prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Även med en sådan volymökning beräknas kapitalkvoten bli fortsatt låg. Kapitalkvoten i svensk industri verkar dock ha etablerats på en lägre nivå utan att flaskhalsar har uppstått. Detta kan sannolikt förklaras av den pågående strukturomvandlingen mot en mer kunskapsintensiv produktion där kapitalintensiteten är relativt låg. Diagram 10.2 Kapitalkvoten i industrin väntas den fortsatt goda industrikonjunkturen resultera i ett stigande kapacitetsutnyttjande och industrins investeringar ökar , vilket främst beror på större investeringar i den kapitalintensiva skogsindustrin. Det finns visserligen en betydande osäkerhet som omger utbyggnadsplanerna för basindustrin men den internationella återhämtningen i sektorn bedöms leda till globalt sett väsentligt högre priser och därmed högre vinstmarginaler, vilket förbättrar förutsättningarna för en investeringsökning. Kapacitetsrestriktioner förväntas också göra sig gällande . Med viss eftersläpning bör detta leda till betydligt högre investeringar inom skogsindustrin. Beslut om investeringar i nya anläggningar har dock ännu inte tillkännagivits. Investeringar i övrigt näringsliv Investeringarna i övrigt näringsliv fortsatte att öka mycket kraftigt . En del av ökningen kan dock förklaras av tillfälliga faktorer såsom ett stort omslag för fartygs- och flygplansinvesteringar. Frånräknat investeringarna i transportsektorn steg investeringarna i övrigt näringsliv med . Kraftiga volymökningar noterades i sektorer som till en del investerade i samband med omställningsarbetet inför . Det gäller bl.a. finansiell verksamhet och företagstjänster. Konjunkturläget var mycket starkt inom stora delar av övrigt näringsliv . I den privata tjänstesektorn steg produktionen med som sysselsättningen ökade med nästan 70 000 personer. Uppgången förklaras framför allt av den starka tillväxten av den inhemska efterfrågan. Resursutnyttjandet steg också och vakansgraden på kommersiella fastigheter i storstadsområdena sjönk till den lägsta nivån , som fastighetspriserna för riket som helhet steg . 1999 har fastighetspriserna därmed ökat med . Diagram 10.3 Fastighetsprisstatistik Index 1981=100 Det mycket starka konjunkturläget inom tjänstesektorn förutses bestå även under innevarande år, vilket bidrar till en fortsatt investeringsexpansion. Innevarande år väntas också en markant investeringsuppgång inom fastighetsverksamhet och varuhandel. De flesta ledande indikatorer tyder också på en betydande investeringsökning framöver. Orderläget har förbättrats för såväl arkitekter som byggkonsulter. En något mer dämpad bild av investeringsutvecklingen framkommer dock i investeringsenkät . Detta kan sannolikt förklaras av att nivån på investeringarna i vissa tjänstebranscher är så hög att även oförändrade investeringsvolymer innebär en betydande kapacitetsutbyggnad. I övriga sektorer inom övrigt näringsliv varierar konjunkturläget. Medan en markant konjunkturåterhämtning i byggindustrin har inneburit en snabb investeringsökning inom denna sektor, har en svag efterfrågetillväxt samt relativt låga vinstmarginaler lett till minskande investeringar i såväl energisektorn som i skogsbruket. Under innevarande år väntas dock en gradvis förbättring av skogskonjunkturen. Sammantaget bedöms investeringarna i övrigt näringsliv öka med . Överföringen av investeringar till hushållssektorn i nationalräkenskaperna , ger en engångseffekt på en halv procentenhet på årets tillväxttal. väntas investeringstillväxten i övrigt näringsliv avta något till följd av en mer dämpad efterfrågeutveckling från hushållen. Dessutom bör den höga investeringsnivån inom framför allt den privata tjänstesektorn medföra en totalt sett lägre ökningstakt trots en fortsatt god produktionsutveckling. En hög efterfrågan på nya lokaler väntas innebära att fastighetsinvesteringar även ökar i snabb takt. Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 1999 1998 1999 2000 2001 Jordbruk och skogsbruk 8,2 1,6 7,1 3,8 4,0 Energi och vattenverk 14,3 3,0 6,2 4,0 1,8 Byggnadsindustri 10,2 26,3 22,7 7,1 4,2 Handel 26,0 30,2 0,9 7,4 4,5 Finansiell verksamhet 8,4 24,7 13,5 0,7 3,9 Företagstjänsteverksamhet 28,8 25,7 14,0 6,0 4,0 Hushållsverksamhet 10,1 11,6 9,7 14,8 3,8 Fastighetsverksamhet 15,5 6,1 1,6 7,4 6,9 Övrig tjänsteverksamhet 49,7 4,3 28,9 5,0 4,9 därav transport 27,5 1,7 53,5 2,5 2,8 post och tele 14,6 4,5 6,3 9,6 10,2 Summa 171,1 13,6 11,0 6,1 4,4 Källor: och Osäkerheten om investeringsutvecklingen i övrigt näringsliv är stor. BNP- tillväxten har varit koncentrerad till ett fåtal expansiva områden, vilket har lett till ett högt resursutnyttjande i några få regioner, medan det har funnits gott om ledig kapacitet i andra delar av landet. Om BNP-tillväxten även fortsättningsvis sker i ett fåtal expansiva områden medför det ett större behov av kapacitetsutbyggnad än vad som förutses i denna prognos. En annan osäker faktor i prognosen utgör investeringarna i bredbandsteknik som skulle kunna leda till högre investeringar i telekommunikationssektorn än vad som antas i denna prognos. Regeringen har föreslagit att sammanlagt avsätts som stöd till en utbyggnad av bredbandsteknik 2004. Investeringarna i telekommunikationssektorn har dock ökat mycket kraftigt , vilket främst förklaras av uppbyggnaden av de mobila telefonsystemen. Expansionen för dessa system bedöms avta , vilket i viss utsträckning förutses dämpa tillväxttakten för investeringar i telekommunikation. 10.2 Bostäder Enligt steg antalet påbörjade bostäder till 15 000 , vilket är en ökning jämfört med året innan. Hälften av antalet påbörjade bostäder ligger i storstadsregionerna. Trots den kraftiga uppgången låg bostadsproduktionen ändå kvar på en historiskt sett mycket låg nivå. Förutsättningarna är goda för en viss återhämtning av bostadsbyggandet . Hushållens disponibelinkomster väntas stiga kraftigt som arbetsmarknadsläget förbättras ytterligare. Räntenivån är dessutom betydligt lägre än under andra hälften av 1990- talet. Det finns dock en del oroande tecken på att återhämtningen går långsamt. Antalet påbörjade bostäder var svagt och orderingången till småhusfabrikanterna stagnerade. Andra fundamentala faktorer liksom de flesta kortsiktsindikatorer talar emellertid för att bostadsbyggandet fortsätter att växa framöver. De senaste årens kraftiga prisuppgång på småhus har inneburit att priserna på andrahandsmarknaden nu med råge överstiger nyproduktionskostnaden i de expansiva områdena av landet. I stora delar av ligger denna prisrelation på närmare 2. Vakansgraden, dvs. andelen outhyrda lägenheter i förhållande till beståndet, har för riket som helhet minskat från till . I tillväxtregionerna och uppgick vakansgraden till mycket låga respektive . Om bostadsbrist skall kunna undvikas måste således produktionen av bostäder i dessa områden ta fart framöver. Enligt senaste byggbarometer förväntas bostadsbyggandet öka i stor omfattning . Den mycket starka orderingången till arkitektföretagen förebådar också en högre bostadsproduktion. Enligt långtidsbedömning skulle det behöva byggas 25 000 30 000 bostäder för att svara mot den långsiktiga efterfrågan. I ett kortfristigt perspektiv finns det dock skäl att räkna med en betydligt lägre nybyggnation. Vissa utbudsrestriktioner begränsar bostadsbyggandet. För småhusproduktionen utgör exempelvis bristen på planerad tomtmark ett viktigt hinder för en ökad produktion. Andra hinder i det korta perspektivet är att det finns en viss brist på byggnadsarbetare i tillväxtområdena och att lönsamheten i nyproduktionen av hyresrätter är relativt låg. Sammantaget beräknas antalet påbörjade lägenheter öka från 15 000 till 18 000 för att sedan stiga till 21 000 . Det i vårpropositionen föreslagna temporära investeringsbidraget för byggande av studentbostäder bidrar till uppgången. I ett medelfristigt perspektiv bedöms antalet påbörjade lägenheter närma sig en långsiktig jämviktsnivå och därmed uppgå till 26 2003. Diagram 10.4 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter Tusental Antalet påbörjade ombyggnader av flerbostadshus steg från 17 1998 till 21 000 vilket motsvarar en ökning på . Ombyggnationen av egnahem steg emellertid i mindre omfattning men för denna kategori ligger investeringsnivån på en betydligt högre nivå i utgångsläget. Det finns få indikatorer för ombyggnadsverksamheten. Enligt uppgår det långsiktiga behovet av ombyggnader till mellan 30 000 och 35 000 lägenheter . Svårigheten att efter en ombyggnad höja hyrorna i tillräcklig omfattning har lett till att renoveringar skjutits . Lönsamheten har tidigare också varit mycket dålig hos de allmännyttiga bolagen men de senaste årens räntenedgång, liksom fallande vakanser, har inneburit en stärkt finansiell situation. Mot bakgrund av det låga förväntade bostadsbyggandet bör andelen outhyrda lägenheter fortsätta minska, vilket tillsammans med hushållssektorns stärkta ekonomiska situation bör leda till att antalet ombyggnationer närmar sig mer långsiktigt hållbara nivåer. Antalet påbörjade ombyggnader av flerbostadshus bedöms stiga från 21 000 till omkring 25 000 . 10.3 en till stora delar ofrivillig lageruppbyggnad anpassades successivt lagren till produktionsnivån . Sammantaget gav lagerinvesteringarna ett negativt bidrag till BNP-tillväxten på motsvarande av BNP . Anpassningen inom såväl industrin som handeln förefaller i stort sett vara avslutad och framöver väntas lagren växa i takt med en ökad produktion. Lagerinvesteringarna beräknas vara av samma storleksordning som och är därmed tillväxtneutrala hela perioden fram . Det bör understrykas att tolkningen av lagerutvecklingen försvåras av att primärstatistiken och utfallet enligt nationalräkenskaperna delvis ger olika resultat. försämrades industrikonjunkturen påtagligt. Orderingången föll, produktionen minskade och lagren växte snabbt. förbättrades utsikterna för industrin med en successivt ökad produktion och orderingång, vilket underlättade justeringen av lagren till produktionsnivån. Enligt barometer är industriföretagen förhållandevis nöjda med lagersituationen och förväntningar om konjunkturläget är optimistiska. Lageranpassningen verkar således vara avslutad. Det finns emellertid tecken på behov av ytterligare lageruttag inom delar av industrin, framför allt inom råvaruindustrin. väntas därför en begränsad nedjustering av dessa lager ske. Bilden för både 2000 och 2001 domineras emellertid av att industrins totala lager växer i takt med en stigande produktion. steg missnöjet med lagren inom stora delar av handeln enligt barometer. På samma sätt som inom industrin sjönk missnöjet och generellt sett förefaller ytterligare lagerneddragningar inom handeln inte vara nödvändiga . Inom handeln med motorfordon ökade dock lagren mot slutet av , vilket torde förklaras av att bilar vars miljöbetingade skatterabatter ändrades köptes och registrerades in . Dessa lager avvecklas inledningsvis . väntas handelns totala lagerhållning öka något i samband med en tilltagande inhemsk efterfrågan. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande visade ett överskott på av BNP 1999 och beräknas överskottet till av BNP. Den fortsatt gynnsamma ekonomiska utvecklingen leder till att det finansiella sparandet fortsätter att förbättras 2003. Därmed överträffas målet om ett överskott på av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden understiger av BNP och nettoskulden vänds till en positiv finansiell nettoställning 2002. 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansiellt sparande uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande enligt nationalräkenskaperna till ca eller av BNP. Det är en oförändrad nivå jämfört med . Emellertid drogs det redovisade finansiella sparandet 1998 upp med ca , eller av BNP, till följd av att bolagiseringen av AP-fondens fastigheter bokförs som försäljning av fastigheter i nationalräkenskaperna och därmed tillgodoräknas det finansiella sparandet. Justerat för detta förstärktes sparandet av BNP . Denna underliggande förbättring beror både på ökade skatteinkomster och minskade utgifter som andel av BNP. beräknas det finansiella sparandet uppgå till av BNP. Vid beslutade och föreslagna regler väntas det finansiella sparandet som andel av BNP förstärkas till för att därefter öka till och till , se tabell 11.1. Förbättringen av de offentliga finanserna sker under det att både inkomster och utgifter minskar som andel av BNP. Från och med innevarande år reduceras den offentliga sektorns omslutning av BNP till följd av att kyrkan skiljs från staten. Ränteutgifterna minskar nominellt till följd av att statsskulden sjunker. Även inkomsterna av räntor och utdelningar faller eftersom de finansiella Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 1187,8 1210,0 1243,8 1292,2 av BNP 60,2 58,1 56,7 56,6 56,6 Skatter och avgifter 1043,2 1066,4 1106,3 1153,8 av BNP 52,9 51,2 50,4 50,6 50,6 Kapitalinkomster 70,2 68,1 59,5 58,0 60,6 Övriga inkomster 74,3 75,6 78,0 80,4 82,9 Utgifter 1150,8 1151,1 1172,6 1210,7 av BNP 58,4 55,3 53,4 53,1 52,2 Transfereringar 463,8 464,8 473,4 485,4 492,3 Konsumtion och investeringar 581,6 599,4 622,1 648,1 672,8 Ränteutgifter 105,4 86,9 77,1 77,2 71,5 Finansiellt sparande före överföring 36,9 58,9 71,2 81,5 av BNP 1,9 2,8 3,2 3,6 4,5 Beräkningsteknisk överföring 27,3 35,9 av BNP 1,2 1,6 2,5 Finansiellt sparande efter överföring 36,9 58,9 43,9 45,6 av BNP 1,9 2,8 2,0 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 224,1 72,7 13,5 39,1 av BNP 11,4 3,5 0,6 1,7 3,8 Konsoliderad bruttoskuld1 1292,3 1198,9 1152,9 1130,2 av BNP 65,5 57,6 52,5 49,5 47,4 Anm: Till följd av att kyrkans skiljs från staten reduceras inkomster och utgifter av BNP . 1Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , och tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten, men även till följd av försäljningar av aktier i statliga bolag. Intäkterna från dessa försäljningar inkluderas inte i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga bruttoskulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det finansiella sparandet överträffar budgetmålet om ett överskott på av BNP under hela prognosperioden. Det överskjutande överskottet antas i kalkylen för perioden 2003 beräkningstekniskt överföras till hushållssektorn. Med hänsyn till osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen avser regeringen att i höstens budgetproposition återkomma om hur överskottet ska disponeras. Statens ränteutgifter, statsskulden och den offentliga sektorns finansiella ställning är beräknade på ett finansiellt sparande som överensstämmer med budgetmålet. Den finansiella ställningen Det finansiella sparandet är resultatet av alla transaktioner som påverkar den finansiella netto- förmögenheten. Finansiella transaktioner, som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Den offentliga bruttoskulden påverkas däremot av anskaffning och försäljning av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, motsvarade av BNP vid utgången av 1999. Genom de finansiella överskotten och försäljningar av statens aktieinnehav sjunker skulden och beräknas understiga av BNP . Den konsoliderade bruttoskulden reduceras även av att det som ett led i ålderspensionsreformen sker en betydande engångsöverföring av tillgångar från AP-fonden till staten för amortering av statsskulden. Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar, är väsentligt lägre än den konsoliderade bruttoskulden. Detta beror huvudsakligen på att AP-fonden har betydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobligationer. Även staten och den kommunala sektorn har finansiella tillgångar i form av t.ex. aktier och utlåning. Nettoskulden sjunker genom överskotten i det finansiella sparandet och påverkas också av de värdeförändringar som sker på den offentliga sektorns innehav av aktier och obligationer. Planerade försäljningar av statliga icke börsnoterade aktier reducerar nettoskulden på grund av att det bokförda värdet av dessa aktier är lägre än det marknadsvärde som framkommer vid försäljning. Skillnaden mellan det bokförda värdet och försäljningsinkomsterna redovisas i national- och finansräkenskaperna som värdeförändring, vilket inte påverkar det finansiella sparandet. Nettoskulden, som uppskattas till av BNP vid utgången av 1999, vänds till en positiv finansiell ställning 2002. Det innebär att den offentliga sektorns finansiella tillgångar överskrider skulderna. Jämförelse med budgetpropositionen Den offentliga sektorns finansiella sparande 1999 blev ca bättre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Både inkomster och utgifter blev högre än väntat. BNP har justerats upp för prognosperioden, vilket medför högre skatteinkomster jämfört med budgetpropositionen. Även utgifterna väntas bli högre. Sammantaget har det finansiella sparandet reviderats upp med 2000, med 2001 och med 2002 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Det innebär en motsvarande höjning av den beräkningstekniska överföringen, som i budgetpropositionen beräknades till nära noll . Den konsoliderade bruttoskulden har justerats upp med 1998 till följd av att redovisningen bättre anpassats till . Denna nivåhöjning av skulden balanserades tillfälligt 1999 av att AP-fonden ökade sitt innehav av statsskuldsväxlar, som avräknas mot statsskulden vid redovisningen av den konsoliderade skulden. Därigenom har skulden justerats upp med endast 1999 jämfört med budgetpropositionen. och åren därefter slår den ändrade redovisningen igenom så att den konsoliderade skulden nu beräknas ligga på samma nivå som i budgetpropositionen, trots uppjusteringen av det finansiella sparandet 2000. därefter är skulden , liksom i budgetpropositionen, beräknad med ett finansiellt sparande på av BNP. Skatter och avgifter I nationalräkenskaperna redovisas skatterna i huvudsak när skattskyldigheten uppstår och inte som i statsbudgeten när skatten betalas. Periodiseringen av inkomstskatterna är dock ofullständig i det att redovisningen avviker från de slutligt fastställda skatterna. Därtill kommer att den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna, som ingår som en del av EU- avgiften, inte redovisas i den offentliga sektorn utan bokförs som en skatt till utlandet. De totala skatterna är således större än den offentliga sektorns skatteinkomster. De totala skatteinkomsterna har stigit kraftigt och uppgick till av BNP (skattekvoten), se tabell 11.2. har inkomstskatten för hushåll sänkts med ca genom en skattereduktion för en fjärdedel av den allmänna pensionsavgiften och genom en höjning av skiktgränsen för den statliga skatten med . Inkomsterna av bolagsskatten reduceras genom en höjning av avsättningen till periodiseringsfonder och genom att tiden för återföring till beskattning förlängts från 5 till . Fastighetskatten på hyreshus är tillfälligt sänkt till av taxeringsvärdet. Energibeskattningen har höjts för att finansiera kompetensutveckling i företagen. Skatten har också förändrats i vissa kommuner och landsting så att den genomsnittliga kommunalskatten inklusive kyrkoskatten ökat från till . Därtill kommer att kyrkoskatten , då kyrkan skiljs från staten, ej längre räknas som en skatt utan som en medlemsavgift, vilket sänker den redovisade skattekvoten . Sammantaget sjunker skattekvoten till av BNP . Tabell 11.2 Skatter och avgifter Procent av BNP 1999 2000 2001 Hushållens direkta skatter och avgifter 20,9 Företagens direkta skatter 3,1 2,9 2,6 Arbetsgivaravgifter 14,9 14,6 14,4 Mervärdesskatt 7,2 7,5 7,4 Övriga indirekta skatter 5,8 5,6 5,7 Totala skatter och avgifter 53,5 51,8 51,0 varav till EU 0,6 0,6 0,6 Anm: Till följd av att kyrkan skiljs från staten reduceras skatterna av BNP . Källor: , och Årets skattesänkningar slår inte igenom i minskade skatteinkomster, utan successivt . Skattekvoten fortsätter därför att minska , trots att frysningen av taxeringsvärdena för fastigheter i prognosen i enlighet med gällande regler antas upphöra och skatten på hyreshus återställas till av taxeringsvärdet. Detta ger tillsammans med effekten på förmögenhetsskatten en skattehöjning på ca . Större delen av detta belopp bokförs dock inte i nationalräkenskaperna . Regeringen avser att återkomma i höstens budgetproposition med förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget på fastigheter. Utgifter Utgifterna som andel av BNP (utgiftskvoten) uppgick till . Som framgår av tabell 11.1 sjunker utgiftskvoten kraftigt och , delvis till följd av den starka BNP- tillväxten. sjunker också utgifterna i reala termer genom att ränteutgifterna minskar till följd av den relativt låga räntenivån och den minskade statsskulden. Den mycket kraftiga nedgången i ränteutgifterna beror delvis på en förändring av redovisningsprincipen. Även exklusive räntor sjunker utgifterna realt . fortsätter nedgången i ränteutgifterna, medan utgifter exkl. räntor ökar något i reala termer. Till följd av att kyrkan skiljs från staten reduceras utgiftskvoten och den reala utvecklingen av utgifterna 2000. Transfereringarna till hushållen, som svarar för av de offentliga utgifterna, stiger något och , men i betydligt lägre takt än 1999. Pensionsutbetalningarna svarar för av de offentliga utgifterna och stiger relativt svagt i reala termer , trots de nu föreslagna höjningarna av pensionstillskott och bostadstillägg. Den svaga ökningen beror på att pensionerna, genom prisbasbeloppet, är indexerade med inflationen året innan det aktuella beräkningsåret. Eftersom inflationen förutses stiga reduceras det reala värdet av pensionerna för det aktuella beräkningsåret. Det motsatta förhållandet gäller när inflationen går ned. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden medför lägre kostnader för ersättningarna till arbetslösa. Även social- och bostadsbidragen väntas minska till följd av den positiva ekonomiska utvecklingen. Utbetalningarna från sjukförsäkringen har ökat kraftigt till följd av ökad sjukfrånvaro och högre medelersättning per sjukdag. Ökningstakten väntas avta för att sedan stabiliseras. Även assistansersättningen har ökat kraftigt och fortsätter att öka i snabb takt. Barnbidragen har höjts och en ytterligare höjning sker . Utbetalda studiebidrag och ersättning till personer i minskade kraftigt och fortsätter att minska . Det är en följd av att antalet studiestödstagare sjunker. stiger utbetalningarna realt till följd av att de nuvarande studiestödsformerna ersätts av ett nytt studiestödssystem fr.o.m. . Reformen innebär bl.a. att den generella bidragsnivån höjs, vilket ökar de redovisade utbetalningarna i nationalräkenskaperna. Tabell 11.3 Den offentliga sektorns utgifter Andel av utgifter i procent Procentuell förändring i fasta priser 1999 1999 2000 2001 Summa utgifter 100,0 0,5 2,5 0,7 exklusive räntor 90,7 1,6 0,9 0,3 Hushållstransfereringar 34,8 1,9 0,3 0,4 Pensioner 19,8 2,6 0,4 0,4 Sjukförsäkring m.m. 4,1 17,9 14,0 2,7 Arbetsmarknadsstöd 4,0 8,6 13,5 8,0 Barnbidrag 1,5 0,7 11,2 8,8 Studiebidrag m.m. 1,3 9,3 9,5 3,0 Bostadsbidrag och underhållsbidrag 4,3 Assistansersättning 0,5 16,0 13,9 14,7 Socialbidrag 1,1 3,9 5,7 4,3 Övrigt 1,7 2,6 0,3 0,0 Övriga transfereringar 6,0 1,5 8,8 4,8 Räntebidrag till bostäder 48,9 BNI-avgiften till EU 0,8 4,9 23,7 0,8 Total EU-avgift 2,1 9,5 1,7 Bistånd m.m. 1,1 5,6 12,2 3,8 Ränteutgifter 9,3 9,9 18,6 13,2 Konsumtion 45,3 1,8 0,7 0,6 Investeringar 4,7 2,9 1,3 2,9 Anm: Exkl. överföring av kyrkan beräknas totala utgifter till , totala utgifter exkl. räntor till och konsumtionsutgifter till . Källor: , och Övriga transfereringar svarar för av de offentliga utgifterna och består av subventioner och andra bidrag till näringslivet och till utlandet.