prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Den höjning som engångsvis föreslås avseende anslaget avser att täcka kostnadsökningar som i huvudsak beror på att kostnader för datadrift och utveckling har ökat mer än beräknat. Större besparingar har inte kunna genomföras på grund av att de flesta kostnader är svåra att påverka på kort sikt. Höjningen finaniseras inom utgiftsområdets ram. Effekten av finansieringsåtgärderna bedöms inte påverka dessa verksamheters nuvarande omfattning. 5.3.13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid H1 Centrala museer: Myndigheter I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Finansiering sker genom indragning av från det under elfte huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget B13 Sysselsättningsinsatser på kulturområdet. Skälen för regeringens förslag: Statens musiksamlingar har detta budgetåret ett anslag på . överfördes Svenskt visarkiv från till Statens musiksamlingar. För att underlätta genomförandet av denna förändring av huvudmannaskap bör åtgärder vidtas för anknytning till nuvarande IT-system i Statens musiksamlingar, anknytning till ny telefonväxel, information m.m. Finansiering sker genom indragning av medel från anslaget 1995/96 B14 Sysselsättningsinsatser på kulturområdet. I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget E2 Presstöd under utgiftsområde 1 minskas anslaget I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och med . I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget E2 Presstöd under utgiftsområde 1 minskas anslaget I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete med . 5.3.14 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande A7 Byggforskning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget C1 under utgiftsområde 24 Näringsliv minskas anslaget A7 Byggforskning med . A11 Bonusränta för ungdomsbosparande I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A11 Bonusränta för ungdomsbosparande ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B4 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Lagen om ungdomsbosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från det sparandet påbörjades. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut när kontoinnehavaren begär det. blev utbetalningarna av bonus- ränta för ungdomsbosparande större än vad som beräknats. De ökade utbetal- ningarna är en följd av att fler ungdomar än för- väntat avslutade sina konton och därmed gott- gjordes bonusräntan. Följden blev att hela anslagskrediten på anslaget A11 Bonusränta för ungdomsbosparande om utnytt- jades samt att anslaget överskreds med . Anslaget bör därför ökas med . För att finansiera detta föreslår regeringen att anslaget B4 Riks- gäldskontoret: Kostnader för upplåning och lå- neförvaltning inom utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning minskas med . Effekten av finansieringsåtgärden är bl.a. att marknadsföringsinsatser för ungdomsbosparandet dras ned. C1 Länsstyrelserna m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A4 : Banhållning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Som ett led i utbyggnaden av till en dubbelspårig järnväg, inledde 1992 ett tunnelbygge genom . stoppades tunnelbygget, sedan det visat sig att tätningsmedlet orsakat skador på människor, djur och natur. beviljade regeringen till för att hantera de extra arbetsinsatser som krävts av kommunen för att informera invånarna om giftet och den framtida hanteringen av bygget. i har begärt ytterligare för fortsatta informationsinsatser om bygget. Regeringen bedömer att dessa informationsinsatser är välbehövliga och föreslår att anslag A4 : Banhållning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med motsvarande belopp. 5.3.15 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter ökas med . Finansiering sker genom att regelförändringar genomförs inom åtgärden nedsättning av socialavgiften. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer nu att utgifterna på anslaget A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter kommer att uppgå till . Den ökade anslagsbelastningen beror bl.a. på att antalet stödberättigade ökat i jämförelse med vad som tidigare beräknats. Då föreslagna regelförändringar förutsätter lagstiftning kommer de dock inte att hinna träda i kraft före . Regelförändringarna kommer att medföra minskade utgifter . En del av medelsbehovet kan tillgodoses med ianspråktagande av anslagskredit men anslaget behöver också höjas. 5.3.16 Utgiftsområde 22 Kommunikationer A2 Väghållning och statsbidrag I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 : Administration minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: För att möjliggöra en ökad satsning på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder föreslår regeringen att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Finansiering sker genom en minskning av anslaget A1 : Administrationskostnader. Förslaget innebär att kan öka sina insatser med fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Minskningen av anslaget A1 kan ske till följd av rationaliseringar inom administration. A4 : Banhållning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 18 minskas anslaget A4 : Banhållning med . B4 Bidrag till sjöfarten I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B4 Bidrag till sjöfarten ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 : Administration minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Anslaget är . Anslaget är beräknat på en betydligt lägre nivå för bidraget till sociala avgifter än det som gäller fr.o.m. . Höjningen av bidraget till sjöfarten för sociala avgifter leder till att anslaget behöver ökas. B6 Vissa kostnader med anledning av förlisning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget B6 Vissa kostnader med anledning av förlisning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: tömdes på olja av miljöskäl. Tömningen genomfördes av finska myndigheter efter överenskommelse med . Myndigheterna kom vidare överens om att dela kostnaderna för saneringen. Den slutliga kostnaden för del uppgår till 6 617 729 , vilket motsvarar ca . 5.3.17 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . har regeringen ett bemyndigande på högst för ekonomiska förpliktelser med anledning av beslut om stöd. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , såvitt avser ramanslaget B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket, ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Från ramanslaget B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket sker utbetalningar för bl.a. stöd till mål 6 och mål 5b samt Leader II som löper över men där utbetalningar får ske t.o.m. . har regeringen i fråga om beslut om stöd inom anslaget ett bemyndigande på högst . De ackumulerade åtagandena ryms dock inte inom anvisad bemyndiganderam utan den behöver höjas med till totalt högst . B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte begärts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , såvitt avser anslaget B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: EG:s medfinansiering av stöd till biodlingen finansieras under ramanslaget B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Den svenska finansieringen anvisas under anslag E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt löper detta stödprogram under EU:s verksamhetsår, som avser till . För att under innevarande år kunna fatta beslut om stöd för biodlingen under EU:s verksamhetsår fordras bemyndigande att ingå förpliktelser som uppgår till högst för anslaget B15. D1 Främjande av rennäringen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansiering av höjningen av anslaget D3 under utgiftsområde 1 minskas anslaget engångsvis med . E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte begärts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , såvitt avser anslaget E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Den svenska finansieringen för stöd till biodlingen anvisas under anslag E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. EG:s medfinansiering anvisas under anslaget B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Enligt löper detta stödprogram under EU:s verksamhetsår, som avser till året därpå. För att under innevarande år kunna fatta beslut om stöd för biodlingen under EU:s verksamhetsår fordras bemyndigande att ingå förpliktelser som uppgår till högst för anslaget E3. Skyddsvärda skogsbiotoper m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag H5 Skogsvårdsavgiftsprojekt uppgående till anvisas för . Anslaget bör få disponeras för särskilda projekt som rör biotopskyddet i skog och för andra projekt som är av allmänt intresse för svenskt skogsbruk. Finansiering sker genom indragning av medel från det under tolfte huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget B6 Bidrag till skogsfröplantager med samt genom indragning av medel från det under utgiftsområde 23 för uppförda reservationsanslaget H2 Bidrag till skogsvård m.m. med . Anslagen motsvaras av inbetalda skogsvårdsavgiftsmedel. Skälen för regeringens förslag: I samband med skogspolitiska beslut slopades samtliga bidrag till skogsbruket utom vissa naturvårdsbidrag. Efter har det sålunda inte varit möjligt att bevilja nya sådana bidrag. hade emellertid omfattande utfästelser om bidrag gjorts, vilka skulle betalas ut när de aktuella åtgärderna blivit utförda och godkända av . De aktuella åtgärderna har i huvudsak slutförts. Vissa av ursprungligen planerade åtgärder kommer inte att utföras. Det återstår därför medel på det under tolfte huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget B6 Bidrag till skogsfröplantager och det under utgiftsområde 23 för uppförda reservationsanslaget H2 Bidrag till skogsvård m.m. Den sammanlagda reservationen uppgår till ca . Anslagen motsvarar inbetalda skogsvårdsavgiftsmedel. Skogsvårdsavgiften avskaffades i anslutning till skogspolitiska beslut. Återstående medel som då inte bedömdes vara intecknade anvisades för inventering av skyddsvärda skogsbiotoper och sumpskogar. Skogsvårdsavgiften som togs ut som en viss andel av skogsbruksvärdet skulle enligt beslut användas för bidrag till skogsbruket eller för åtgärder som var av allmänt intresse för skogsbruket. Mot denna bakgrund bör återstående medel på de båda äldreanslagen få användas för ändamål som överensstämmer med principerna för skogsvårdsavgifternas användning. Exempel på lämpliga sådana ändamål är särskilda projekt som rör bioptoskyddet i skog och andra projekt som är av allmänt intresse för svenskt skogsbruk, t.ex. sådana som rör de för framtidens skogsproduktion allvarliga viltskadorna. 5.3.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv A2 Småföretagsutveckling I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Småföretagsutveckling ökas med . Finansiering sker genom att anslaget , under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har gett () i uppdrag att utarbeta ett förslag till samordnat uppgiftskravregister för företagsdata. Syftet är bl.a. att minska företagens uppgiftsbörda till myndigheter och göra det möjligt för myndigheter att återanvända information. Registret kommer att beröra ett stort antal myndigheter. PRV och Statskontoret kommer att redovisa de totala kostnaderna för projektet. För att PRV skall ha möjlighet att redan nu inleda de första delarna av uppgiftskravregistret måste medel nu reserveras för en första fas av uppbyggnaden av registret. Regeringen avser att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen när de totala kostnaderna för registret är avrapporterade. Finansiering sker genom att anslaget , under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, minskas med . C1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A7 Byggforskning, under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Ett viktigt sätt att uppnå sänkta boende- och byggkostnader är att med olika medel stärka konkurrensen inom byggsektorn. Enligt regeringens uppfattning kan konkurrensen i byggsektorn främjas genom både generella och branschspecifika åtgärder. För att möjliggöra mer generella åtgärder vid sidan av mer riktade insatser samt för att täcka de utgifter som uppstår vid Byggkostnadsdelegationens efterarbete bör anslaget C1 höjas. Finansiering sker genom att anslaget A7 Byggforskning, under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, minskas med . E2 Exportfrämjande verksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E2 Exportfräm- jande verksamhet ökas med . Fi- nansieringen sker genom att anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: De små och medelstora företagen i den svenska exportindustrin möter på den internationella marknaden en intensifierad marknadspositionering från andra nationers aktörer. Det finns därför skäl för regeringen, att genom strategiska exportfrämjandeåtgärder medverka till att svenska spjutspetsområdens möjligheter till framgång inte går förlorade under den snabba utveckling som sker på tillväxtmarknaderna. Regeringen anser att ytterligare medel behövs för nämnda åtgärder. Finansiering sker genom att anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer minskas med . 6.1 Inledning I detta kapitel redovisas skatternas utveckling enligt tre olika redovisningsprinciper. Den periodiserade redovisningen, avsnitt 6.2, visar de skatter som är hänförliga till ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I avsnitt 6.3 redovisas skatterna enligt det nya nationalräkenskapssystemet. Dessa skatter utgör huvuddelen av den offentliga sektorns inkomster och påverkar därmed offentliga sektorns sparande. Skillnaden gentemot den periodiserade redovisningen är att skatterna inte periodiseras fullt ut samt att vissa avgifter i nationalräkenskaperna redovisas som skatter. En ytterligare skillnad är att en del av de skatter som finansierar avgiften till EU-budgeten inte redovisas som nationella skatter. I avsnitt 6.4 redovisas statsbudgetens inkomster som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. Skatternas utveckling enligt de olika redovisningsprinciperna framgår av tabell 6.1. De periodiserade skatterna ökar med . Den svaga utvecklingen förklaras till största delen av de skatteändringar regeringen avsierar i denna proposition. Den stora ökningen förklaras av bland annat ökade intäkter från fastighetsskatt, vilket beror på att omräkningsförfarandet återinförs. Prisutvecklingen på fastigheter för perioden 2000 får då fullt genomslag. Tabell 6.1 Offentliga sektorns skatter, periodiserad redovisning och redovisning enligt nationalräkenskaperna, samt statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent 1998 1999 2000 2001 2002 Offentlig sektor, periodiserade skatter 1 166 Årlig förändring procent 43 4,1 26 2,4 41 3,6 39 3,3 Offentlig sektor, enligt nationalräkensk aperna skatter övr. 998 139 1 137 1 021 134 1 155 1 056 133 1 189 1 081 131 1 212 1 124 129 1 253 Årlig förändring skatter procent 43 3,8 Statsbudgetens inkomster skatter övr. 656 71 727 Årlig förändring skatter procent -35 -5,7 33 5,0 Anm: Beloppen summerar ej alltid p.g.a avrundning. Skatterna enligt nationalräkenskaperna (NR) visar en annan utveckling mellan åren jämfört med de periodiserade skatterna. Den årsvisa utvecklingen uppgår till . Ökningen beror bland annat på stora slutregleringar till kommunerna samt att en del av de aviserade skatteändringarna får genomslag . Den stora ökningen beror främst på att effekten av omräkningsförfarandet påverkar NR-skatterna med eftersläpning. Statsbudgetens skatteinkomster minskar med . Nedgången beror främst på pensionsomläggningen och de föreslagna skatteändringarna. Pensionsomläggningen innebär att ytterligare förs över till pensionssystemet. påverkas både av stora slutregleringar av kommunalskatter samt av de föreslagna skatteändringarna. Den stora ökningen av övriga inkomster beror på planerade försäljningar av statligt aktieinnehav. 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 6.2.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i Bilaga 2, Svensk ekonomi. I beräkningarna har även hänsyn tagits till de regeländringar inom skatteområdet som regeringen lägger fram i denna proposition (se kapitel 8). I tabell 6.2 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till ekonomiska vårproposition. har både timlön och antal arbetade timmar reviderats upp. Den utbetalda lönesumman beräknas nu öka , vilket är högre jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Även för är upprevideringen relativt stor. Schablonmässigt innebär en ökning av lönesumman med en procentenhet att utbetalda löner ökar med och skatteintäkterna med . Hushållens konsumtionsutgifter har i löpande priser reviderats upp , vilket framförallt påverkar intäkterna från mervärdesskatt. Den något högre inflationstakten medför högre prisbasbelopp och höjda skiktgränser. Prisbasbeloppet påverkar utbetalda pensioner men även grundavdraget och det särskilda grundavdraget. De högre pensionerna ökar skatteintäkterna medan höjningen av skiktgränsen och grundavdragen minskar skatteintäkterna. Skiktgränsen har för justerats upp med jämfört med vårpropositionen. Den största delen av uppjusteringen, , förklaras av den i denna proposition föreslagna kompensationen för begränsningen av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften. Regeringen föreslår dessutom en ytterligare uppjustering med för att minska antalet personer som betalar statlig inkomstskatt. Resterande beror på inflationsskyddet och förändringen av konsumentprisindex. Tabell 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition (VP99) Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma och hushållens konsumtionsutgifter: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. 1999 2000 2001 2002 Timlön Diff. mot VP99 3,4 0,4 3,2 0,0 3,0 0,0 3,0 0,0 Arbetade timmar Diff. mot VP99 3,1 1,9 1,5 1,0 0,5 -0,3 0,2 -0,5 Utbet. mot VP99 5,9 1,7 4,6 0,9 3,5 -0,3 3,2 -0,5 Hushållens konsumtionsutgifte r i löpande priser Diff. 0,5 Prisbasbelopp Diff. mot VP99 36 400 0 36 600 100 37 000 200 37 600 300 Skiktgräns Diff. mot VP99 219 300 0 232 600 8 300 239 500 9 400 248 300 10 400 Övre skiktgräns Diff. mot VP99 360 000 0 374 000 5 800 385 200 7 500 393 700 8 900 I prognosen har hänsyn tagits till det preliminära taxeringsutfallet avseende . I jämförelse med vårpropositionen har en del nedjusteringar gjorts, framförallt vad gäller hushållens löner och ränteinkomster. Dessa nedjusteringar påverkar skattebaserna och får på så sätt genomslag på samtliga prognosår. I tabell 6.4 redovisas skatteintäkter för åren 1997 2002. 6.2.2 Regeländringar Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Som exempel kan nämnas att den statliga inkomstskatten beräknas minska med (se avsnitt 6.2.3 Statlig inkomstskatt). Om hänsyn tas till de regeländringar som beslutats framgår att nedgången till största delen förklaras av skattesänkningar om . Den underliggande utvecklingen är således i själva verket positiv, . För att kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 6.3 effekterna av de viktigaste regeländringarna . Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Tabell 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar Miljarder kronor 1999 2000 2001 Statlig inkomstskatt Höjd skiktgräns statlig skatt Allm.pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB 200-kronan Begränsat avdrag för allm. Höjd skiktgräns -5,7 -4,2 -0,2 -1,3 -0,9 1,4 -2,3 inkomstskatt Allm.pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Sänkt medelutdebitering 200-kronan Begränsat avdrag för allm. -0,3 -0,3 -1,3 1,3 5,0 Skattereduktion Låg och medelinkomsttagare för allm. -3,3 -3,3 -15,9 -15,9 Inkomstskatt bolag av periodiseringsfonder Återföring av skatteutjämningsreserv upphör Förlängd periodiseringsfond Höjd periodiseringsfond 20%till -2,5 -2,5 -3,0 1,8 -2,1 -2,7 Socialavgifter o allm. pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Allm. pensionsavgift 6,till 7,Sänkt avgiftsuttag 33,till 32,Anställningsstöd -0,3 1,0 -1,3 -0,6 0,4 -1,2 0,2