prop · GN034 · 2000-01-01 00:00:00 — Den som har anställning och uppfyller förutsättningarna för rätt till sjuklön bör omfattas av dessa regler och har rätt att uppbära sjuklön vid kortvarig sjukdom. Om den försäkrades sjukskrivning fortsätter efter sjuklöne- perioden, fastställer en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för den försäkrade. Han eller hon kan därmed få sjukpenning på vanligt sätt som förtidspension är vilande. För den som har sådana förvärvsförhållanden att sjuklön inte gäller, bör betala ut sjukpenning från sjukfallets början enligt nuvarande regler. Reglerna för SGI är föremål för översyn inom . Vid utformning av dessa kommer även reglerna om vilande förtidspension att beaktas så att reglerna om SGI inte hindrar den försäkrade från att försöka börja arbeta. Om den försäkrade insjuknar och blir sjukskriven som pensionen är vilande skall kunna besluta att inte längre betala sjukpenning och i stället "aktivera" förtidspensionen, dvs. besluta att pensionen inte längre skall vara vilande. När förtidspensionen åter betalas ut, bör sjukpenningförsäkringen omprövas och SGI fastställas med hänsyn till den nya situationen. Sjukpenningförsäkringen skall så- ledes återställas till vad som gällde innan förtidspension blev vilandeför- klarad. Detta kan i sin tur påverka storleken på andra förmåner. Det finns en mängd olika situationer som kan uppkomma. Regeringen bedömer det därför inte som lämpligt att t.ex. sätta en tidsgräns för hur den försäkrade skall få uppbära sjukpenning. skall bedöma när förtidspension åter skall betalas ut. Vid kortare sjukskrivningar t.ex. vid förkylning och mindre omfattande skador, blir det knappast aktuellt att avbryta sjukskrivningen och betala ut pensionen. Om det däremot rör sig om försämring av samma sjukdom eller nedsättning i den fysiska eller psykiska prestationsförmågan som pensionsbeslutet grundar sig på, kan det finnas skäl att relativt snabbt "aktivera" pensionen. Flera remiss- instanser har tagit upp frågan om rehabiliteringsansvaret en förtidspensionär har fått sin pension vilande och bl.a. framhållit att ett sådant ansvar skulle kunna vara återhållande på arbetsgivares benägenhet att anställa förtidspensionärer. Regeringen vill med anledning härav klar- göra att förslaget genom sin konstruktion innebär att arbetsgivare inte kommer att få något rehabiliteringsansvar med vilande förtidspension, eftersom reglerna som ovan redovisats skall leda till att aktiverar pensionen när det rör sig om längre sjuk- skrivningar. Detta förändrar dock inte ansvar för eventuella framtida rehabiliteringsinsatser. Bedömningen av när utbytet av sjukpenning mot pension skall ske får göras utifrån den försäkrades prognos om tillfrisknande och återgång i arbete. I bedömningen får också beaktas hur länge den försäkrade varit i arbete, hur länge arbetet är avsett att pågå etc. En avvägning får också göras mellan den försäkrades möjligheter att återuppta arbetet och komma ut i arbetslivet mer permanent och risken för att genom att åter få förtidspension minska dessa möjligheter. Flera remissinstanser har pekat på risken för att skillnader mellan utbetalningstidpunkter för sjukersätt- ning och förtidspension kan leda till att problem uppstår för den enskil- des försörjning. Regeringen gör bedömningen att detta är ett problem men att det bör kunna lösas praktiskt av och den för- säkrade från fall till fall, så att det inte uppstår ett oönskat gap i tiden mellan olika förmåner och anser därmed inte att det finns tillräcklig grund för att föreslå ändrade utbetalningsregler. Om den försäkrade har partiell pension som är vilande kan det inträffa att arbetsoförmågan omfattar både den del av pensionen som är vilande och den del den försäkrade normalt sett är förvärvsarbetande. Kassan får då på vanligt sätt bedöma varaktigheten och graden av arbetsoförmågan och avgöra om pensionen åter skall betalas ut och om sjukpenningen skall bytas ut mot förtidspension på den del den försäkrade tidigare bru- kade arbeta. 9.2 Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning Regeringens förslag: Enstaka dagar eller kortare perioder med för- äldrapenning, tillfällig föräldrapenning eller havandeskapspenning skall kunna betalas ut enligt gällande regler till den som har sin för- tidspension vilande. När den försäkrade gör arbetsförsök och detta helt avbryts genom att den försäkrade i stället uppbär föräld- rapenning, tillfällig föräldrapenning eller havandeskapspenning skall kunna upphäva beslutet om vilande förtidspension och åter betala ut pensionen i stället för den aktuella dagersättningen. som den försäkrade gör arbetsförsök enligt de regler som gäller under andra och tredje året och arbetsförsöket helt avbryts genom att den försäkrade i stället uppbär föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning eller havandeskapspenning, får förtidspensionen vara vilande, dock längst till dess den tid som anges i beslutet och som längst till dess perioden om vilande förtidspension löper ut vid ut- gången av tredje året. Promorians bedömning: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV anser att föräldrapenning, tillfällig föräldra- penning och havandeskapspenning bör kunna lämnas till försäkrad med vilande förtidspension enligt gällande regler även så att alla blir likabehandlade på arbetsmarknaden. Den före- slagna begränsningen av uttaget till högst en månad anser verket kan bli styrande tillbaka till förtidspension och framhåller dessutom att den kan få en negativ inverkan för att kvinnor skall våga ett arbetsförsök eftersom ansvaret för barn fortfarande mest vilar på kvinnor. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare framhållits är syftet med att ha pensionen vilande att den försäkrade skall kunna pröva att arbeta för att kanske komma ut i arbetslivet igen helt eller delvis. Den som avbryter arbetet kan uppbära pensionen igen. I de fall någon helt avbryter arbetet för att i stället uppbära havandeskapspenning eller föräldrapenning uppnås inte syftet med arbetsförsöket. Det är därför enligt regeringens uppfattning rimligt att perioden med vilande förtidspension avbryts och pensionen betalas ut igen. Den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst bör då kunna om- prövas och fastställas med hänsyn till den nya situationen. Enstaka dagar eller av frånvaro från arbetet på grund av tillfällig föräld- rapenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning bör dock inte för- anleda att pensionen "aktiveras". Ersättningarna betalas då ut enligt reg- lerna för dessa ersättningar. Vid upprepade avbrott i arbetet av nämnda orsaker får diskussion ske mellan den försäkrade och om hur frånvaron påverkar arbetsförsöket. får sedan bedöma om pensionen åter skall betalas ut. Det gäller också om den för- säkrade endast delvis är frånvarande från det arbetet, dvs. regelbundet tar ut föräldrapenning för en viss del av arbetstiden. Hel frånvaro från arbetet , om den försäkrade i stället avser att uppbära eller har uppburit tillfällig föräldrapenning, föräldra- penning eller havandeskapspenning, bör dock enligt regeringens bedöm- ning medföra att fattar beslut om att åter betala ut för- tidspensionen. Om gränsen sätts vid en månad kan en försäkrad ta ut sin mamma- eller pappamånad och inskolning av barnet på förskola kan ske utan att beslutet om den vilande pensionen berörs. Vid en längre frånvaro uppnås inte syftet med vilande förtidspension, dvs. att vara i förvärvs- arbete, och det kan därför vara lämpligt att förhållandena i så fall återgår till vad som skulle gällt om den försäkrade inte hade inlett ett arbetsför- sök. Om situationen senare ändras och den försäkrade på nytt vill pröva att förvärvsarbeta finns möjlighet till det. I det fall den försäkrade, efter att ha arbetat, under andra eller tredje året avser att uppbära havandeskapspenning eller föräldra- penning är situationen något annorlunda än med ar- betsförsök. I en sådan situation har den försäkrade kanske under närmare varit ute i förvärvslivet. Förhållandena är då mer att likna vid dem som gäller för övriga förvärvsarbetade. Det är också troligt att den havandeskapspenning eller föräldrapenning som kan betalas ut är grun- dad på SGI och ger en högre ersättning än förtidspensionen. Regeringen föreslår därför att pensionen i dessa fall får fortsätta att vara vilande un- der så som det ursprungliga beslutet om vilande förtidspension omfattar, dvs. som längst till utgången av det tredje året. Därefter skall rätten till fortsatt förtidspension prövas som i alla andra fall. Härigenom behandlas den som uppbär föräldrapenning och den som arbetar med vilande förtidspension på lika sätt. Eftersom erfarenheterna visar att det finns många olika sätt att ta ut föräldrapenning samt att det finns fyra olika grader av vilande förtids- pension, kan troligen situationer uppkomma när den försäkrade hellre skulle vilja få förtidspension utbetald än att ha den vilande och uppbära föräldrapenning. I sådana situationer anser regeringen att det skall vara möjligt för den försäkrade att begära att få tillbaka pensionen och för att pröva om beslutet om vilande förtidspension skall upphävas. Prövningen får ske på samma sätt som när någon slutar att arbeta under andra och tredje året och kassan prövar om pensionen åter skall betalas ut. 10 Bostadstillägg till pensionärer förslag: En försäkrad som har fått hela sin förtidspen- sion vilandeförklarad på grund av att han eller hon förvärvsarbetar skall ha rätt att uppbära bostadstillägg med ar- bete. I ett sådant fall skall den inkomst av arbete som beaktas vid be- räkningen av bostadstillägget först reduceras med ett belopp mot- svarande summan av hel folkpension i form av förtidspension och pensionstillskott till en sådan pension beräknat för den försäkrade. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: RFV, som instämmer i förslaget, framhåller att detta dock medför administrativa problem för utbetalningar av bostads- tillägg (BTP) och förtidspension vilka utbetalas tillsammans, eftersom ADB-systemet inte kan anpassas till . För den grupp förtidspensionärer som får hela sin pension vilande måste hanteringen av utbetalningarna därför ske helt manuellt. Verket bedömer emellertid att antalet personer som får hela sin förtidspension vilande och uppbär BTP kommer att vara mycket litet. Skälen för regeringens förslag: För försäkrad som har fått beslut om att förtidspensionen skall vara vilande innebär det att det ursprungliga beslutet om pension fortfarande skall vara gällande, men att utbetalning inte skall ske eller ske endast delvis. Om BTP skulle dras in när någon får hela sin pension vilandeförklarad skulle det kunna medföra väsentliga marginaleffekter, som skulle kunna utgöra ett hinder för den försäkrade att börja arbeta. I de fall beslutet om förtidspension i sin helhet är vilande, föreslås därför att tilläggsförmånen BTP skall kunna utbetalas som den försäkrade prövar att arbeta. Med hänsyn till den inkomst den försäkrade uppbär anser regeringen att det är rimligt att en omräkning av BTP sker. När BTP omräknas bör inkomsten först reduceras med ett belopp motsvarande folkpension och pensionstillskott. Beräkningen blir då jämförbar med hur inkomst beräknas när förtidspen- sion betalas ut. Om den försäkrade fortsätter att för- värvsarbeta, och hela förtidspensionen även fortsatt är vilande skall så- ledes rätten till tilläggsförmånen BTP upphöra. Situationen kan då jäm- föras med den för övriga som förvärvsarbetar. Fortsatt utbetalning av BTP för den som inte uppbär förtidspension är därför inte lämpligt då det skulle kunna uppfattas som orättvis och stötande. För den som, trots att viss del av pensionen gjorts vilande, fortfarande uppbär del av sin förtidspension skall BTP beräknas enligt de regler som gäller vid partiell pension. Det innebär att BTP beräknas och betalas ut med bortseende från att en del av pensionen är vilande. Vid beräkning av BTP tas hänsyn till inkomsten från arbetet och undantas som inkomst hel folkpension i form av förtidspension och pensionstillskott beräknat för den försäkrade. Ett särskilt bostadstillägg (SBTP) kan utges till pensionärer vars in- komster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig lev- nadsnivå räknat . Om motsvarande synsätt som ovan föreslås för BTP också skulle tillämpas för SBTP för den som har hela sin för- tidspension vilandeförklarad han eller hon förvärvsarbetar, skulle det innebära att beloppet för folkpension och pensionstillskott skulle betraktas som inkomst trots att utbetalning inte sker. Det innebär att det knappast skulle bli aktuellt med SBTP i den beskrivna situationen. 11 Lagen om anställningsskydd Regeringens bedömning: Reglerna i lagen om anställningsskydd bör gälla oförändrade för försäkrade som arbetar och har vilande förtids- pension. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: delar inte bedömningen i pro- memorian att nuvarande regler i LAS ger en arbetsgivare tillräckliga möjligheter att anställa någon för en begränsad tid. Verket anser att en förutsättning för att en arbetsgivare skall kunna tänka sig att anställa en förtidspensionär är att anställningen kan tidsbegränsas på så sätt att ar- betsgivaren inte blir uppbunden om det visar sig att arbetet inte fungerar eller av annan orsak. förordar därför Förtidspensions- utredningens förslag om att i anställningshänseende jämställa en förtids- pensionär med en ålderspensionär. och finner det troligt att förtidspensionerade endast kommer att erbjudas tidsbegränsade kortare anställningar, möjligen kan överenskommen visstidsanställning vara tänkbar om personen räknas utöver de fem personer per arbetsgivare som ryms inom nuvarande lag- regler. Vidare anser de båda organsationerna att 33 § andra stycket i LAS bör tillämpas även för en förtidspensionär som på en försäkringskassas initiativ återfår sin förtidspension som varit vilande. anser beträffande att dessa bör ses som prövotid utan att ett anställningsförhållande uppstår. Därefter bör tidsbe- gränsad anställning kunna tillämpas. Förbundet anser vidare att reglerna i LAS om tidsbegränsad anställning bör anpassas till förslaget och 5 § punkt 5 i LAS omfatta anställning under tid med vilande förtidspension. Skälen för regeringens bedömning: Som regeringen tidigare fram- hållit har en strävan varit att de försäkrade som arbetar som förtidspensionen är vilande skall behandlas som övriga på arbetsmarkna- den. De skall t.ex. kunna få sjuklön och omfattas av samma regler i fråga om sociala avgifter som gäller andra förvärvsarbetande. Det främsta skälet till att reglerna bör vara lika är att det inte skall innebära ökad ad- ministration för en arbetsgivare att ha en anställd som har vilande för- tidspension, dvs. arbetsgivaren skall inte tvingas att i olika sammanhang särbehandla dessa anställda. De nuvarande reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) kan enligt regeringens bedömning innebära att en arbetsgivare känner tveksamhet att i vart fall anställa någon med avtal som gäller tills vidare. Den prövotid som har föreslagits, då den försäk- rade fortfarande uppbär pension, är emellertid tänkt att vara den tid under vilken både den försäkrade och arbetsgivaren kan pröva sig fram för att se vilken prestationsförmåga den försäkrade har och vilken omfattning av arbetstid som är lämplig. Det föreslås vidare i denna proposition att i det fall en anställd som arbetar och har pensionen förklarad vilande uppvisar stor frånvaro i form av upprepade sjukperioder, blir sjukskriven för eller avser att uppbära föräldrapenning , skall utreda om förtidspension fortsättningsvis skall vara vilande eller om den åter skall "aktiveras" och betalas ut. Det finns i LAS inga särskilda regler beträffande anställningsskydd för den som arbetar under tid med förtidspension. Däremot finns viss sär- reglering för ålderspensionärer som arbetar. Bestämmelsen innebär att en tillsvidareanställd som fortsätter att arbeta eller återvänder till arbets- marknaden efter det att denne fyllt , eller uppnått den lägre ålder som medför skyldighet att avgå med ålderspension, inte har rätt till längre uppsägningstid än högst en månad. Denne har inte heller rätt till företrädesrätt vid uppsägning eller återanställningar. I LAS finns vidare regler om tidsbegränsad anställning i vissa fall. I 5 § LAS finns t.ex. regler om att avtal om tidsbegränsad anställning får träffas för säsongs- arbete eller visst arbete om det föranleds av arbetets särskilda beskaffen- het. Avtal kan också träffas för tid som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete liksom avtal om arbete , om det föranleds av tillfällig arbetsanhopning. I 5 a § LAS anges att avtal får träffas om s.k. överenskommen visstidsanställning som får omfatta en och samma arbetstagare högst och ingen avtalsperiod får vara kortare än en månad. En arbetsgivare får vid en och samma tidpunkt ha högst fem arbetstagare anställda med överenskommen visstidsanställning. Enligt LAS får också avtal träffas om tidsbegränsad provanställning . För den som med de föreslagna reglerna om vilande förtidspension börjar arbeta är det troligt att det i första hand handlar om kortare anställ- ning i tillfälliga arbeten, dvs. vikariat och liknande. Enligt regeringen bör också bestämmelserna i 5 a § LAS tillsammans med reglerna som före- slås om vilande förtidspension ge en arbetsgivare relativt stora möjlig- heter att anställa någon för en begränsad tid. Genom detta får både ar- betsgivaren och arbetstagaren möjlighet att avgöra hur arbetet fungerar, innan det blir fråga om en eventuell tillsvidareanställning. De nuvarande reglerna om tidsbegränsad anställning bör därför inte ändras. För att en arbetsgivare, efter en inledande period med visstidsanställ- ning, skall vara villig att tillsvidareanställa någon med förtidspension kan ifrågasättas om anställningsskyddet i en sådan situation bör vara alltför starkt. Det får emellertid enligt regeringens uppfattning inte vara så att den som arbetat , och avser att återgå i arbetslivet och inte längre uppbära förtidspension, skall ha ett sämre skydd i anställningen än öv- riga. Det skulle i så fall kunna motverka den försäkrades strävan att få ett arbete. I avvägningen mellan dessa argument överväger skälen för att den försäkrade bör likställas med övriga förvärvsarbetande på arbetsmarkna- den och åtnjuta samma anställningsskydd som dessa. Med hänsyn till de möjligheter till tidsbegränsad anställning som också finns, saknas anled- ning till att denna grupp har ett svagare anställningsskydd vid en tills- vidareanställning. Regeringen instämmer dock i uppfattningen från ett antal remissinstanser att reglerna i 33 § andra stycket LAS som rör den som beviljas hel förtidspension bör kunna vara tillämpliga i de fall en förtidspensionär på kassans initiativ återfår sin förtidspension som varit vilande. 12 Studier under tid med förtidspension Regeringens bedömning: Nuvarande regler bör fortsätta att gälla för den som uppbär förtidspension och studerar. Eventuella för- ändringar av rätten till ersättning för studier bör ske i samband med att ställning tas till hur reglerna skall utformas för unga försäkrade med sjukdom och arbetsoförmåga som enligt nuvarande regler uppbär förtidspension. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () delar upp- fattningen i promemorian att frågan om studier som ett led i stimulansen till ett mera aktivt liv för den som är förtidspensionär bör anstå tills dess frågan om ersättningssystemet för unga studerade med långvarig arbets- oförmåga fått sin lösning, eftersom det är angeläget att det finns en en- hetlig syn på hur och i vilken utsträckning studietiden skall finansieras inom socialförsäkringen och hur kopplingen skall vara till studiestöds- systemet. Även AMS framhåller det angelägna i att reglerna för studier under tid med förtidspension utformas med beaktande av utredningsför- slaget om ersättningssystemet för unga studerande med långvarig ar- betsoförmåga. LO och anser att studier under tid med förtidspen- sion bör bedömas på samma sätt som vid arbete under tid med förtids- pension. TCO anser att den begränsning av studier under högst med förtidspension enligt förslag inte var bra eftersom det måste finnas flexibilitet i studietidens längd. ansluter sig till förslag. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i propositionen Reformerad förtidspension m.m. (prop. 1997/98:111) uttalat att det enligt dagens regler inte finns några formella hinder för eller begränsningar i rätten att studera med bibehållen förtidspension. En förutsättning för att skall dra in eller minska förtidspensionen är att det skett en väsentlig förbättring av den försäkrades arbetsförmåga. Om stu- dierna bedrivs på heltid, i den studietakt och med de studieresultat som krävs för att få studiestöd, kan det vara en indikation på att det finns en arbetsförmåga som kan tas tillvara. kan då utreda den fortsatta rätten till förtidspension. Om utredningen visar att hälsotillstån- det eller möjligheten att utnyttja den återstående arbetsförmågan inte vä- sentligt har förbättrats får den försäkrade behålla förtidspensionen. Rege- ringen vill i detta sammanhang framhålla att ett genomförande av För- tidspensionsutredningens förslag om vilandeförklaring av förtidspension skulle innebära en skärpning av nuvarande regler vid studier för vissa förtidspensionärer, något som även RFV har påpekat i sitt remissvar över huvudbetänkande. Regeringen har i ovan nämnda proposition uttalat att den delar För- tidspensionsutredningens uppfattning att studier bör ses som ett av flera sätt att stimulera till och möjliggöra såväl återvändande till förvärvslivet som ett mer aktivt liv i övrigt. Studier kan i många fall vara det mest effektiva medlet för att förbättra möjligheterna för en förtidspensionär att helt eller delvis försörja sig själv. Förmågan att klara studier måste emellertid, i likhet med förmåga att utföra andra aktiviteter, beaktas vid bedömning av arbetsförmåga. Samma regler vid prövning av rätten till pension bör gälla vid studier som vid andra aktiviteter. I betänkande Unga i ohälsoförsäkringen, tid för aktivitet och utveckling (SOU 1998:106) lämnas förslag om hur försäkringen skall utformas för den som är i åldern 19 . Bl.a. före- slås en ny ersättningsform, habiliteringspenning, som tillsammans med den av utredningen tidigare föreslagna långtidssjukpenningen skall er- sätta förtidspension för unga försäkrade med handikapp och sjukdom som ger arbetsoförmåga. Betänkandet behandlar även hur försäkringen skall utformas när någon bedriver studier. I den aktuella gruppen av unga försäkrade kommer studier att vara en viktig del av den försäkrades ha- bilitering eller rehabilitering. Förslagen i betänkandet bereds för när- varande i . Det är enligt regeringen angeläget att det inom försäkringen finns en enhetlig uppfattning om och i så fall i vilken utsträckning tiden för studier skall finansieras inom socialförsäkringen och hur kopplingen skall vara till studiefinansieringssystemet. Med hänsyn till ovanstående finns anledning att se över frågan i sin helhet för att få en enhetlig linje inom försäkringen som gäller såväl ung- domar som får sin första utbildning som de försäkrade som senare i livet blivit arbetsoförmögna och behöver ny utbildning och omskolning. Frågan om studier som ett led i stimulansen till ett mer aktivt liv för den som har förtidspension bör därför enligt regeringen anstå tills dess frågan om ersättningssystemet vid långvarig och varaktig arbetsoförmåga på grund av sjukdom för de unga får en lösning. Genom att redan nu föreslå förändringar som eventuellt skulle komma att bli gällande under endast skulle onödiga övergångsvisa problem kunna uppstå, eftersom studier ofta pågår . Inte heller kan det upp- fattas som att de nuvarande reglerna utgör ett påtagligt hinder för den som uppbär förtidspension och vill påbörja studier.