prop · GN0373 · 2000-01-01 00:00:00 — , Hovrätten för , , , , , tings- rätt, , Kammarrätten i , Kammarrätten i Jönkö- ping, Länsrätten i , Länsrätten i , Läns- rätten i län, Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , i , i , i , i , i , i , , Data- inspektionen, Försvarsmakten, , , Kammar- kollegiet, Statskontoret, , , , , , , , Statens veterinär- medicinska anstalt, Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , , Svenska kyr- kans centralstyrelse, , , i , i län, i Söderman- lands län, i , i , i , i län, Länssty- relsen i , i , i län, i , i och län, i , i , Läns- styrelsen i län, i , i , i , i Västernorr- lands län, i , i , i , , Statens natur- vårdsverk, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kom- mun, , kommun, kommun, Sund- svalls kommun, kommun, Föreningen , jägare, , , , Skärgårdarnas Riksför- bund, , , , ornitologiska förening. Skrivelser har dessutom kommit in från bygdens jägare i , Kungl. skogs- och lantbruksakademien, mot Plågsamma Djurförsök, synsfull Jakt, Samrådsgruppen för Arrendatorsföreningarna på och kring sydsvenska höglandet, , Svenska Jakthund- gruppen, och sameby samt från privat- personer Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om viltvårdsområden Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser 1 § Enligt denna lag kan två eller flera fastigheter sammanföras till ett viltvårdsområde i syfte att främja viltvården genom att samordna jakten och andra åtgärder till skydd och stöd för viltet. För att genomföra en sådan samordning skall ägarna till fastigheter som ingår i området bilda en viltvårdsområdesförening. Med fastighet avses i lagen även del av fastighet. 2 § Ett viltvårdsområde får inte omfatta mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslagen (1971:437), när det är fråga om kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller mark på renbetesfjällen. För annan mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslagen, får denna rätt inte inskränkas genom att ett viltvårdsområde bildas. 3 § Den som äger en fastighet som ingår i ett viltvårdsområde är medlem i viltvårdsområdesföreningen. Den som på grund av upplåtelse har rätt att under jaga på en fastighet som ingår i ett viltvårdsområde skall på begäran antas som medlem i viltvårdsområdesföreningen , om inte sär- skilda skäl föranleder annat. 4 § beslutar om bildande av ett viltvårdsområde. I sam- band med detta skall fastställa stadgar för viltvårdsområ- desföreningen i de hänseenden som anges i 17 §. 5 § Om värdet av upplåten jakträtt minskas genom bildandet av ett vilt- vårdsområde, skall ersättningen för nyttjanderätten sänkas till ett skäligt belopp. Vill nyttjanderättshavaren säga upp avtalet med anledning av bil- dandet, får han göra det. Innebär bildandet av viltvårdsområdet att nytt- janderättens värde ökas, får fastighetsägaren säga upp avtalet, om nytt- janderättshavaren inte medger skälig höjning av ersättningen. Talan om sänkning av ersättningen skall väckas från det nyttjanderättshavaren fick del av ett lagakraftvunnet beslut om bil- dande av viltvårdsområdet. Den som vill säga upp avtalet skall göra det från det han fick del av beslutet. Iakttas inte tiden, är rät- ten till talan eller uppsägning förlorad. 6 § Beslut enligt denna lag gäller även nya medlemmar. Villkor för bildande 7 § Ett viltvårdsområde får bildas endast om samordningen enligt 1 § första stycket avser någon av viltarterna älg, kronhjort, dovhjort, rådjur, vildsvin, björn, lo, järv eller varg. 8 § För att ett viltvårdsområde skall få bildas krävs dessutom att bildan- det 1. främjar vården av berörda viltarter, 2. är lämpligt med hänsyn till områdets belägenhet och omfång, 3. medges av en majoritet av fastighetsägarna inom området. Majoriteten skall utgöra minst fyra femtedelar av antalet fastighetsäga- re och dessa skall äga minst fyra femtedelar av viltvårdsområdets areal. I ett omarronderingsområde enligt 1 § jordförvärvslagen (1979:230) gäller i stället att majoriteten skall utgöra minst fastighetsäga- re och att dessa skall äga minst hälften av viltvårdsområdets areal. Vid omröstning har varje fastighetsägare, oavsett om han äger en eller flera fastigheter, en röst. Personer som äger en fastighet med samägande- rätt har en röst tillsammans. 9 § I ett viltvårdsområde får inte någon fastighet tas in som med hänsyn till omfång eller användning saknar betydelse för verksamheten i vilt- vårdsområdet. En fastighet som lämpligen kan bestå som en egen enhet för viltvård får inte anslutas till ett viltvårdsområde utan ägarens samtycke. Detsam- ma gäller om det är fråga om flera fastigheter som har samma ägare. Förfarandet vid bildandet 10 § Ansökan om bildande av ett viltvårdsområde får göras av den som äger en fastighet som avses ingå i området. Ansökan skall göras hos läns- styrelsen. 11 § Ansökningshandlingarna skall innehålla 1. uppgifter om vilka fastigheter som avses ingå i viltvårdsområdet, de- ras areal och ägarnas namn och adresser samt en karta över viltvårdsom- rådet, 2. förslag till stadgar för viltvårdsområdesföreningen, 3. utredning om fastighetsägarnas inställning till frågan om viltvårds- områdets bildande. 12 § Frågan om bildande av ett viltvårdsområde skall utredas vid en för- rättning under ledning av en förrättningsman, om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas. får dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett viltvårdsområde, om alla fastighetsägare är ense om detta eller om för- rättning annars inte anses nödvändig. 13 § Förrättningsmannen skall med ledning av ansökningshandlingarna och andra uppgifter som framkommit föreslå vilka fastigheter som bör ingå i viltvårdsområdet och vilka stadgar som bör gälla för viltvårdsom- rådesföreningen. Förslaget skall behandlas vid sammanträde inför förrättningsmannen. 14 § Förrättningsmannen skall kalla fastighetsägarna till sammanträdet. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den planerade områdes- bildningen och uppgifter om tid och den plats där ansökningshandlingar- na finns tillgängliga. Kallelsen skall före sammanträdet delges fastighetsägarna. Bestämmelserna i första stycket gäller i tillämpliga delar även då ett nytt sammanträde utsätts. Om det vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver kallelse inte delges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett. 15 § Vid förrättningen skall förutsättningarna för bildande av viltvårds- området utredas. Fastighetsägarna skall få möjlighet att yttra sig och lägga fram utred- ning i frågor som är av betydelse för bildandet. 16 § Förrättningsmannen skall lämna ett utlåtande om viltvårdsområdet bör bildas. I så fall skall förrättningsmannen i utlåtandet ta in förslag om vilka fastigheter som området skall omfatta och förslag till stadgar för viltvårdsområdesföreningen. Förrättningen avslutas genom att utlåtandet och övriga förrättnings- handlingar läggs fram för fastighetsägarna på tid och plats som bestämts vid ett sammanträde. Handlingarna skall sedan finnas tillgängliga för granskning under en månad. skall förrättningsmannen till skicka för- rättningshandlingarna och de invändningar som kan ha framställts. Stadgar 17 § I en viltvårdsområdesförenings stadgar skall anges 1. om sådan jakt som avses i 24 § första stycket skall bedrivas inom området, 2. i vilken utsträckning föreningen skall ha rätt att besluta i frågor som avses i 24 28 §§, 3. de förutsättningar som skall gälla för föreningens beslut i frågor som avses i 24 27 §§, 4. vilka riktlinjer i övrigt som skall gälla för föreningens verksamhet, 5. grunderna för bestämmande av avgifter till föreningen, 6. grunderna för beslut om tillfällig avstängning från områdesjakt. 18 § Ett beslut om ändring av stadgarna i de hänseenden som avses i 17 § får inte tillämpas innan det har fastställts av . Organisation 19 § För viltvårdsområdesföreningen skall det finnas en styrelse. Innan styrelsen har utsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ta på sig skyldigheter. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. 20 § Medlemmarnas rätt att delta i viltvårdsområdesföreningens angelä- genheter utövas på föreningsstämman. 21 § I fråga om rösträtt och beslut på föreningsstämman gäller, om inte annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1. att rösträtt i frågor som avses i 24 27 och 29 31 §§ tillkommer en- dast medlemmar som är fastighetsägare, som därvid har en röst vardera, om inte någon sådan medlem begär att röstetalet i stället skall beräknas efter fastighetens areal, 2. att varje medlem har en röst i övriga frågor, 3. att ingen får rösta för mer än en femtedel av det röstetal som före- träds på stämman, 4. att den mening som har fått det högsta röstetalet gäller som stäm- mans beslut, 5. att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om antalet röstande är lika, av stämmans ordförande, 6. att ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om det har fattats på två på varandra följande stämmor och inte bestrids av mer än en femtedel av fastighetsägarna eller av de fastighetsägare som äger mer än en femte- del av viltvårdsområdets areal, 7. att beslut om ändring av stadgarna är giltigt endast om ändringsför- slaget funnits med i kallelsen till stämman. Särskilda villkor för vissa beslut 22 § En viltvårdsområdesförenings beslut enligt 24 27 och 29 31 §§ skall fattas på en föreningsstämma. Verksamhet 23 § En viltvårdsområdesförenings beslut i andra viltvårdsfrågor än de som anges i 24 28 §§ får inte mot någons vilja medföra inskränkning i dennes rätt att jaga eller på annat sätt nyttja en fastighet inom viltvårds- området. En viltvårdsområdesförening får fatta beslut enligt 24 29 §§ endast om det anges i stadgarna. 24 § En viltvårdsområdesförening får, om det behövs med hänsyn till viltvården, besluta att älg, kronhjort och dovhjort får jagas 1. inom hela viltvårdsområdet oberoende av fastighetsgränserna (områ- desjakt), 2. bara tillsammans med andra jakträttshavare inom området (gemen- samhetsjakt). Om områdesjakt skall bedrivas får en viltvårdsområdesförening besluta om avskjutningens omfattning och inriktning. 25 § En viltvårdsområdesförening får vidare besluta om 1. områdesjakt och gemensamhetsjakt efter björn, järv, varg, lo, vild- svin och rådjur om det uppenbart behövs för att begränsa skador av så- dant vilt, 2. avskjutningens omfattning och inriktning i fråga om rådjur om det uppenbart behövs för att bevara rådjursstammen. 26 § En viltvårdsområdesförening får besluta om områdesjakt efter små- vilt. Beslut enligt första stycket gäller dock inte fastigheter vars ägare an- mält till föreningen att de inte vill delta i sådan jakt. 27 § En viltvårdsområdesförening får besluta att det skall krävas tillstånd (jakträttsbevis) för områdesjakt enligt 24 26 §§. Föreningen får kräva visst minsta arealinnehav för att en fastighetsägare skall tilldelas fler än ett jakträttsbevis. Beslut om jakträttsbevis för småvilt gäller dock inte fastigheter som undantagits från områdesjakt med stöd av 26 § andra stycket. 28 § En viltvårdsområdesförening får besluta att en medlem eller en jakträttshavare som bryter mot en regel som har beslutats med stöd av 24 27 §§ skall avstängas från områdesjakt. Ett sådant beslut får inte avse än . Vilt som dödats i strid med viltvårdsområdesföreningens avskjutnings- regler tillfaller föreningen. 29 § En viltvårdsområdesförening får i sina stadgar uppställa krav på fö- reningens tillstånd för upplåtelse och överlåtelse av jakträtt inom ett vilt- vårdsområde. Tillstånd vägras endast om 1. den som jakträtten upplåts eller överlåts till inte förfogar över mark inom viltvårdsområdet av sådan storlek som anges i föreningens stadgar, 2. upplåtelsen eller överlåtelsen annars kan anses olämplig med hänsyn till viltvården eller på annat sätt är till avsevärd olägenhet för medlem- marna. får upplåta rätt till områdesjakt. 30 § På begäran av en fastighetsägare som av ideella skäl motsätter sig jakt skall hans fastighet undantas från områdesjakt. 31 § En viltvårdsområdesförening får bestämma att avgifter skall betalas för jakten inom viltvårdsområdet och för vilt som fälls. För fastigheter som undantagits från områdesjakt med stöd av 26 § andra stycket får av- gift endast tas ut för stora rovdjur och annat klövvilt än rådjur. Medlem- mar vars fastigheter undantagits från jakt av ideella skäl får inte omfattas av avgiftsskyldighet. 32 § En viltvårdsområdesförening får inte bedriva verksamhet som är främmande för det ändamål som viltvårdsområdet skall tillgodose. Beslut med stöd av denna lag får inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom den berörda delen av en fastig- het inom området. Viltvårdsområdets bestånd 33 § kan besluta att en viltvårdsområdesförening skall upp- lösas om 1. fler än en femtedel av fastighetsägarna, eller de fastighetsägare som äger mer än en femtedel av viltvårdsområdets areal, på en föreningsstäm- ma uttalar sig för en upplösning, 2. viltvårdsområdesföreningen saknar styrelse, eller 3. viltvårdsområdesföreningen allvarligt missköter förvaltningen av viltvårdsområdet. Om viltvårdsområdet finns inom ett omarronderingsområde enligt 1 § jordförvärvslagen (1979:230) gäller i stället för vad som sägs i första stycket 1 att fler än hälften av fastighetsägarna, eller de fastighetsägare som äger mer än hälften av viltvårdsområdets areal, skall ha uttalat sig för en upplösning. Vid omröstning i frågan om upplösning gäller 8 § tredje stycket. Beslut om upplösning enligt första stycket 1 får meddelas tidigast från det att beslutet om bildande av viltvårdsområdet vann laga kraft. 34 § På ansökan av styrelsen för de viltvårdsområdesföreningar som be- rörs kan besluta att 1. föra samman flera viltvårdsområden till ett viltvårdsområde, 2. dela upp ett viltvårdsområde i flera viltvårdsområden. För en sådan ombildning gäller villkoren för och förfarandet vid bil- dande av viltvårdsområde. 35 § På ansökan av viltvårdsområdesföreningens styrelse får länsstyrel- sen besluta att en fastighet skall anslutas till viltvårdsområdet. För sådan anslutning fordras medgivande av fastighetens ägare och, om fastigheten ingår i ett annat viltvårdsområde, av viltvårdsområdesföreningen för det området. 36 § På ansökan av fastighetens ägare eller viltvårdsområdesföreningen får besluta att ur viltvårdsområdet utesluta 1. en fastighet som på grund av ändrad användning eller annars saknar väsentlig betydelse för verksamheten inom området, 2. en fastighet eller flera fastigheter med samma ägare som kan utgöra en egen enhet för viltvård, om övriga fastigheter inom viltvårdsområdet kan bestå som ett lämpligt sådant område. Om fastighetsägaren och viltvårdsområdesföreningen är ense om en uteslutning som avses i första stycket 1 får föreningen besluta i frågan. 37 § får förordna att frågor som avses i 33, 34 eller 36 §§ skall utredas vid förrättning innan beslutar. För förfarandet vid sådan förrättning gäller 13 16 §§ i tillämpliga de- lar. 38 § Vid upplösning av en viltvårdsområdesförening gäller bestämmel- sen i 62 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Om en viltvårdsområdesförening är försatt i konkurs och avslutas den- na utan överskott, är föreningen utan hinder av första stycket upplöst när konkursen avslutats. Överklagande 39 § Beslut av viltvårdsområdesföreningens stämma eller styrelse får överklagas hos av den vars rätt berörs av beslutet, om beslutet gått honom eller henne emot, i frågor som gäller 1. jakt och annan viltvård, 2. medlemskap i föreningen enligt 3 §, 3. avstängning från områdesjakt enligt 28 §, 4. upplåtelse och överlåtelse av jakträtt enligt 29 §, 5. avgift enligt 30 §, eller 6. uteslutning ur föreningen enligt 36 § andra stycket. Överklagandet skall ha kommit in till för beslutet. I fråga om överklagande av styrelsens beslut räk- nas dock tidsfristen från den dag klaganden fick del av beslutet. Föreningsstämmans eller styrelsens beslut skall gälla även om det har överklagats, om inte beslutar annat. 40 § beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Då beslut som , länsrätten eller kammarrätten meddelar enligt denna lag angår så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan skickas till var och en av dem, skall meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagande skall räknas från den dag kungöran- det har skett. beslut skall gälla även om det har överklagats, om inte domstol beslutar annat. Denna lag (nya lagen) träder i kraft då lagen (1980:894) om jaktvårdsområden (gamla lagen) upphör att gälla. Ett jaktvårdsområde som bildats enligt den gamla lagen eller enligt lagen (1938:274) om rätt till jakt skall anses som ett viltvårdsområde bil- dat enligt den nya lagen. För ett sådant jaktvårdsområde och förening som förvaltar området gäller den nya lagen med de undantag som anges i 3 4. Bestämmelsen i 7 § den nya lagen hindrar inte att ett viltvårdsområ- de som bildats enligt den gamla lagen och vars verksamhet endast omfat- tar vården av småvilt består efter ikraftträdandet. Bestämmelsen i 24 § i den nya lagen får endast tillämpas på sådana överträdelser som skett efter det att den nya lagen trätt i kraft. Om en förenings stadgar strider mot bestämmelserna i den nya lagen skall styrelsen utan dröjsmål lägga fram förslag till föreningsstämman om den ändring som behövs. Om bestämmelserna i den nya lagen innebär ändrade förutsättningar för upplåten jakträtt och värdet av upplåtelsen därigenom minskas, får nyttjanderättshavaren säga upp avtalet. Den som vill säga upp avtalet skall göra det från det att denna lag trätt i kraft. Om han inte gör det det har han förlorat rätten att säga upp avtalet. Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktlagen (1987:259) dels att 17 22 §§ samt 53 § skall upphöra att gälla, dels att 10 a, 15, 16 och 41 §§ skall ha följande lydelse. 10 a § Staten har jakträtten på den mark som vid utgången av ingick i veden i , kro- och angrän- sande kronoegendomar ävensom kronoegendomarna på Eriksö i Sö- dermanlands län, i , kro- noegendomen kungsladu- gård i län, och Hunneberg i och , i län, kronopar- ken Grönbo i och Väst- manlands län samt i , och . Staten har jakträtten på den mark som vid utgången av ingick i garn och angränsande kronoegen- domar även som kronoegendomar- na på Eriksö i och Sö- dermanlands län, i , kro- noegendomen kungsladu- gård i län, och Hunneberg i och , i och Västman- lands län samt i , och Dalar- nas län. 15 § Har jakträtt upplåtits mot ersättning och gäller avtalet som överstiger , skall uppsägning alltid ske för att avtalet skall upphöra att gälla vid avtalstidens utgång. Sådan uppsägning skall ske på det sätt som gäller för uppsägning enligt 8 kap. 8 § jordabalken. Vill fastighetsägaren eller nyttjanderättshavaren att villkoren för avtalet ändras för en ny upplåtelseperiod, skall han medde- la motparten detta i den ordning som gäller för uppsägning av av- talet. Uppsägning och begäran om villkorsändring skall ske senast före avtalstidens utgång. Om avtal som avses i första stycket inte sägs upp inom rätt tid, anses det förlängt på tid som mot- svarar upplåtelsetiden, dock längst , eller, om begäran om vill- korsändring har gjorts, och de villkor i övrigt som bestäms enligt 19 §. Första och andra stycket gäller inte upplåtelser med stöd av ren- näringslagen (1971:437). För upplåtelser som ingår i arrende eller hyra gäller särskilda bestämmelser. Om jakträtt har upplåtits ge- nom avtal mot ersättning, gäller, utöver vad som följer av 7 kap. jordabalken om nyttjanderätt i all- mänhet, vad som sägs i 16 §. Bestämmelserna i 16 § gäller dock inte upplåtelser med stöd av rennäringslagen (1971:437). För upplåtelser som ingår i arrende el- ler hyra gäller särskilda bestämmelser. Förbehåll som strider mot 16 § är utan verkan. 16 § Förbehåll som strider mot 15 § första eller andra stycket eller mot 17 22 §§ är utan verkan mot nytt- janderättshavaren eller den som har rätt att träda i hans ställe. Vid upplåtelse som är , skall avtalet alltid sä- gas upp för att det skall upphöra att gälla vid avtalstidens utgång. Avtalet skall, om inte längre upp- sägningstid har avtalats, sägas upp senast före av- talstidens utgång. Om ett avtal som avses i första stycket inte sägs upp inom rätt tid anses det förlängt på tid som mot- svarar upplåtelsetiden, dock längst . Ett avtal som slutits på obe- stämd tid skall, om inte längre uppsägningstid har avtalats, sägas upp för att upphöra att gälla vid det månadsskifte som inträffar närmast efter upp- sägningen. Uppsägning skall ske på det sätt som gäller enligt 8 kap. 8 § jorda- balken. 41 § För att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med syftet med denna lag får regeringen meddela föreskrifter om skyl- dighet för den som jagar 1. att betala en årlig avgift (jakt- vårdsavgift), 1. att betala en årlig avgift (vilt- vårdsavgift), 2. att betala en avgift för vissa slag av vilt som fälls, 3. att betala en särskild avgift för vilt som fällts i strid mot vad som be- stämts i en för jakt meddelad licens. Avgifter som avses i första stycket 1 skall bilda en fond (jakt- vårdsfonden) som efter regering- ens bestämmande får användas för angivna ändamål. Avgifter som avses i första stycket 1 skall bilda en fond (vilt- vårdsfonden) som efter regering- ens bestämmande får användas för angivna ändamål. Denna lag träder i kraft . I fråga om sådana upplåtelser som skett före ikraftträdandet tilläm- pas äldre bestämmelser. Om avtalet har förlängts efter ikraftträdandet tillämpas dock de nya bestämmelserna i stället för 16 21 §§ i sin äldre lydelse. Mål som är anhängiga vid arrendenämnden vid ikraftträdandet skall även därefter handläggas av arrendenämnden. I fråga om arrendenämndens beslut skall bestämmelserna i 53 § and- ra och tredje stycket fortfarande tillämpas. Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 1, 8, 11 och 23 a §§ lagen (1973:188) om ar- rendenämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 som avses i 8 kap. 29 § jordabalken har till uppgift att 1. medla i arrendetvist, 2. pröva tvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende, bostadsarrende eller fiskearrende eller avtal om jakträttsupplåtelse eller om villkor för sådan förläng- ning samt tvist i fråga som avses i 9 kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § 10 kap. 6 a § eller 11 kap. 6 b § sam- ma balk ankommer på arrende- nämnd, 2. pröva tvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende, bostadsarrende eller fiskearrende eller om villkor för sådan förläng- ning samt tvist i fråga som avses i 9 kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § 10 kap. 6 a § eller 11 kap. 6 b § sam- ma balk ankommer på arrende- nämnd. 3. pröva fråga om godkännande av förbehåll eller annat avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2-4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § jordabalken eller 3-6 §§ lagen (1957:390) om fiskearrenden, 4. vara skiljenämnd i arrendetvist, 5. pröva frågor enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvär- va arrendestället. Ärende upptages av den arrendenämnd inom vars område fastigheten är belägen. 8 §2 Tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 1 3 hänskjutes av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla upp- gift om parternas namn och hem- vist, den berörda fastighetens be- lägenhet och tvistens beskaffenhet. Ansökan i tvist om förlängning av arrende- eller hyresavtal eller av avtal om jakträttsupplåtelse skall innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning.