prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — SGA-bestämmelserna gäller utan begränsning även för dem vars folkpension utges med en viss andel av en oavkortad sådan pension. Dock gäller alltid ett allmänt förbehåll att SGA inte får utges med större belopp än pension i form av folkpension, PTS, ATP, änke-ATP, tjänstepension och utländsk socialförsäkringspen- sion. Särskilda regler gäller vid förekomst av yrkesskadelivränta (se av- snitt 8). För pensionärer med partiell pension gäller dock ett annat högsta SGA-belopp. Partiell pension behandlas i avsnitt 7.4. SGA-bestämmelserna innebär således att en pensionär med hel ålders- pension och ett beräkningsunderlag som är lägre än respektive 1,354 prisbasbelopp inte betalar någon skatt på sina pensionsinkomster. SGA uppgår i dessa fall till samma belopp som pensionsinkomsterna (dvs. Detta har vi tagit hänsyn till i våra förslag till hur den övergångsvisa garantipensionen skall beräknas för pensionä- rer med låg pensionsinkomst, vilka redovisas i det följande. Det kan först konstateras att för en pensionär med pensionsinkomster som inte är högre än prisbasbelopp innebär omläggningen inte någon förändring i skattehänseende, eftersom i det fallet det vanliga grundavdraget uppgår till samma belopp som SGA, dvs. 0,24 prisbasbe- lopp. I ett sådant fall behövs således inte någon uppräkning av beräk- ningsunderlaget göras. Den övergångsvisa garantipensionen skall dock inte ge kompensation bara för SGA utan även ersätta PTS och den 40- dels beräknade folkpensionen. Enligt regeringens förslag skall därför den övergångsvisa garantipensionen för pensionärer vars beräkningsunderlag inte överstiger 0,24 prisbasbelopp motsvara det belopp som återstår sedan beräkningsunderlaget minskats med den tilläggspension, änkepen- sion, tjänstepension och utländska pension som ingått i beräknings- underlaget. Det vanliga grundavdraget på 0,24 prisbasbelopp kommer efter om- läggningen att gälla för alla dem vars pensionsinkomster i det nuvarande pensionssystemet uppgår till ca 1,3 prisbasbelopp. Pensionärer med högre pensionsinkomster kommer att få rätt till ett högre grundavdrag. Det krävs därför att omräkning sker på ett sätt för de pensionärer vars beräkningsunderlag är lägre än prisbasbelopp och på ett annat sätt för dem med högre ålderspension. Regeringen föreslår att omräkning av beräkningsunderlaget för den ålderspensionär vars underlag är högre än men lägre än prisbas- belopp skall göras genom att hela underlaget multipliceras med 1,513 och därefter minskas med 0,112 prisbasbelopp. Detta skall gälla både för en ensamstående och för en gift ålderspensionär. Beräkningsunderlag som är lägst 1,3 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,52 prisbasbelopp vad gäller en ensamstående och 1,354 prisbasbelopp vad gäller en gift ålderspensionär skall höjas genom att hela underlaget multipliceras med 1,427. För en ensamstående ålderspensionär med ett beräkningsunderlag på lägst 1,52 men inte högre än prisbasbelopp skall underlaget höjas till 2,17 prisbasbelopp. De enligt ovan omräknade underlagen minskas med den tilläggspen- sion, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i underlaget. Det kvarvarande beloppet är pensionärens övergångsvisa garantipension. I de tidigare redovisade figurerna 7.2 och 7.3 visades effekterna av vårt förslag till beräkning av övergångsvis garantipension för pensionärer med beräkningsunderlag på lägst 1,529 respektive 1,354 prisbasbelopp vid kommunalskatt. I figur 7.6 visas skillnaden i pension före och efter omläggningen för pensionärer med lägre pensionsinkomster. I tablå 7.4 sammanfattas regeringens förslag till hur beräkningsunder- laget skall räknas upp för att bestämma den övergångsvisa garantipen- sionen. Det uppräknade beräkningsunderlaget motsvarar pensionärens nya, högre bruttopension, som skall beskattas efter samma regler som gäller för yngre pensionärer. Det uppräknade beräkningsunderlaget skall minskas med de förmåner som ingår i beräkningsunderlaget och som utbetalas till pensionären enligt annan lagstiftning eller avtal. Återstoden (dvs. bosättningsbaserad folkpension, PTS och kompensation för SGA) utges som övergångsvis garantipension. Figur 7.6 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångs- vis garantipension och nuvarande system. Ensamstående och gift pensionär Tablå 7.4 Förslag till omräkning av beräkningsunderlag för bestämning av övergångsvis garantipension Beräkningsunderlag P i pris- basbelopp för ogift Beräkningsunderlag P i pris- basbelopp för gift Omräknat beräkningsunderlag P1 i prisbasbelopp högst 0,24 högst 0,24 P1=P högre än men lägre än högre än och lägre än P1 =P*1,513-0,112 lägst 1,3 men lägre än lägst 1,3 men lägre än P1=P*1,427 lägst 1,52 men högst 1,529 P1=2,17 högre än men högst 3,093 P1 =2,17+0,59*(P-1,529) högre än 1,354 P1=1,935 högre än men högst 2,772 P1=1,935+0,59*(P-1,354) 7.4 Beräkning av övergångsvis garantipension vid partiellt uttag av ålderspension Regeringens förslag: Om ålderspensionen tas ut som en partiell för- mån skall den övergångsvisa garantipensionen beräknas med ledning av den pension som skulle ha utgetts om hel ålderspension hade lyfts. Andelsberäkningen görs därefter. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer överens med re- geringens förslag Remissinstanerna: Remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt över denna del av förslaget. läns allmänna försäkringskassa understryker dock vikten av att det i den information som skall lämnas inför omräkningen klargörs att för dem som har partiellt uttag av ålders- pension kommer en försämring att ske. Skälen för regeringens förslag: Uttag av ålderspension kan göras som hel, halv, tre fjärdedels eller en fjärdedels förmån. Den del av det nuvarande grundskyddet som utgörs av SGA följer inte denna andelsbe- räkning. För beräkningen av SGA är det främst pensionsinkomsternas belopp som är avgörande, om de motsvarar hel eller partiell förmån är av mindre betydelse. SGA:s grundnivå och avtrappningsbestämmelser är desamma för alla pensionärer. För dem med partiell pension gäller dock att SGA inte kan vara högre än uppburen folkpension och PTS (in- begripet den del av ATP som minskat PTS). Vårt förslag till konstruktion av övergångsvis garantipension för pen- sionärer med helt pensionsuttag baseras på en översättning av SGA-reg- lerna till pensionssystemet. Om på samma sätt SGA för dem med par- tiellt pensionsuttag skulle omvandlas till en pensionsförmån skulle det innebära att den övergångsvisa garantipensionen skulle tjäna som utfyll- nad för dem som endast tagit ut en del av sin inkomstgrundade pension. En person, som vid helt pensionsuttag inte skulle vara berättigad till grundskydd, skulle vid partiellt uttag kunna få övergångsvis garantipen- sion. Det skulle således innebära att grundskyddet inom det allmänna pensionssystemet inte enbart skulle ge ett ekonomiskt skydd för dem som inte tjänat in rätt till inkomstgrundad pension eller endast en låg sådan. Det skulle också ge ett tillskott till dem som valt att ta ut endast del av sin inkomstgrundade pension. Regeringen finner inget skäl till att ett uppskjutet uttag av en del av den inkomstgrundade ålderspensionen skulle ersättas av en utbetalning från garantipensionssystemet. Enligt vår mening bör istället garantipen- sionen vid partiellt pensionsuttag bestämmas efter samma principer som gäller för pensionärer födda eller . Vårt förslag innebär att vid partiellt uttag av ålderspension skall först beräknas vad hel över- gångsvis garantipension skulle motsvara och därefter andelsberäknas detta belopp. Vårt förslag till hur den övergångsvisa garantipensionen skall bestäm- mas vid partiellt uttag utgår således inte från gällande SGA-bestämmel- ser. Förslaget att exempelvis halv garantipension skall motsvara hälften av hel förmån kan innebära en försämring för många av de pensionärer som vid omläggningen uppbär halv pension. De kan efter övergången till övergångsvis garantipension komma att få en lägre inkomst efter skatt. Enligt senast tillgängliga statistik uppbär 256 personer i och 12 personer i åldrarna partiell ålderspension. Re- geringen anser, i likhet med vad som framförts av i , att det är viktigt att pensionärerna informeras om att omräkningen vid partiellt pensionsuttag kan innebära sänkt inkomst efter skatt. Det är också viktigt att klargöra att denna försämring endast är knuten till ett pågående partiellt uttag, dvs. den har ingen effekt på ett senare helt uttag av pension. 8 Samordning vid förekomst av yrkesskadelivräntor 8.1 Inledning Yrkesskadelivränta samordnas med ålderspension genom att pen- sionen minskas enligt vissa regler. Vidare gäller att det särskilda grund- avdraget, SGA, fastställs med ledning av delvis andra inkomster än vad som gäller för övriga ålderspensionärer. I detta avsnitt föreslås att dagens samordningsbestämmelser huvudsakligen överförs till det nya systemet med tilläggspension och övergångsvis garantipension vad gäller de per- soner som är födda eller tidigare och som uppbar både ålderspension och yrkesskadelivräntan. För övriga föreslås samma samordningsreglerna som gäller för personer som är födda eller . 8.2 Samordningsbestämmelser vid förekomst av yrkesskadelivräntor Regeringens förslag och bedömning: Vid förekomst av yrkesskade- livränta skall de samordningsbestämmelser som finns i 12 kap. 9 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad pension tillämpas för personer som är födda eller tidigare och som inte har omfattats av samordningsbestämmelserna enligt AFL före utgången av . För de personer som jämte ålderspension uppbär egen yrkesskade- livränta skall tilläggspensionen, enligt lagen om in- komstgrundad pension, minskas vid utbetalning med ett förutbestämt fast belopp. Minskningsbeloppet skall beräknas som skillnaden mellan beviljad och utbetald ålderspension från folkpensionering och ATP . För de personer som jämte ålderspension uppbär yrkesskadelivränta till efterlevande bör änkepensionen enligt lagen om efterlevandepension minskas vid utbetalning med ett förutbestämt fast belopp. Minskningsbeloppet bör beräknas som skillnaden mellan å ena sidan beviljad ålderspension och änkepension , å andra sidan utbetald ålderspension och änkepension vid samma tid- punkt. Om yrkesskadelivräntan minskas skall det förutbestämda belopp som minskar tilläggspensionen eller änkepensionen reduceras pro- centuellt lika mycket. För den som jämte ålderspension uppbär yrkes- skadelivränta skall den utbetalda tilläggspensionen efter minskningen ingå i beräkningsunderlaget. I beräkningsunderlaget bör också den ut- betalda änkepensionen efter minskningen ingå. De belopp som mot- svarar pensionstillskott och 40-delsberäknad folkpension skall beräk- nas med ledning av beviljad tilläggspension och änkepension. Beräkningsunderlaget för den som jämte ålderspension i decem- ber 2002 uppbär yrkesskadelivränta skall lägst uppgå till ett belopp som motsvarar den folkpension och det pensionstillskott som skulle ha utgetts enligt gällande regler, om ingen samordning med yrkesskadelivränta hade skett. Vid beräkningen skall det belopp som motsvarar den ATP som enligt dagens regler skulle ha reducerat pensionstillskottet likställas med pensionstillskott. Beräkningsunderlaget för en person som jämte ålderspension upp- bär yrkesskadelivränta skall räknas upp enligt samma regler som skall gälla för övriga pensionärer. Den övergångsvisa garantipensionen skall beräknas genom att den tilläggspension, den änkepension, den tjänstepension och den utländ- ska pension som ingår i beräkningsunderlaget dras av från det upp- räknade beräkningsunderlaget. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att samordningen skall ske på samma sätt som gäller innebärande samordning med de fik- tiva belopp som skall ingå i beräkningsunderlaget. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa påtalar att det fortfarande finns ett antal personer med folkpension och yrkesskadelivränta som med stöd av 18 § andra stycket lagen (1962:382) om införande av lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) samt övergångsbestämmelserna till ändringen (1967:201) i 11 § samma lag uppbär en högre folkpension än de annars skulle gjort. läns allmänna försäkringskassa anför att vid beräkning av övergångsvis garantipension för de som har yrkesskadeliv- ränta skall reglerna i 4 kap 5 § lagen (1998:702) om garantipension gälla. Kassan framför även att utredningen inte berör hur samordningen skall ske vad gäller den yrkesskadelivränta som inte kan samordnas med tilläggspension utan endast med folkpension. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Arbetsskador eller därmed jämförliga skador regleras i lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring och i lagen (1977:265) om statlig personskadeskydd. Båda dessa lagar trädde i kraft . Ersättning för skador som inträffat under äldre författningarnas giltighetstid, dvs. 1977, regleras emellertid alltjämt i dessa författningar. Ersättning i form av livränta utbetalas således fortfarande, eller kan komma att utbetalas enligt ett stort antal äldre, i de flesta fall upphävda, författningar om obligatorisk försäkring för yrkesskador. Eftersom huvuddelen av dessa livräntor utges enligt lag om yrkesskadeförsäkring har samlings- begreppet för dessa kommit att bli yrkesskadelivräntor. Benämningen yrkesskadelivräntor gäller även livräntor som utgör ersättning för skador som uppstått i andra sammanhang än under yrkesutövning. Som ett exempel på detta kan nämnas personer som skadats under fullgörande av värnplikt eller i samband med vissa utbildningar. Förutom ersättning för inkomstbortfall på grund av bestående förlust eller nedsättning av arbetsförmåga kan yrkesskadelivräntor även inne- fatta viss ersättning för lyte och men samt för kostnader för vård, hjälp- medel m.m. Enligt nuvarande bestämmelser uppgår det maximala årsbeloppet för en yrkesskadelivränta i form av egenlivränta till 3,78 prisbasbelopp. Yrkesskadelivräntan reduceras efter ålderspensioneringen till tre fjärdedelar av det tidigare beviljade beloppet. Beträffande skador som inträffat före sker denna reduktion fr.o.m. den månad den skadade fyller . Har skadan visat sig först efter reduceras livräntan fr.o.m. den månad då den skadade fyller . Det maximala livräntebeloppet för de flesta pensionärerna är således 2,84 prisbasbelopp, vilket motsvarar . Flertalet av de ersättningar som betalas ut är dock betydligt lägre. Av tabell 8.1 framgår att bland de personer som är födda eller tidigare hade 56 356 personer beviljad yrkesskadelivränta i form av egenlivränta . Övervägande delen, 49 460 personer, hade ersättningar om högst . utbetala- des efterlevandelivränta till 3 833 personer. Flertalet av dessa ersätt- ningar var . Detta framgår av tabell 8.2. Tabell 8.1 Antalet personer födda eller tidigare med yrkesskadeliv- ränta i form av egenlivränta med fördelning efter ersättningens storlek. Ersättning i kronor Antalet kvinnor Antalet män Samtliga 1 15 000 3 847 45 613 49 460 15 001 30 000 564 3 710 4 274 30 001 45 000 175 858 1 Samtliga 4 771 51 585 56 356 Källa: Tabell 8.2 Antalet personer födda eller tidigare med yrkesskadeliv- ränta i form av efterlevandelivränta med fördelning efter ersättningens stor- lek. Ersättning i kronor Antalet personer 1 15 000 500 15 001 30 000 944 30 001 45 000 1 394 45 001 60 000 843 60 001 75 000 152 Samtliga 3 833 Källa: Gällande samordningsbestämmelser Redan vid införandet av det offentliga pensionssystemet ansågs det att den pensionsberättigade skulle överkompenserats om såväl yrkesskade- livräntan som ålderspensionen skulle utbetalats ograverad. Den nu gällande regeln om samordning mellan yrkesskadelivränta och pension finns i 17 kap. 2 § AFL. Vid lagens tillkomst ansågs att reduktion av yrkesskadelivränta, vad gäller äldre skadefall, inte lagligen kunde ske genom retroaktiv ändring av den vid skadans inträffande gällande lag- stiftningen om yrkesskadeförsäkringen. Samordningsbestämmelserna i bygger därför på en reduktion av folkpension, pensionstillskott samt ATP i form av ålderspension och änkepension i form av ATP. Samord- ningen sker när ålderspensionen betalas ut. Yrkesskadelivräntor utgör inte pensionsgrundande inkomst. Enligt 23 § promulgationslagen till AFL kan ATP i form av förtidspension inte heller utges i anledning av pensionsfall som inträffat före . Personer som skadats före detta datum har således inte kunnat kompenseras i ålderspensionshänseende av en kontinuerlig omvandling av antagandepoäng till ATP-poäng. Samordningen mellan pensionsutbe- talningar och utbetalningen av livräntor har därför utformats på ett sådant sätt att hänsyn har tagits till dels intresset av att undvika överkompensa- tion, dels att de som drabbats av yrkesskador eller motsvarande ofta däri- genom helt eller delvis betagits möjligheten att tjäna in ATP. De gällande samordningsbestämmelserna innebär att avdrag på ålders- pension i form av ATP och folkpension och pensionstillskott skall göras med tre fjärdedelar av en egenlivränta. Minskningen skall i första hand göras på ATP, i andra hand på pensionstillskottet och i sista hand på folkpensionens huvudförmån. Avdrag på ATP får dock inte ske om yrkesskadan inträffat innan den skadade tillgodoräknat sig pensions- poäng . Med stöd av lagen (1962: 382) om införande av AFL, kan folkpensionen minskas med ett förutbestämt fast belopp. Efterlevandelivränta samordnas med den egna folkpensionen i form av ålderspension och med ATP i form av änkepension. Alla pensionsberättigade har dock, oavsett samordning, rätt att behålla tre fjärdedelar av folkpensionen och pensionstillskottet. När avdrag på ATP får göras tillämpas denna bestämmelse så att pensionstillskottet be- räknas utifrån den ATP som faktiskt betalas ut, dvs. efter att ATP sam- ordnats med yrkesskadelivräntan. Är livräntan större än ATP skall det överskjutande beloppet samordnas med det sålunda beräknade pen- sionstillskottet till dess garantibeloppet träder in. Beskattning av ålderspension och livränta Principerna för beräkning av SGA vid ålderspensioneringen framgår av avsnitt 4. Reglerna är i stora delar desamma även när den pensionsberät- tigade har rätt till yrkesskadelivränta. Reglerna är också desamma oavsett om yrkesskadelivräntan har minskat ATP eller inte, eller om folkpensio- nen har minskats med ett förutbestämt fast belopp. Utgångsläget i beräk- ningen skall vara den nivå för folkpensionen och pensionstillskottet som gäller för den person som inte har livränta. Detta innebär att det högsta möjliga SGA, även när den pensionsberättigade med ålders- pensionen uppbär livränta, är 1,529 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,354 prisbasbelopp för en gift. SGA avtrappas mot den faktiskt ut- betalda pension som överstiger de nämnda beloppen. Avdraget reduceras inte med hänsyn till livräntan. Detta innebär bl.a. att rätt till SGA före- ligger även vid höga inkomster. De gällande bestämmelserna innebär även att SGA kan bli större än den sammanlagda utbetalda pensionen efter det att denna har reducerats med hänsyn till yrkesskadelivräntan. Detta inträffar t.ex. om pensionären inte har någon ATP eller om ATP är lägre än yrkesskadelivräntan. I dessa fall gäller att SGA medges med det högre beloppet. I princip blir då även livräntan en skattefri förmån till ett belopp som motsvarar skillna- den mellan SGA och den utbetalda ålderspensionen. Samordning 2003 om pensionen och livräntan har samordnats Också efter införandet av den övergångsvisa garantipensionen skall det finnas regler för samordning mellan ålderspensionen och yrkesskadeliv- räntan. För de ålderspensionärer som är födda gäller att ålderspensionen vid utbetalning skall minskas med ett belopp som mot- svarar tre fjärdedelar av den del av livräntan som överstiger en sjättedels basbelopp. Minskningen skall i första hand göras på garantipensionen och därefter på inkomstpensionen och tilläggspensionen. En pensionsbe- rättigad som är gift har dock alltid rätt till en sammanlagd ålderspension inklusive premiepension på av prisbasbeloppet . Motsvarande belopp för en ensamstående ålderspensionär är av prisbasbeloppet . Samordningsbestämmelserna i det reformerade systemet avviker i väsentlig mån från de gällande bestämmelserna, genom att garanti- pensionen alltid beräknas före samordning. Beräkningen av pensionstill- skottet och SGA-beräkningarna i dagens system baseras däremot på pen- sionen efter samordning. Om samma samordningsbestämmelser skulle gälla för de personer som är födda eller tidigare som gäller för de yngre generationerna, så som framförts av läns allmänna försäkringskassa, skulle vissa av de pensionärer som har rätt till SGA i dagens system inte medges övergångsvis garantipension. Dessa pensio- närer skulle få en sänkning av nettopensionen efter omläggningen. Full kompensation skulle inte heller ges till de pensionärer vars ATP efter samordningen med yrkesskadelivräntan berättigar till pensionstillskott. Införandet av ett helt nytt ålderspensionssystem ger en möjlighet till justeringar av såväl eventuella orättvisor som förekommande överkom- pensation. Detta kan göras då endast ett ytterst litet antal har börjat upp- bära ålderspension före reformens ikraftträdande. När det gäller pensio- närer som redan vid införandet har uppnått pensionsåldern och vars pen- sion därvid samordnas med yrkesskadelivränta är det regeringens upp- fattning att de grunder för samordningen som tillämpades när det utgåen- de pensionsbeloppet bestämdes alltjämt bör gälla. Det förslag som utredningen har lämnat innebär att dagens samord- ningsbestämmelser och skatteregler i varje detalj översätts till en garanti- pensionsförmån. En sådan omräkning är mycket komplicerad och därför sannolikt svår att förstå för de berörda pensionärerna. Förslaget innebär bland annat delvis att samordning skulle ske med de fiktiva belopp som ingår i beräkningsunderlaget, delvis att livräntan skulle samordnas med en verklig förmån i form av tilläggspension enligt LIP. Regeringens uppfattning är att det redan komplicerade systemet inte bör försvåras ytterligare. Dels mot bakgrund av detta, dels av administ- rativa skäl föreslås i stället en annan lösning för samordningen mellan ålderspension och yrkesskadelivränta. Vad gäller de pensionärer vars egenlivränta och ålderspension har beviljats föreslås att tilläggspensionen enligt LIP vid utbetalning skall minskas med ett förut- bestämt fast belopp. Minskningsbeloppet skall därvid beräknas som skill- naden mellan beviljad och utbetald ålderspension . Vidare är regeringens bedömning att samordningen mellan ålderspen- sion och änkepension och efterlevandelivränta bör ske på motsvarande sätt om pensionsförmånerna redan före ikraftträdandet samordnas med efterlevandelivränta. Änkepensionen enligt lagen om efterlevandepension bör därvid minskas med ett fast belopp som motsvarar skillnaden mellan beviljad pension från ålders- samt änkepensioneringen sammantaget och motsvarande utbetalda förmåner . I vissa fall innebär regeringens förslag att någon reduktion av pensio- nen inte skall ske. Detta gäller de fall där det endast sker en omfördelning mellan den enskildas ATP och pensionstillskott. Inte heller skall pensionen minskas om den enskilda pensionären helt saknar ATP och därför inte kommer att få någon tilläggspension från LIP. Den övergångsvisa garantipensionen för de personer som i decem- ber 2002 uppbar både livränta och ålderspension skall baseras på pensionsinkomster efter att dessa har samordnats med yrkesskadelivränta enligt ovan. Detta skall ske genom att det i beräkningsunderlaget skall ingå den utbetalda tilläggspensionen, dvs. efter minskning med hänsyn till livränta. De fiktiva belopp som i beräkningsunderlaget skall motsvara eventuellt pensionstillskott och 40-dels beräknad folkpension skall däre- mot beräknas med ledning av den beviljade tilläggspensionen, dvs innan tilläggspensionen har minskats med hänsyn till yrkesskadelivränta.