 77 110 62 210 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsom- rådet statsskuldsräntor m.m. ingår inte under ut- giftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav till statsskuldsräntor, till provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning och till oförutsedda utgifter. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden skall förvaltas så att kostnaden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Ränteutgifternas storlek är beroende av ett flertal olika faktorer. Grundläggande är statsskuldens storlek, aktuella upplåningsbehov samt ränte- och valutakursutvecklingen. Dessa faktorer är avgörande för ränteutgifterna sett över en längre tidsperiod. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 210 21 908 20 593 23 083 23 821 23 677 Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till . Utgifterna beräknas enligt kommissionens budgetförslag. Avgiften kan förändras till följd av avvikelser mellan prognos och faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU:s tilläggsbudgetar, valutakursutvecklingen samt andra korrigeringar av avgiften. mål är att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, att bidra till att närhetsprincipen tillämpas på budgetområdet samt att verka för förbättrad uppföljning och kontroll. Den årliga EU-budgeten fastställs inom ramen för budgetplanen för 2000-2006, det s.k. finansiella perspektivet. Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition. I vårpropositionen var det inte möjligt att basera beräkningarna på EU-budgetdokument , vilka nu finns tillgängliga. Denna justering ger upphov till en ny beräkning av avgiften. Dessutom beaktas EU:s tilläggsbudget 1 vilken behandlas av EU:s budgetmyndigheter. Härutöver har sedvanlig justering gjorts till följd av nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för uppgå till . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor Utfall Beräknat Prognos Beräknat Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 132 340 135 849 135 860 140 Utgifterna omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. prognostiseras utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Utgifterna för ATP styrs i huvudsak av antalet pensionärer, deras medelbelopp för ATP samt prisbasbeloppets storlek. Såväl det totala antalet pensionärer som basbeloppets storlek väntas den närmaste treårsperioden öka i relativt liten utsträckning. Den mest betydelsefulla utgiftsdrivande faktorn är i stället ATP-systemets mognad, dvs. äldre pensionärer med låg eller ingen ATP ersätts successivt av nytillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. De senare har i genomsnitt erhållit fler ATP-år och även erhållit högre medelpoäng genom reallöneökningar under ett flertal år. Mot bakgrund av den utvecklingen beräknas utgifterna öka för och framöver. I förhållande till ekonomiska vårproposition ökar utgifterna med ca . Detta är främst en följd av ett högre basbeloppsantagande. Ramen för ålderspensionssystemet vid sidan statsbudgeten beräknas för uppgå till . 7.5 Avgiftsbelagd verksamhet Enligt 18 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall en verksamhet där statens kostnader helt täcks med verksamhetens intäkter inte budgete- ras och inte heller redovisas på anslag eller in- komsttitlar. Detta innebär att avgiftsbelagd verk- samhet där myndigheterna får disponera avgiftsintäkterna inte tas upp på statsbudgeten. Avseende avgiftsbelagd verksamhet innehåller statsbudgeten endast offentligrättslig verksamhet där inkomsterna betalas in på inkomsttitel. Större delen av avgiftsintäkterna i staten får myndigheterna disponera själva. fick myndigheterna (exklusive affärsverken) dispone- ra av avgifterna, motsvarande . Av de offentligrättsliga av- gifterna disponerades dock av avgifterna, motsvarande . Avgifter som tas ut med stöd av 4 § avgiftsför- ordningen (1992:191), dvs. avgifter för tidskrif- ter, kursmaterial, uthyrning av lokaler etc., dis- poneras alltid av myndigheten. I tabell 7.5 redovisas hur de totala avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera har utvecklats , prognosen samt budget . I beloppen inkluderas inte de avgifter som myndigheterna får ta ut enligt 4 § avgiftsförordningen. Tabell 7.5 Totala avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera (löpande priser) Utfall 1997 Utfall 1998 Prognos 1999 Beräknat 2000 40,3 42,6 33,4 35,6 Prognosen och budgeten base- ras på de uppgifter som redovisas i berörda an- slagsavsnitt. Jämfört med 1998 beräknas en minskning av avgiftsintäkterna 1999 och 2000, vilken huvudsakligen är hänföring till för- svarsområdet. Siffrorna i tabell 7.5 inkluderar de interndebiteringar som görs inom staten. Elimineras dessa uppgick avgiftsintäkterna som myndigheterna får disponera till 1998. Motsvarande siffror prognosticeras till och till . I tabell 7.6 görs en redovisning per ut- giftsområde . Tabell 7.6 Avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera per utgiftsområde åren 1999 och Prognos 1999 Beräkn.