prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen har vidare slopat det obligatoriska uppgiftslämnandet om sjukfrånvaro till för småföretag, genomfört lättnader i beviljandet av F-skattsedel och slopat kravet på licens och tillstånd i den form som återfanns i den nu upphävda datalagen. Ett omfattande arbete bedrivs också för att förenkla tullprocedurerna i linje med delegationens förslag. Regeringen har dessutom tidigare aviserat att förseningsavgiften vid för sent inlämnad deklaration bör differentieras. Ett förslag kommer att läggas som bättre anpassas efter de små företagens förutsättningar. Regeringen har också genomfört det förslag som delegationen lämnat angående regler för uppställande av resultaträkning i årsredovisningen. Reglerna har ändrats så att det inte längre krävs konkurrensskäl och dispens från PRV för att använda en förkortad resultaträkning. Vad gäller delegationens förslag om förenklad redovisning och självdeklaration för egenföretagare kommer regeringen att ta ställning till förslag om en kontantmetod för småföretagare (1999:28). På flera områden pågår utredningar som bör avvaktas innan regeringen slutligt kan ta ställning till Småföretagsdelegationens förslag. Det gäller t.ex. förslag om att förenkla reglerna för redovisning av alkohol för restauranger och förslag om att genomföra lättnader i reglerna för skattetillägg vid periodiseringsfel. Myndigheters information och service Småföretagsdelegationen har föreslagit en rad åtgärder för att förbättra myndigheternas information och service till företag. Delegationen anser att myndigheternas attityder, kvalitet och kompetens bör förbättras. Regeringen delar delegationens uppfattning och har därför vidtagit flera åtgärder inom detta område. Genom en återkommande kundundersökning påbörjas en process som successivt skall förbättra myndigheternas information och service till företagen. Undersökningen, som riktas till utvalda myndigheters företagskunder, skall visa hur myndigheterna uppfyller sin uppgift vad gäller att lämna god information och service. Regeringen har vidare tagit beslut om att dessa myndigheter skall åtgärda de brister som framkommer i undersökningen. Resultatet skall följas upp och redovisas i myndigheternas årsredovisningar. Undersökningen skall också kunna användas för benchmarking. Myndigheterna måste i större utsträckning ge snabb och korrekt service och informera om regelförändringar som berör individer och företag. Inom många myndigheter pågår ett omfattande arbete med att förbättra information och service. Regeringen har dessutom i regleringsbreven gett flera myndigheter i uppgift att föreslå åtgärder för att korta sina handläggningstider. Detta arbete följs upp . En annan åtgärd som initierats för att förbättra myndigheternas service är obligatoriskt öppethållande under klämdagar. Regeringen har dessutom gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga och föreslå åtgärder för att förenkla tillståndsgivningen hos olika myndigheter. I Statskontorets uppdrag ingår att ta fram förslag på olika områden där det skulle vara lämpligt att pröva att införa bindande löften om handläggningstid och att ersätta tillståndsprövning med enbart en anmälan till ansvarig myndighet. Småföretagsdelegationen har föreslagit att myndigheterna skall samverka mer och att uppgifter endast skall behöva lämnas av företag till myndigheter en gång. I linje med detta föreslås också att urvalet av små och medelstora företag vid uppgiftslämnande till SCB minskas och att fastighetsägare inte skall behöva lämna uppgifter till det s.k. lägenhetsregistret. Regeringen har gett PRV och Statskontoret ett omfattande uppdrag att utforma ett samordnat uppgiftskravregister för företagsdata. Målet är att väsentligt minska företagens uppgiftslämnande till olika myndigheter. Företagen skall i så stor utsträckning som möjligt endast behöva lämna en och samma uppgift till myndigheter en gång. Regeringen reserverar redan nu för detta ändamål och avser att efter PRV:s första redovisning återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med ytterligare medel. Arbetet beräknas leda till avsevärda förenklingar för mindre företag. lanserades en bred satsning på utbildning och information om kooperativt företagande. Regeringen har också satsat ca 8 miljoner på att öka informationen och rådgivningen till invandrarföretagare. Småföretagsdelegationen har föreslagit att staten skall ansvara för ett Internetbaserat informationssystem samt en skriftlig handledning för företagare. Det finns flera olika aktörer som verkar för det som småföretagsdelegationen vill uppnå. erbjuder exempelvis via Startlinjen kostnadsfri service och information till personer som vill starta och driva en egen rörelse. Startlinjen har bl.a. utvidgat sin service på Internet genom en utökad webbtjänst för nyföretagare. Regeringen delar delegationens bedömning av betydelsen av åtgärder för att förbättra informationen till småföretagare och har i vårpropositionen avsatt medel för satsningar på information om företagande till blivande och befintliga företagare. genomför en kartläggning av vilken information riktad till blivande och befintliga företagare som finns på Internet. När kartläggningen avslutats kommer regeringen att besluta om hur de avsatta medlen skall användas. Delegationen har också föreslagit åtgärder för snabbare patent och patentskydd för enklare uppfinningar. Regeringen har gett PRV i uppdrag att fortlöpande komma med förslag på vilka åtgärder verket avser att genomföra för att med bibehållen kvalitet och tillförlitlighet förkorta handläggningstiderna för patent . När det gäller patentskydd för enklare uppfinningar pågår inom EU ett arbete för att harmonisera reglerna kring bruksmönsterskydd och för att utforma ett direktiv på området. Ett av Småföretagsdelegationens förslag är att införa ett enhetligt beräkningsunderlag för ersättning i de allmänna försäkringarna. Regeringen anser inte att det finns skäl att föreslå förändringar som påverkar grunden för arbetsskadeförsäkringen utan att göra en omprövning av försäkringen i sin helhet. Några förslag från delegationen rör kommunala servicefrågor som enligt regeringens uppfattning i första hand bör hanteras av respektive kommun och inte av regeringen. Det gäller förslag om informations- och samrådsplikt för kommuner och andra aktörer med berörda näringsidkare vid markarbeten, utformandet av näringslivsprogram i landets kommuner och krav på Internetansluten dator på bibliotek eller näringslivskontor i varje kommun. Kapitalförsörjning och vissa skattefrågor En väl fungerande riskkapitalförsörjning för små och medelstora företag är en förutsättning för tillväxt. Regeringen delar Småföretagsdelegationens bedömning att det finns anledning att pröva ytterligare åtgärder för att förbättra kapitalförsörjningen för mindre företag. Den svenska riskkapitalmarknaden har utvecklats positivt , men fortfarande finns brister när det gäller små företags möjligheter att erhålla riskfinansiering. Genom avtal mellan och skapas möjlighet för svenska småföretag att erhålla ett tillskott av riskvillig finansiering. kommer, inom ramen för bolagets ekonomiska mål, att kunna utöka sin upplåning till småföretag med ca . Småföretagsdelegationen har föreslagit att avsättningsmöjligheterna till periodiseringsfond bör utökas. Regeringen lägger i årets budgetproposition förslag på en förstärkning av reserveringsmöjligheterna för företag. En höjning görs för samtliga företag fr.o.m. . Dessutom förlängs tiden för hur länge periodiseringsfonderna får behållas innan beskattning utlöses, från fem till . Regeringen har, som småföretagsdelegationen föreslagit, avskaffat den s.k. 5%-regeln för försäkringsbolag. Regeringen kommer att ta ställning till motsvarande regel för banker och påbörja en översyn av lagstiftningen för värdepappersfonder. Den arbetsgrupp som tillsattes av regeringen för att gå igenom Småföretagsdelegationens förslag gjorde bedömningen att förslagen om ett s.k. småföretagarkonto och om statliga garantier till särskilda riskkapitalbolag inte bör införas. Regeringen delar denna uppfattning. Det föreslagna småföretagarkontot har alltför många brister och avviker på flera punkter från skattesystemets nuvarande uppbyggnad. Regeringen föreslår istället andra åtgärder, som exempelvis utvidgade reserveringsmöjligheter för företag, för att minska de problem med kapitalförsörjningen som delegationen lyft fram. När det gäller statliga garantier till särskilda riskkapitalbolag är regeringen tveksam till att nu införa nya garantisystem till särskilt utvalda riskkapitalbolag. Detta särskilt mot bakgrund av att det pågår en översyn av de statliga aktörernas insatser inom näringspolitiken. Inte heller är förslagen om nätverkslån och lån med statliga garantier till andra organ än banker prioriterade. Regeringen är öppen för att pröva olika alternativa åtgärder för att förbättra kapitalförsörjningen för småföretagen. Ytterligare analyser behövs dock innan eventuella åtgärder kan vidtas. Detta gäller främst delegationens förslag rörande kedjebeskattning av riskkapitalbolag. Småföretagsdelegationen har föreslagit att en regional försöksverksamhet införs med sänkt skatt för hushållsnära tjänster. Regeringen menar att en regionalt avgränsad försöksverksamhet - i förhållande till mer generellt inriktade åtgärder - har ett antal väsentliga svagheter. En regional avgränsning skulle exempelvis oundvikligen skapa en rad gränsdragningsproblem. Konkurrensfrågor Småföretagsdelegationens förslag inom konkurrensområdet avser främst frågor om bättre konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat näringsverksamhet och möjligheterna för småföretag att genom avreglering och ett effektivt regelverk på upphandlingsområdet komma in på nya marknader. Eftersom offentlig och privat näringsverksamhet skiljer sig i grunden finns ibland en risk för konkurrenssnedvridning när offentliga och privata aktörer möts på marknaden. Offentlig näringsverksamhet kan slå ut arbetstillfällen eller hindra tillväxtmöjligheterna i den privata sektorn. Småföretagsdelegationen har mot den bakgrunden bl.a. föreslagit att det skall vara möjligt för företag att vända sig till en oberoende instans för att få klagomål mot såväl statlig som näringsverksamhet prövade. Vidare menar delegationen att möjligheterna bör förbättras för företag att överklaga kommunala beslut som rör näringsverksamhet. Delegationen föreslår dels att offentliga regleringar inom vissa särskilt angivna områden bör avvecklas så att verksamheten utsätts för konkurrens, dels att regelverket och myndighetstillsynen på upphandlingsområdet effektiviseras. Regeringen delar delegationens bedömning att det är angeläget att undanröja alla kvarvarande konkurrenshinder mellan privat och offentlig sektor och att småföretagens konkurrensförutsättningar behöver stärkas genom att nya marknader öppnas för konkurrens och genom ett effektivt system för offentlig upphandling. En ökad konkurrens stärker innovationsförmågan och pressar kostnader och priser. Ett antal åtgärder har därför vidtagits sedan delegationen lagt sina förslag, inom bl.a. följande områden. För att minska risken för konkurrenssnedvridningar mellan offentliga och privata aktörer inrättades ett partssammansatt prövningsorgan - Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Rådet, som bedrivs som en treårig försöksverksamhet, har till uppgift att behandla klagomål om konkurrenssnedvridningar och att försöka nå en samsyn om de långsiktiga spelreglerna på området. Regeringen har vidare tagit upp överläggningar med om formerna för näringsverksamhet på konkurrensutsatta marknader. Diskussionerna med förbunden kommer att fortsätta, i ett försök att nå en samsyn om utformningen av en långsiktig konkurrenspolicy och en strategi i frågan om sanktioner mot överträdelser av kommunala regler och principer med konkurrenshämmande effekter inom ramen för marknadsrättslig, kommunalrättslig eller annan lagstiftning. Regeringen har vidare, när det gäller den statliga sektorns näringsverksamhet, givit Statskontoret i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder mot konkurrenssnedvridande effekter av konkurrensutsatt verksamhet i den statliga sektorn. Uppdraget skall redovisas våren . När det gäller frågor om offentlig upphandling har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att utreda organisationen av () och vilken roll samt vilka uppgifter nämnden bör ha enligt lagen om offentlig upphandling (). I uppgifterna ingår att överväga frågan om talerätt för myndighet eller företrädare för berörda företag, upphandlingar under de s.k. tröskelvärdena samt bestämmelserna i om skadestånd. I syfte att öppna nya marknader för konkurrens har etableringsbegränsningar på flera områden avvecklats. Sedan den l har skadlighetsprövningen tagits bort för långväga linjetrafik med buss och etableringsfrihet råder numer. Vidare har tandvårdsstödet reformerats på så sätt att den etableringsprövning som gällt för tandläkare slopats och ersatts med en anmälan till för registrering av vårdgivare. Med vårdgivare avses ett företag som bedriver tandvård eller den landstingsdrivna vården. Inom vårdområdet har vidare tagits initiativ till fritt tandläkarval i barn- och ungdomstandvården. Principen om fritt tandläkarval gäller för personer och är reglerad i den allmänna tandvårdsförsäkringen. har härutöver gått ut med en allmän uppmaning till landstingen att införa fritt val även i barn- och ungdomstandvården. Regeringen ser därmed f.n. inga skäl för staten att driva frågan om lagstiftning på området. Kompetensutveckling och samverkan mellan småföretag god matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens är en grundläggande förutsättning för näringslivets utveckling och därmed för tillväxtpolitiken. Regeringen delar Småföretagsdelegationens uppfattning att nya system och metoder för att underlätta kompetensförsörjningen skall utgå från företagens behov och undvika att snedvrida konkurrensen. En generell höjning av kompetensnivån gagnar individ, företag och den svenska arbetsmarknaden som helhet. Arbetsgivaren har det primära ansvaret för verksamhetsrelaterad kompetensutveckling. Det är arbetstagarens ansvar att bidra till att sådan kompetensutveckling kommer till stånd och att styra över sin egen utveckling, inte minst för att främja sin anställningsbarhet. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition att inom ramen för Socialfondens mål 3 avsätta som stimulans för verksamhetsrelaterad kompetensutveckling . Småföretagsdelegationen har föreslagit att en utredning ges i uppgift att ta fram ett förslag till ett system för individuella kompetenskonton. Regeringen föreslår att och avsätts i form av reducerad skatt för att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Formerna för kompetensutveckling i arbetslivet får övervägas i särskild ordning. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att föreslå hur kompetensutvecklingen kan utformas. Delegationen har inom kompetensområdet lämnat förslag som är inriktade på informations- och rådgivningsinsatser till företagare. Det finns också förslag om konsultbank på Internet, frivilliga rådgivare med specialistkompetens samt information om extern kompetens, såsom mentorer och styrelsemedlemmar. Förslagen inom kompetensområdet täcks till viss del av statliga och/eller privata aktörer. Till exempel arbetar med förmedling av mentorer och externa styrelseledamöter till små och medelstora företag. I linje med delegationens förslag har regeringen också ekonomiska vårproposition redovisat att informationen om företagande till blivande och verksamma företagare skall förstärkas. Regeringen kommer dessutom att utveckla nya former för kontakter med småföretag. Småföretagsdelegationen föreslår att ett nationellt virtuellt utbildningscentrum inrättas. På regional nivå har ett liknande projekt påbörjats, men ett projekt på nationell nivå är enligt regeringens bedömning inte prioriterat. Delegationen föreslår vidare ett nationellt ramkoncept med akademiker på öppet köp , som skall utformas och bedrivas av intresserade högskolor och andra institutioner i kontakt med företag. Målet är att öka rekryteringen av akademiker till små och medelstora företag och få företagarna intresserade av att anställa akademiker. finns möjligheter för små och medelstora företag att ta emot akademikerpraktikanter, dels som en del av utbildningen och dels som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det finns även privata aktörer som specialiserat sig på att mäkla projekt och examensarbeten. Högskolor och universitet skall dessutom enligt den s.k. tredje uppgiften ha ett nära samarbete med det omgivande samhället. Istället för att tillskapa ytterligare aktörer på området har regeringen, liksom delegationen föreslagit och som tidigare nämnts, tillsatt en utredning av de befintliga stödorganisationerna och vilka roller de skall ha. Utredningen skall bl.a., utifrån ett efterfrågeperspektiv, ge förslag till framtida statliga insatser för att främja tillväxt bland småföretag. Som delegationen föreslår ingår såväl som Lokala kooperativa utvecklingscentra i översynen. Även förslaget att kooperativa frågor samordnas med övriga småföretagsfrågor i har tillgodosetts genom bildandet av . Delegationen föreslår vidare att regeringen skall avsätta resurser för att stimulera forskning om småföretagssamverkan. bedrivs forskning inom området entreprenörskap och småföretagande. Detta sker bl.a. på för småföretagsforskning, samt på universitet och högskolor. driver också ett projekt i för att stimulera nätverkssamarbete i regionen. Småföretagsdelegationen presenterar förslag för ökad företagssamverkan som berör regionala och lokala nivåer. Dessa ligger i linje med det arbete som bedrivs inom de regionala tillväxtavtalen. Avtalen syftar bl.a. till att uppnå effektivare samordning mellan statliga och privata aktörer, där det lokala näringslivets engagemang är en grundläggande förutsättning för ett bra resultat. Ett lyckat exempel där näringslivet haft stort inflytande över genomförandet är arbetet med Mål 4. En undersökning har visat att ju mer inflytande näringslivsrepresentanterna har över utformningen av programmen, desto mer positiva till medverkan tenderar de att vara. Delegationen har föreslagit att det, inom ramen för existerande organisationer, skapas speciella stödresurser för att utveckla företagarkompetens och samverkan inom kultur- och vård- och omsorgssektorn. Det finns ett flertal aktörer som bistår med information och rådgivning kring nyföretagande. lanseras en nationell informationssatsning om kooperativt företagande som kan medverka till att fler kooperativa företag startas, inte minst inom vård- och omsorgssektorn. planerar regeringen inga ytterligare åtgärder på området. Småföretagsdelegationen föreslår också en för att öka småföretagens kunskaper på området. Regeringen anser att detta är ett viktigt område och avser att undersöka behovet av åtgärder som syftar till att stödja de mindre företagens IT-kompetens. Arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar kommer att behandlas av den utredning om arbetslivsinriktad rehabilitering som tillsatts av . I utredningens uppdrag ingår att klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. Utredningen skall redovisa förslag . Utsläpp från internationell flyg- och sjöfart ingår ej. Lagen omtryckt 1999:578. Senaste lydelse 1998:564. Senaste lydelse 1997:105. Senaste lydelse 1998:131. Fram till fanns det tre kvotregioner. Region 1 motsvarade stödområdena 1, 2a och 2b, region 2 stödområdena 3 och 4 och region 3 övriga landet. Senaste lydelse av nuvarnade 5 § 1995:1725 Prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 20