prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Åtgärd N 99:10 Integrering av miljö och hållbar utveckling i EU:s arbete inom sektor industri Vid Europeiska rådets möte i uppmanades alla konstellationer inom ministerrådet att upprätta egna strategier så att miljö och hållbar utveckling integreras i gemenskapens verksamhet inom respektive område. Rådskonstellationerna ombads att övervaka fram- stegen samt att fastställa indikatorer som kan möjliggöra en utvärdering av integrationsarbetet. Vid Europeiska rådets möte i fick bl.a. rådet för industri i uppdrag att inleda sitt arbete med att integrera miljö och hållbar utveckling inom sitt område. kommer att vid sitt möte i göra en genomgång av de övergripande framstegen i fråga om integrering av miljö och hållbar utveckling för att länka samman de sektorsstrategier som utarbetas av skilda rådskonstellationer. Vidare avser att göra en övergripande utvärdering av integrationsprocessen vid toppmötet i . Vid industriministerrådets möte i fattade rådet ett formellt beslut om att inleda arbetet med integrering av miljö och hållbar utveckling i sektor industri. Enligt beslutet består en hållbar utveckling av tre grundpelare miljöskydd, ekonomisk utveckling och social utveckling som är nära kopplade till varandra. För att uppnå en hållbar utveckling krävs en balans mellan dessa aspekter. Vidare fram- hölls bl.a. att gemenskapen och medlemsstaterna bör säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrens- förmåga och att eventuella för- och nackdelar med miljörelaterade åtgärder noga utvärderas. Åtgärd N 99:11 Samverkansprogram för att utveckla miljövänligare bilar Statsministern inbjöd i regeringsförklaringen svensk fordonsindustri till samarbete kring utveckling av mer miljövänliga fordon. Utgångspunkten för samarbetet är det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram som utarbetats . Syftet med samverkansprogrammet är både att minska vägtrafikens negativa miljöpåverkan och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Regeringen har i höstens budgetproposition aviserat att samverkansprogrammet avses att genomföras från . Från statens sida disponeras totalt . Programmet omfattar områden såsom avancerad förbränningsteknik, hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktion samt kompetensförsörjning. Förutom fordonstillverkarna är avsikten att även universitet och forskningsinstitut samt underleverantörer skall medverka i programmet. Åtgärd N 99:12 Regionala tillväxtavtal I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) introducerades den regionala näringspolitiken. Politiken innebär en effektivare samordning mellan politikområden och sektorer. Utgångspunkten är varje regions specifika möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning. Regionala partnerskap formulerar treåriga program för tillväxt och kommer överens om hur dessa skall finansieras och genomföras. Arbetet samordnas av eller det regionala självstyrelseorganet. Centrala myndigheter och organisationer kan knytas till avtalen. Det regionala inflytandet över tillgängliga resurser skall öka, liksom möjlig- heterna att använda resurserna mer flexibelt . I riktlinjerna för arbetet sägs att prioriteringarna i programmen skall utformas så att de främjar en ekologiskt hållbar utveckling. har en första utvärdering gjorts av länens utkast till program. Denna har bl.a. fokuserat på hur länen har hanterat frågan om ekologiskt hållbar utveckling. En slutsats är att det återstår en hel del arbete. Några län har dock på ett föredömligt sätt integrerat detta perspektiv såväl horisontellt som i enskilda åtgärder. Tillväxtavtalen kan börja gälla . Åtgärd N 99:13 Biobränslenas miljö- och hälsoeffekter analyseras I bedrivs projekt som har strategisk betydelse för de framtida möjligheterna att på energiområdet balansera ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Ett projekt rör förbränning av biobränslen. En ökad användning av biobränslen kräver ökad kunskap om biobränslenas förbränningsegenskaper och biobränslenas miljö- och hälsoeffekter. Avsikten är att tillsammans med näringslivet utarbeta en strategi för information och rådgivning om förbränning av biobränslen. Åtgärd N 99:14 Tillförseln av el från förnybara energikällor skall öka Marknadens aktörer skall ges möjlighet att på frivillig basis åta sig mottagningsplikten från producenter av småskalig elproduktion t.o.m. utgången av . Detta åtagande bör initieras genom konkurrens- upphandling där anbudsgivarna förbinder sig att köpa hela eller vissa delar av elproduktionen från de små producenterna till en i anbudet angiven garanterad prisnivå. Regeringen har därför uppdragit åt att initiera en upphandling med denna inriktning. Uppdraget omfattar att utforma anbudsförfrågan, värdera inkomna anbud och ta fram standardavtal för de köpare som lämnat de för de små producenterna mest fördelaktiga avtalen. Åtgärd N 99:15 Förutsättningarna att utnyttja långsiktiga avtal om energieffektivisering som komplement till styrmedel undersöks För att nå energipolitikens och miljöpolitikens mål måste de styrmedel som används kombineras så att de bidrar till en balans mellan konkurrenskraft och miljökrav. Därför behöver det utvecklas nya typer av styrmedel. Erfarenheter visar att långsiktiga avtal mellan staten och näringslivet kan vara ett kostnadseffektivt alternativ eller komplement till lagstiftning eller ekonomiska styrmedel. bedriver därför ett projekt med syfte att undersöka förutsättningarna att utnyttja långsiktiga avtal för energieffektivisering i . Åtgärd N 99:16 Ett effektivare råvaruutnyttjande i svenska bas- näringar stimuleras För att främja effektiviteten i råvaruutnyttjandet inom svenska bas- näringar tas ett samlat underlag fram som grund för en internationell jämförelse av intensiteten i råvaruutnyttjandet. Åtgärd N 99:17 Miljöinriktad verksamhet inom Nordtest Svenska staten stödjer via (Nordtest) utveckling av provningsmetoder inom bl.a. miljöområdet. Expertgrupper har pekat ut områden som bedöms som angelägna att stödja finansiellt med bidrag. Prioriterade områden med miljöanknytning är bl.a. följande: Bioteknologi - Riskidentifiering och riskbedömning vid användning av alla typer av genetiskt modifierade mikroorganismer och växter i den nordiska miljön. - Belysa spridning av antropogena ämnen i jord, vatten och luft samt deras nedbrytning och nedbrytbarhet. Bygg - Provningsmetoder om materials påverkan på hygien, hälsa och innemiljö. - Metoder som underlättar klassificering av återbruksmaterial. Fast avfall - Provtagning och karakterisering av fast avfall. - Provtagning och karakterisering av jord och sediment. - Utveckling av metoder för att främja hållbar utveckling. Materialanvändning - Materialens livscykel, bl.a. karakterisering och planeringsvärden av recirkulerade material. Åtgärd N 99:18 Satsningar inom ramen för Nordisk Industrifond Genomgående gäller för de satsningar som görs av Nordiska Industri- fonden att miljöhänsyn skall beaktas vid fondens beslut om stöd till FoU- projekt. Ett av Nordisk Industrifonds satsningsområden är Bärkraftig industriell produktion, vilket skall bidra till att stärka konkurrenskraften hos det nordiska näringslivet genom att initiera offensiva projekt där näringsliv, forskningsinstitut och universitet samarbetar. Målsättningen är att skapa en plattform där nordisk industri, tillsammans med forskningsinstitut och universitet, kan utveckla industriellt an- passade lösningar. Projekt kommer att genomföras inom tre centrala områden: Utveckling av verktyg för miljöanpassad näringsverksamhet Återvinningsprocesser Avfallshantering. Åtgärd N 99:19 Provnings- och mätteknisk FoU Inom Provnings och () bedrivs utveckling av nya provningsmetoder och mättekniker. Verksamheten omfattar olika teknikområden och branscher där miljöaspekter ingår. Staten lämnar ett bidrag till SP på . 4.10 verksamhetsområde Det övergripande målet för miljöarbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. har under föregående godkänt regeringens förslag till nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Syftet med miljömålen är att ange vilket miljötillstånd som skall uppnås inom en generation. En parlamentariskt sammansatt kommitté har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter analysera och vidareutveckla de delmål och åtgärdsstrategier som behövs för att de övergripande miljökvalitetsmålen skall kunna nås (M 1998:07). beslut innebär vidare en vidareutveckling och precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling, bl.a. i form av riktlinjer för resurseffektivisering, kemikaliepolitiken och det inter- nationella miljöarbetet. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle förutsätter insatser från olika aktörer inom alla samhällssektorer. Den nya strukturen för miljömålen innebär ett helt nytt och sektorsövergripande sätt att arbeta inom miljöpolitiken och skall ses som ett led i strävandena att decentralisera miljöarbetet. I myndigheternas ansvar ingår bl.a. att identifiera den miljöpåverkan som verksamheten inom området ger upphov till, att med utgångspunkt från de nationella målen sätta upp mål för verksamheten inom det egna ansvarsområdet samt att konkretisera behovet av åtgärder för att dessa mål skall nås. Inom ramen för sektorsansvaret har 24 myndigheter fått ett särskilt ansvar för att verka för att arbetet med ekologisk hållbarhet förs framåt inom respektive ansvarsområde. har analyserat principiella gräns- dragningar mellan myndigheter och redovisat vilka tvärsektoriella frågor som myndigheterna iakttagit. som trädde i kraft innebär en sam- ordnad och skärpt miljölagstiftning som verksamt kommer att bidra till att miljömålen uppnås. kommer att följas upp i enlighet med vad som sagts i propositionen om miljöbalk (prop. 1997/98:45). De elva gröna nyckeltal som föreslagits av Miljövårdsberedningen presenterades i en bilaga till den ekonomiska vårpropositionen 1999 (prop. 1998/99:100, bilaga 5) samt i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utg. omr. Fem av nyckeltalen presenterades också i Finansplanen. Nyckeltalen visar de svenska bidragen till angelägna miljöproblem och presentationen i vårpropositionen kan ses som ett första steg mot att spegla andra samhälleliga dimensioner vid sidan av den ekonomiska. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen. Frågor om samhällsplanering och byggande har förts över från dåvarande till . Omorganisationen ger möjligheter till ett nytt och förstärkt samarbete kring omställningen av samhället och bebyggelsen till ekologisk hållbarhet. Frågor om samhällsplanering och byggande hanteras numera på samma enhet som arbetet med "Hållbara ", stödet till lokala investeringsprogram och frågor om "gröna jobb" m.m., vilket bör kunna ge samordningsvinster. Byggandet och boendet står för en betydande del av förbrukningen av samhällets samlade resurser. Det är därför av avgörande betydelse att resursförbrukningen kan effektiviseras och kretsloppsstrategier utvecklas. I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) slås vidare fast att städer och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas i samband med planering och byggande. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra naturresurser främjas. Ekologisk hållbarhet bör utgöra grunden för all samhällsplanering. De nationella miljökvalitetsmålen skall vara vägledande för fysisk planering och byggande. Åtgärd M 97:1 I en öppen dialog med det svenska näringslivet ta fram strategier för ett hållbart näringsliv Miljövårdsberedningen har i kommittédirektiv (dir. 1998:65) fått i uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete mot en hållbar utveckling. Dialogen med näringslivet har inletts med företag som är valda utifrån funktionen bygga/bo. Bygga/bo-projektets långsiktiga syfte är att i dialog med bygg- och fastighetssektorns aktörer stödja och påverka ut- vecklingen mot ett hållbart byggande och boende och därigenom bidra till den fortsatta positiva utvecklingen av byggbranschens miljö- anpassning. Dialogen kommer att utökas med ytterligare en närings- livssektor . Miljövårdsberedningen skall lämna en redovisning till regeringen av vad dialogen har uppnått med en presentation av näringslivets frivilliga åtaganden, en redogörelse av hinder och möjligheter för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv samt förslag till fortsatta strategier och slutsatser om lämpliga styrmedel. Åtgärd M 97:2 Verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet Enligt ett svenskt-danskt regeringsavtal skall länderna gemen- samt genomföra ett regionalt miljöprogram för , dvs. Programmet som skall innehålla gemensamma regionala miljökvalitetsmål och riktlinjer för en miljöinriktad regional planering, tas fram i ett samarbete mellan regionala och lokala myndigheter och organ. En första kartläggningsetapp har redovisats med en delrapport till en konferens och det fyraåriga projektet skall avslutas . Åtgärd M 97:3 Utveckla former för miljö- och hushållningsprogram för särskilda geografiska områden Regeringen uppdrog åt berörda länsstyrelser att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårds- områdena. Programmen skall redovisas före utgången av . Med ett sådant sektorsövergripande arbete kan miljö- och hushållnings- frågorna ges ökad tyngd i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Programmen kommer att ge tydligare utgångspunkter för miljöhänsyn, kretsloppsanpassning och hushållning med mark och vatten. De bör också kunna bidra med ytterligare underlag för kommunernas över- siktliga planering. beslutade regeringen i tilläggs- direktiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) att beredningen skall följa och stödja arbetet med regionala miljö- och hushållningsprogram samt utvärdera och redovisa det samlade miljöarbetet i dessa områden . Beredningen lämnade en lägesrapport . Regeringen gav i uppdrag att i samråd med och samt i samverkan med och berörda länsstyrelser utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 97:4 Inrätta ett för ekologisk hållbar utveckling i samverkan med ett lämpligt universitet/högskola för att understödja de lokala investeringsprogrammen Myndigheten om ekologisk hållbarhet i inrättades . Centrumets roll är att stödja arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. En viktig uppgift är att stödja kommuner, näringsliv och andra aktörer i arbetet med de lokala investerings- programmen för ekologisk hållbarhet. Centrumet skall stimulera kontakter mellan praktiker och forskare och vara en länk som gör att kunskaper i forskarvärlden kommer praktikerna till godo och ser till att angelägna frågor når forskarna. Centrumet skall också förmedla erfarenheterna mellan praktikerna. Åtgärd M 97:5 (f.d. In 97:10) Verka för en effektiv försörjning med geografiska data som en del av samhällets informationsförsörjning En infrastruktur för samhällets informationsförsörjning med geografiska data är en tillgång för en ekologiskt hållbar utveckling i samhället. Det är angeläget att informationsförsörjningen organiseras och utnyttjas så effektivt som möjligt för att åstadkomma bl.a. skydd av miljön, effektiv användning av resurser och en hållbar utveckling. har pekat ut samhällets informationsförsörjning som en prioriterad statlig uppgift varvid särskilt vikten av geografiska data och informationssystem betonas (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Regeringen har i skrivelsen Informationssamhället inför 2000-talet (skr. 1998/99:2) anfört att prioriteringen bör ligga fast och att ett effektivt utnyttjande av geografisk information i samhället bör främjas. Miljövårdsberedningen har lämnat betänkandet IT i miljöarbetet (SOU 1996:92) och konstaterar att nästan alla miljödata har någon form av geografisk koppling. konstaterar i betänkandet Förbättrad miljöinformation (SOU 1997:4) att analyser i geografiska informationssystem kan visa vilka belastningsnivåer som gäller för en viss yta vilket kan påverka t.ex. en verksamhets lokalisering. Utredningen om avrinningsområden har i slutbetänkandet Miljö- samverkan i vattenvården (SOU 1997:155) uppmärksammat betydelsen av geografiska informationssystem för att studera avrinningsområden. Regeringen har initierat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn (prop. 1998/99:1 utg.omr. 18, bet. 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:59). Satsningen omfattar och sammanlagt . Satsningen avser breddutbildning för länsstyrelser och kommuner, intensifiering av grundläggande arbete med standardisering och en utveckling av nationalatlas mot Internet. har, genom regeringens beslut , fått i uppdrag att i samverkan med bl.a. och göra en översyn av samhällets informationsförsörjning inom miljö- området. hanterar uppdraget inom ramen för uppfölj- ningen av miljömålen. Åtgärd M 98:1 Statistik m.m. Uppdrag har getts till Kemikalieinspektionen respektive till Naturvårds- verket att genomföra en översiktlig studie av upplagring och flöden av farliga kemikalier i samhället. Uppdraget syftar till att ge underlag för bedömningar om vilka ytterligare utredningar som behövs för att öka kunskaperna om och bättre kunna följa farliga ämnens förekomst i samhället, deras läckage till miljön och exponeringen i vid bemärkelse av människor. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) gjorde regeringen bedöm- ningen att statistik för materialflöden bör utvecklas. Regeringen gav ett uppdrag om detta i samråd med Natur- vårdsverket, Kemikalieinspektionen och andra berörda myndigheter. En lägesredovisning lämnades och slutredovisningen skall göras . har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utveckla indikatorer för att kunna följa olika växt- och djurarters utbredning och tillväxt i sjöar och vattendrag och i havets ekosystem. Dessutom skall i samverkan med geologiska undersökning, och se över och ge förslag till en värderingsgrund/mall i syfte att skydda grund- vattenförekomster med tanke på befintligt och potentiellt värde för dricksvattenförsörjningen. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 98:2 Översyn av åtgärder inom klimatområdet. Utredning av klimatpolitiken och ratificering av Kyotoprotokollet I de internationella klimatförhandlingarna arbetar för att de utestående frågorna i Kyotoprotokollet skall kunna lösas i syfte att protokollet skall kunna träda i kraft . Vid konventionens fjärde partsmöte beslutades en tidsplan, Action Plan, som syftar mot beslut vid det kommande sjätte partsmötet hösten . Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté (M 1998:06) med uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid att kostnadseffektivitet uppnås. Programmet skall omfatta samtliga samhällssektorer och alla växthusgaser som ingår i Kyotoprotokollets åtagande, liksom upptag av koldioxid i sänkor. Utgångspunkten för programmet är beslut om klimat- och energipolitiken samt ansvar för EU:s gemensamma åtagande. Kommittén skall föreslå klimatpolitiska styrmedel samt belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av sina förslag inklusive påverkan på industrin när det gäller sysselsättning, konkurrenskraft och regional balans. Kommittén skall vidare utreda och lägga förslag om olika möjligheter att öka industrins deltagande i klimatarbetet samt också lägga förslag till att öka upptaget av koldioxid i sänkor. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Utredningens resultat kommer att ligga till grund för den svenska ratificeringen av Kyotoprotokollet. Åtgärd M 98:3 Tillsätta en parlamentarisk beredning om mål i miljöpolitiken antog propositionen Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6. 1998/99:183) som innebär ett nytt system med 15 nationella miljökvalitetsmål. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt beredning om mål i miljöpolitiken. Beredningen har antagit namnet (M 1998:07). Kommittén skall göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att nationella miljökvalitetsmål, med undantag för miljökvalitetsmålet "begränsad klimatpåverkan", skall kunna nås inom en generation. Kommittén skall vidare utvärdera de miljömässiga och samhällsekonomiska inklusive statsfinansiella och sektorsspecifika konsekvenserna av delmål och åtgärder som regeringen eller myndig- heterna föreslagit. Kommittén skall redovisa sitt betänkande . Åtgärd M 98:4 Uppdrag till , , och Kemikalieinspektionen avseende miljö- målsarbete Myndigheterna inom verksamhetsområde har haft i uppdrag att utarbeta sektorsmål samt delmål och åtgårdsstrategier till miljökvalitetsmålen. Uppdragen redovisades till regeringen . har varit sammanhållande i myndigheternas arbete med miljökvalitetsmålen. har haft huvudansvaret för miljömålet God bebyggd miljö, Kemikalieinspektionen för målet Giftfri miljö, strålmiljö, för Rent grundvatten, för Levande skogar och för Ett rikt odlingslandskap. Åtgärd M 98:5 Utredning om miljöpolitiska styrmedel Regeringen uppdrog genom beslut och åt att lämna förslag till delmål och åtgärder inom ramen för proposition Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Ett deluppdrag innebar att verket skulle lämna förslag till några strategiska områden för analys av styrmedel ur olika aspekter. Genom en delredovisning har verket pekat ut ett par miljöstrategiska områden där verket anser det angeläget att göra en närmare analys av styrmedel ur olika aspekter. Fortsatta överväganden rörande styrmedel kommer att göras inom ramen för verkets uppdrag att lämna förslag till delmål. Åtgärd M 98:6 Översyn av ekonomiska resurser till miljö- forskningen Regeringen gav i uppdrag till att i samråd med utreda behovet av forskning för en hållbar utveckling. fick i tilläggsuppdrag att se över resurserna till den svenska forskningen om miljögifter. gav regeringen i uppdrag åt att göra en samlad bedömning av miljöforskningen. I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) föreslår regeringen att miljöforskningen stärks genom ett årligt anslag för miljöforskning till med 50 miljoner för och 2001 och 2002. Forskningen skall främst inriktas på forskning om miljöeffekter och miljötoxikologi samt underlag för att uppnå miljömålen. Anslaget skall också finansiera statens andel av den med näringslivet samfinansierade forskningen vid . Åtgärd M 98:7 (f.d. In 98:5) Främja forskning kring byggd miljö Stora naturresurser är inbyggda i den befintliga bebyggelsen och de systemlösningar vi har i städerna medför att vi förbrukar stora resurser. Såväl byggprocessen som förvaltningen av byggnader och den byggda miljön måste utvecklas mot ökad resurseffektivitet och kretslopps- lösningar. En viktig uppgift för forskningen är alltså att ta fram ny kunskap om vägar till det resurseffektiva och uthålliga samhället. I budgetpropositionen har regeringen därför bland annat föreslagit att byggforskningen tillförs ytterligare resurser. Bygg- forskningen föreslås förstärkas med . Åtgärd M 99:1 Fortsätta utvecklingen av miljöledningssystem i statliga myndigheter Totalt 99 myndigheter arbetar med att införa miljöledningssystem i syfte att organisera sitt miljöarbete och integrera miljöhänsyn i sina aktiviteter och i beslutsfattandet. De första 25 myndigheterna som startade sitt arbete arbetar med att integrera sitt miljöledningssystem i den ordinarie verksamheten. Resterande myndigheter arbetar med att bygga upp ett miljölednings- system.