prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — har bl.a. arbete med att skapa förutsättningar för att tidigt kunna genomföra beredskapsåtgärder i främst kraftvärmeverk under ny- och ombyggnad konkretiserats för att bl.a. möjliggöra drift i separata system (s.k. ö-drift), dödnätsstart och produktion av el utan värmedistribution. har arbetat med hur ett regionalt krissamarbete med grannländerna bör kunna hanteras inom energiområdet. kommer samarbetet att utvecklas och en projektplan att utarbetas. har i samarbete med stamnätsföretag och beredskapsmyndigheter i de nordiska grannländerna analyserat förutsättningar för harmonisering av och samarbete inom elberedskapen i . avses studierna omsättas till praktiska åtgärder. har verkat för att öka kompetensen hos personalen när det gäller energisystemet som helhet och att öka kännedomen om beredskapsaspekterna av den omställning av energisystemet som pågår. Inom ramen för detta arbete har myndigheten ökat sina insatser för omvärldsbevakning. För att undvika allvarliga störningar i energiförsörjningen i samband med skiftet har samverkan skett med , , länsstyrelser, kommunförbundet med flera angående åtgärder för att säkra bl.a. värmeförsörjningen. Vad beträffar elförsörjningen har genomfört åtgärder för att klara övergången utan störningar. Härvid har samverkan skett såväl inom kraftbranschen i som med stamnätsföretagen i . Verksamhet inom delfunktionen Bränsle- och drivmedel har bedrivits för att säkerställa att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av drivmedel och bränsle skall kunna tillgodoses. Verksamheten inom delfunktionen inriktas mot ledning och samordning av beredskapsförberedelser. Insatser har vidare genomförts för att säkra drivmedelsförsörjningen vid elavbrott. Arbetet rörande värmeförsörjning vid långvariga elavbrott har drivits vidare. Vidare har lagringsskyldigheten för krigssituationer fastställts för ett 30-tal värmeverk och kraftvärmeverk efter individuell prövning. En modernisering och EU-anpassning av systemet för drivmedelsransonering har påbörjats. De nya målsättningarna innebär att prestationsmålen överensstämmer med IEA- kraven, dvs. en möjlig konsumtionsdämpning . De vanligaste åtgärderna är sparkampanjer, helgtrafikförbud, hastighets- begränsningar och kvotering av drivmedel i handelsledet. Ransonering av drivmedel planeras främst för en allvarlig kris eller en krigssituation. Målet är ett robust, lätthanterligt, användarvänligt och relativt teknikoberoende system. Insatser i enlighet med verksamhetsmålen har bedrivits för beredskapslagring av oljeprodukter för att tillgodose totalförsvarets behov och för att produkter skall finns tillgängliga för prioriterade användare i händelse av krig. Tillgängligheten av drivmedel vid längre strömavbrott har blivit avsevärt bättre . Den s.k. pool-organisationen för drivmedelsdistribution från oljedepåer till vissa prioriterade bensinstationer har setts över och övats. Fredskrislagringen av oljeprodukter har granskats av ett oberoende revisionsföretag. Verksamhet inom delfunktionen Elförsörjning har bedrivits för att säkerställa att under höjd beredskap totalförsvarets och övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses. har varit det första hela kalenderåret under vilket de nya förutsättningarna för beredskapsplanering har kunnat genomföras i praktiken. Utveckling av organisationens kompetens har genomförts i planerad omfattning. I enlighet med verksamhetsmålen har insatser genomförts för att organisationen för att administrera beredskapsåtgärderna på central och regional nivå skall vara fullt etablerad. struktur har fastställts men bemanningen är inte slutförd. En översyn av grundutbildning för personal i krigsorganisationen pågår i enlighet med verksamhetsmålen. Översynen skall ge ökad insikt om och förståelse för resurs- och kompetensbehov inom olika verksamheter i organisationen. Utbildning av civilpliktiga har genomförts i planerad omfattning. Förstudier och projektering av ledningsplatser har gjorts för att säkra en god ledningsförmåga. Med elberedskapslagens tillkomst har företagens beredskapsplanläggningsskyldighet reglerats. Branschens strukturförändring och andra förändringar vid elföretagen efter elmarknadsreformen sker i snabb takt vilket påverkar förutsättningarna för beredskapsplanläggningen. Insatser har genomförts för att underlätta och stimulera företagens arbete med beredskapsplanläggningen. kommer ytterligare åtgärder att vidtas bl.a. för att öka elföretagens kunskaper om anmälningsskyldigheten enligt elberedskapslagen. Förändringar inom elproduktionen kommer att utvärderas från beredskapssynpunkt. Underlag för incidentrapportering inom elförsörjning har tagits fram. Ett anläggningsregister med bevakningsunderlag har också tagits fram för att snabbt få underlag och överblick över skydd och bevakningsåtgärder vid skyddsobjekten. Arbete pågår med frågor som rör teknisk utrustning och skydd, samt i vissa fall ersättning av personell bevakning. Likaså pågår arbete med framtagning av hjälpmedel som skall försvåra sabotage vid elförsörjningens anläggningar. I enlighet med verksamhetsmålen har insatser genomförts för att upprätthålla och återupprätta en fungerande elförsörjning till prioriterade användare i samband med svåra störningar i elförsörjningen. En elförsörjningsstudie har påbörjats som rör de samhällsviktiga funktionerna tele, information, järnvägs- och flygtransporter samt postbefordran. Insatser har genomförts för att skapa förutsättningar för övergång till och drift av elförsörjningssystemet i separata delsystem. Ett antal ö-driftsprojekt har startats . Projekten är ännu ej helt avslutade eftersom bl.a. tekniska åtgärder i systemet inte har genomförts i full omfattning. Vad beträffar ersättning för reservaggregat, skyddsåtgärder vid anläggningar m.m. har konstaterat att det finns behov av branschgemensamma bedömningar inom ett antal områden t.ex. beträffande driftcentralers fredstida uthållighet, kommunikationsmöjligheter och skyddsnivå. För att om möjligt etablera en sådan syn har en studie påbörjats. För att säkra tillgång till gasturbiner för bl.a. start av separata delsystem (ö-drift) har särskilda avtal slutits med anläggningsägarna . arbetar med att finna lösningar för att långsiktigt säkra tillgången till gasturbiner. har upprätthållit lager av bränslen för elproduktion i krig i den omfattning som har beslutats. Kapitalkostnader samt kostnader för tillsyn, varmhållning m.m. har finansierats via elberedskapsavgiften. Insatser har genomförts i enlighet med verksamhetsmålen rörande åtgärder för att minska risken för svåra påfrestningar genom dammbrott. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Regeringens förslag: Att fastställer ett avgiftsuttag för elberedskapsavgiften, såvitt avser funktionen Energiförsörjning, till ett belopp om sammanlagt . Tabell 4.22 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Utfall 1998 200 000 Prognos 1999 200 000 Budget 2000 200 000 Slutsatser Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Den pågående och planenliga uppbyggnaden av verksamheten medför förbättringar av samordningsförmågan under störda förhållanden. Den fredstida förmågan till funktionssamordning fungerar tillfredsställande och under rådande omvärldsläge görs bedömningen att förmågan till funktionssamordning är godtagbar. Oljelagringen uppfyller de internationella kraven enligt IEA/EU. medverkan i IEA:s övning visade att förmågan att möta en oljekris i fred är god. Vidare har den befintliga distributionsorganisationen kapacitet att förflytta erforderliga mängder drivmedel till prioriterade stationer som är försedda med reservkraftsuttag för drift vid elavbrott. De förbrukningsdämpande åtgärder som finns förberedda uppfyller de krav som ställs. inom delfunktionen bränsle- och drivmedelsförsörjning kan därmed anses vara godtagbar. Vid höjd beredskap medför dock avsaknaden av en övad beredskapsorganisation vissa begränsningar. Avseende delfunktionen Elförsörjning görs bedömningen vad beträffar påfrestningar i nuvarande omvärldsläge att den snabba avställningen av reservkraftproduktion på kort sikt kräver en dialog med elbranschen om olika tänkbara lösningar vid effekttoppar, något som också har påbörjats. kan marknadens krav på leveranstrygghet medföra lösningar vad avser fredstida effektbristsituationer. Med hänsyn till de förutsättningar som gäller för elförsörjningen vid höjd beredskap bör utvecklingen följas. Vad beträffar angreppshot i ett förändrat omvärldsläge finns vissa materielbrister samt vissa brister i skydd och bevakning. Efter en anpassningsperiod torde dock delfunktionens förmåga kunna vara godtagbar. Mot bakgrund av de överväganden som redovisats av regeringen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6, Totalförsvar, Funktionen Energiförsörjning) och i regeringens proposition 1998/99:74 samt betänkande 1998/99:FöU1 har regeringen beslutat att en funktionsutvärdering såvitt avser delfunktionen Elförsörjning skall genomföras . Vid anslagsberäkningen för funktionen Energiförsörjning har hänsyn tagits till anslagssparandet under anslaget. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 228 232 Pris- och löneomräkning -3 332 Överföring inom UO6 -13 900 Förslag 2000 211 000 5 och nämnder m.m. 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar , vissa mindre nämnder, , , bidrag till Svenska Röda korset och bidrag till och Försvar, förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor samt ersättning för verksamhet vid räddningstjänst. omfattar verksamhetsområdet även anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor, se avsnitt 4.5 B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Anslaget C6 ingår från och med i verksamhetsområdet. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 443 912 960 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. De verksamheter som bedrivs inom verksamhetsområdet har olika karaktär, vilket innebär att en sammantagen bedömning av verksamhetsområdet inte kan göras. En närmare beskrivning av utgiftsutvecklingen, resultatbedömningen m.m. ges därför under respektive anslag. 5.2 Revisionens iakttagelser har inte lämnat invändning mot någon av myndigheterna som ingår under verksamhetsområdet. Eventuella kommentarer från behandlas under respektive myndighet. 5.3 Bedömning av personalkonsekvenser Regeringen återkommer med en bedömning av personalkonsekvenser i särpropositionen . 5.4 Anslag C1 Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 450 670 2000 Förslag 439 996 2001 Beräknat 444 162 1 2002 Beräknat 472 341 2 1 Motsvarar 437 391 tkr prisnivå 2 Motsvarar 457 647 tkr prisnivå har till uppgift att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss. Inför beslutade regeringen att ändra budgeteringsprinciperna för anslaget. Ändringen medförde att ställdes till regeringens disposition. Syftet var att anpassa anslagstilldelningen till avskrivningstiden för investeringarna. Anslagssparandet motsvarar för av anslaget. Dessa medel används i verksamheten. Regeringens överväganden Resultatbedömning Målsättningen med sjöövervakningsverksamhet är att, förutom service till allmänhet och fiskerinäring m.fl., utföra uppgifter inom olika verksamhetsområden som en integrerad del i andra myndigheters myndighetsutövning. har tilldelats en samverkande roll med eget ansvar för den maritima delen av respektive verksamhet samt har ett eget ansvar för miljöräddningstjänsten till sjöss. Målsättningen med miljöräddningstjänsten till sjöss är att tidigt kunna bekämpa utsläpp för att härigenom minimera såväl kostnader som skador på den miljön. Härutöver skall ha en hög beredskap för sjöräddning. har lämnat tekniskt stöd och genomfört utbildning m.m. till de baltiska länderna inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet till . ständiga närvaro till sjöss, såväl med fartyg som med flygplan, skapar förutsättningar för hög beredskap och därmed tidiga insatser både vad gäller miljöräddning och sjöräddning samt har en preventiv inverkan vad gäller brottsligheten till sjöss. har i enlighet med regleringsbrevet för prioriterat de delar av verksamheten som anknyter till EU-medlemskapet och den kommande Schengenanslutningen. Detta gäller framförallt yttre gräns- och fiskerikontroll. Målsättningarna avseende utförda prestationer, mätt som nyttjandegrad av flyg och utförda kontoller och bekämpningsgrad av utsläpp m.m., har nåtts. har tidigare tagit fram en miljöpolicy för myndighetens verksamhet. pågår ett arbete med att införa ett internt miljöledningssystem. Som ett led i detta presenterade myndigheten för regeringen sitt förslag till prioriteringsordning för myndighetens fortsatta miljöarbete. har sett över och anpassat de verksamhetskritiska IT-systemen . Myndigheten bedömer att verksamheten kommer att kunna bedrivas utan att allvarliga störningar kommer att inträffa. Vad avser beredskap inom verksamhetsområdet mot allvarliga störningar har normalt en hög beredskap. Denna bedöms räcka kompletterad med beredskapshöjningar i några avseenden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 3 546 26 100 -23 600 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 2 700 16 000 -13 300 (varav tjänsteexport) Budget 2000 3 000 (varav tjänsteexport) 1 utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Tjänster som tillhandahålls samverkande myndigheter är normalt avgiftsfria. 2 Myndigheten får disponera intäkterna. Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan för för (tabell 5.4). Tabell 5.4 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 KBV 201-202 256,0 125,0 131,0 Flygplan 135,0 10,0 Övriga 190,9 26,4 41,2 40,4 33,7 21,1 Summa investeringar 581,9 26,4 41,2 40,4 158,7 162,1 Lån 581,9 26,4 41,2 40,4 158,7 162,1 Summa finansiering 581,9 26,4 41,2 40,4 158,7 162,1 Regeringens förslag: skall ha följande nya effektmål. skall bedriva kontroll av fisket till sjöss samt en samordnad landnings- och kvalitetskontroll i syfte att säkerställa att artrelaterade fiskekvoter inte överskrids. Kontrollen skall vidare ha en preventiv verkan mot brott mot andra fiskeribestämmelser. Regeringen anser att verksamhet under bedrivits i enlighet med de krav som ställts. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken inom den europeiska unionen utför kontrollen till sjöss samt landningskontroll i hamn av främst konsumtionsfisk samt s.k. industrilandningar. Från och med kommer även att utföra kvalitetskontroll vid landning (se utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, avsnitt C Fiske). Betydelsen av att fullgör sina åligganden inom den gemensamma fiskeripolitiken bör även framgå av effektmålen för . Ett nytt effektmål för verksamhet bör därför införas i enlighet med förslaget ovan. Övriga effektmål för framgår av 1996/budgetproposition, (prop 1996/97:1, bet. 1996/97;FöU1, rskr. 1996/97:108). EU-medlemskapet och den kommande Schengenanslutningen ställer krav på förändring av verksamhet. Mot denna bakgrund och i syfte att åstadkomma en så kostnadseffektiv verksamhet som möjligt har regeringen uppdragit åt Statskontoret att genomföra en utvärdering av organisation och arbetsrutiner. Statskontoret skall redovisa uppdraget . Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med Försvarsmakten utarbeta ett gemensamt förslag till hur möjligheter att samverka med Försvarsmakten och utnyttja dess resurser skall kunna öka. I myndigheternas gemensamma rapport som överlämnades har samordningsmöjligheterna översiktligt redovisats. Mot bakgrund av denna rapport beslutade regeringen att ge och Försvarsmakten i uppdrag att utarbeta en konkret redovisning av beräknade effektivitetsvinster, besparingar och eventuella investeringsbehov. Uppdraget skall slutredovisas . För att underlätta styrningen av verksamhet avser regeringen att vidareutveckla mål- och resultatstyrningen. Personalsituationen i linjeorganisation med stora vakanser och en åldersmässigt regressiv åldersstruktur föranleder omedelbara åtgärder. Regeringen tillförde engångsvis . Regeringen gör nu bedömningen att KBV även bör tillföras engångsvis. Pengarna skall användas för utgifter hänförliga till rekryterings- och utbildningsändamål. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 438 070 Pris- och löneomräkning 3 720 Premiekompensation 2 582 Överföring inom UO6 20 000 Övriga justeringar -24 376 Förslag 2000 439 996 Den tekniska justeringen av anslaget C1 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 500 2000 Förslag 12 359 2001 Beräknat 12 558 1 2002 Beräknat 12 768 2 1 Motsvarar 12 359 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 359 tkr prisnivå. Anslaget omfattar vissa mindre nämnder, , , bidrag till Svenska Röda Korset och bidrag till folk och försvar. Anslagssparandet under anslaget C2 är till största delen från verksamhetsområde. Regeringen har beslutat att ställa av nämndens anslagssparande till regeringens disposition. Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 12 020 Pris- och löneomräkning 47 Premiekompensation 292 Förslag 2000 12 359 Den tekniska justeringen av anslaget C2 med totalt avser kompensation för den premie som och betalar för statliga avtalsförsäkringar . Vissa mindre nämnder Utgifterna för vissa mindre nämnder avser verksamheterna vid , de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde, och . Regeringen anser som framgår av avsnitt 2.5 att bör förstärkas och har beräknat medel för detta. Regeringen beräknar utgifterna för vissa mindre nämnder till för . för totalförsvaret styrs av förordningen (1995:625) med instruktion för och övrig lagstiftning som ger rätt att överklaga beslut i ärenden för totalförsvarspliktiga samt beslut om anställning m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde för annan personal. skall även pröva överklaganden av de allmänna försäkringskassornas anställningsbeslut. Resultatinformation Målet för nämndens verksamhet är att med stöd av gällande lagar och den praxis som nämnden tillämpar avgöra överklagade pliktärenden i sådan tid att den som klagar får besked innan han eller hon skall rycka in till tjänstgöring. Överklaganden i anställningsärenden skall normalt vara avgjorda senast efter den dag då ärendet kommit in till nämnden. Antalet ärenden hos nämnden har minskat . Det förklaras av att repetitionsövningarna har minskat i förhållande till tidigare och av att allt färre skrivs in för och kallas till in grundutbildning. Av sammanlagt 1 492 registrerade ärenden var 1 430 pliktärenden. Dessa var till största del uppskovsärenden. Slutsatser Regeringen bedömer att målen för har uppfyllts. Regeringen beräknar utgifterna för för till . Totalförsvarets chefsnämd Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för är att verka för samordning av viktiga centrala myndigheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. har chefsnämden, utöver den gängse verksamheten, genom enskilda ledamöter och kanslichefen medverkat eller deltagit i konferenser m.m. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits på ett sådant sätt att målet har uppnåtts . Regeringen beräknar utgifterna för till . Bidrag till Svenska Röda korset Svenska Röda Korset får bidrag av staten för att organisera en nationell upplysningsbyrå som främst i krig skall bedriva verksamhet enligt folkrättsliga konventioner som syftar till att underlätta kontakten med och återfinnandet av krigsfångar och civilinternerade. Regeringens överväganden Resultatinformation Svenska Röda Korset har bedrivit verksamhet som motsvarar målet för statsbidraget. Slutsatser Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda korset till . Bidrag till och Försvar Regeringens överväganden Resultatinformation Av och årsberättelse framgår att en omfattanden verksamhet bedrivits med informationskonferenser, kurser, studieresor och studiebesök om säkerhetspolitik och totalförsvarsrelaterade frågor. Verksamheten syftar till att utveckla intressegemenskapen mellan medborgarna och totalförsvaret. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten motsvarar målet för statsbidraget. Regeringen beräknar bidrag till och Försvar till för . C3 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 31 577 2000 Förslag 25 000 2001 Beräknat 25 000 1 2002 Beräknat 25 000 2 1 Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. Under anslaget, som disponeras av , utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Medel utbetalas enligt de grunder som anges kompletteringsproposition (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr. 1985/86:345, prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:361) om förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Under har totalt beviljats till tolv kommuner för skredförebyggande åtgärder och beviljats till tre kommuner för förebyggande åtgärder mot översvämningar. C4 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 964 2000 Förslag 20 000 2001 Beräknat 20 000 1 2002 Beräknat 20 000 2 1 Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. Under anslaget, som disponeras av , utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, oljebekämpningsinsatser m.m. till sjöss samt för utredning av vissa allvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är styrt av räddningstjänstlagen (1982:1102). Oförutsedda händelser kan medföra att utgifterna inte ryms inom den maximala kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut inte hinner inväntas bör detta ramanslag utgöra ett av de anslag som får överskridas i enlighet med regeringens förslag om utgiftsbemyndiganden i den reviderade finansplanen. Under har ersättning lämnats till sju kommuner. Två kommuner har fått ersättning i samband med skogsbränder och två kommuner har fått ersättning i samband med olyckor vid transport av farligt gods. Ersättning i samband med översvämning, jordskred respektive industriolycka har utbetalats till tre kommuner. De största enskilda utbetalningarna har skett till kommun, med anledning av en olycka vid transport av farligt gods samt till och kommuner, 2,9 respektive , med anledning av skogsbränder. C5 : Samhällets skydd mot olyckor Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 439 400 2000 Förslag 526 489 2001 Beräknat 536 722 3 2002 Beräknat 547 530 4 1 Nytt anslag från och med . Till och med har utgifter för fredsräddningstjänsten beräknats under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. 2 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen ökades anslaget med . 3 Motsvarar 526 489 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 526 489 tkr prisnivå. Under anslaget, som disponeras av , ingår fredstida verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder. Till och med har denna verksamhet beräknats under anslaget B3 Befolkningsskydd och räddningstjänst. Från och med har anslagen delats upp för att erhålla en mer enhetlig redovisning. verksamhet för höjd beredskap beräknas därmed på anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och den fredstida verksamheten under anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor.