prop · GN03125 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör upp- märksammas vid kommande fördelning ur Allmänna arvsfonden. Innehållsförteckning 1 Inledning 5 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 5 2.1 När arvsfonden får egendom 5 2.2 När arvsfonden avstår från egendom 6 2.3 Kostnader för fonden 7 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 7 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet 8 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd 8 3.1.2 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden översiktlig beskrivning 9 3.1.3 Registrering och handläggning m.m. 10 3.1.4 Beslutade ärenden 10 3.1.5 Redogörelse för fördelat projektstöd 11 3.2 Verksamhet till förmån för barn (För- teckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 11 3.2.1 Datateknik 12 3.2.2 Drogförebyggande 12 3.2.3 Familjestöd 12 3.2.4 Fritid/Idrott 12 3.2.5 Information/Utbildning 13 3.2.6 Kultur 13 3.2.7 Lokaler 13 3.2.8 Utrustning och inventarier 13 3.2.9 Utsatta barn och ungdomar 13 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (För- teckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 14 3.3.1 Arbete/Sysselsättning 14 3.3.2 Brottsförebyggande 14 3.3.3 Datateknik 15 3.3.4 Drogförebyggande 15 3.3.5 Fritid/Idrott 15 3.3.6 Främlingsfientlighet 15 3.3.7 Idrottens sociala ansvar 16 3.3.8 Information/Utbildning 16 3.3.9 Jämställdhet 16 3.3.10 Konsument/Ekonomi 16 3.3.11 Kultur 16 3.3.12 Kultur för integration 17 3.3.13 Kvinnofrid 17 3.3.14 Kvinnor/Flickor 17 3.3.15 Lokaler 17 3.3.16 Media 18 3.3.17 Mobbning 18 3.3.18 Organisationsutveckling 18 3.3.19 Ungdomars politiska delaktighet 18 3.3.20 Utsatta barn och ungdomar 19 3.3.21 Våldsförebyggande 19 3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktions- hinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 19 3.4.1 Arbete/sysselsättning 19 3.4.2 Bemötande 20 3.4.3 Datateknik 20 3.4.4 Familjestöd 20 3.4.5 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 20 3.4.6 Fritid/Idrott 20 3.4.7 Hjälpmedel 21 3.4.8 Information/Utbildning 21 3.4.9 Invandrare och handikapp 21 3.4.10 IT Handikapp 21 3.4.11 Kost och motion 21 3.4.12 Kultur 22 3.4.13 Kvinnor och handikapp samt Kvinnofrid 22 3.4.14 Lokaler 22 3.4.15 Media och Miljö 22 3.4.16 Organisationsutveckling 22 3.4.17 Rehabiliteringsmetoder 23 3.4.18 Tillgänglighet 23 3.4.19 Utrustning 23 4 Särskilda satsningar för de olika målgrupperna 23 4.1 Särskild satsning för alla målgrupperna 24 4.1.1 Utveckling och förnyelse av idrottsverk- samhet, främst på lokal nivå (1998 ) 24 4.2 Satsningar till förmån för barn 24 4.2.1 Stöd till projekt som motverkar använd- ningen av tobak (1998 ) 24 4.2.2 Drogförebyggande (1997 ) 25 4.2.3 FN:s konvention om barnets rättigheter (1996 ) 25 4.2.4 Barn i vissa storstadsområden (1995 ) 25 4.3 Satsningar till förmån för ungdomar 12 26 4.3.1 Ungdomars egna kulturverksamheter (1999 ) 26 4.3.2 Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet (1999 ) 26 4.3.3 Utveckling av ungdomars egen organisering (1998 ) 27 4.3.4 Talangsatsning inom handikappidrotten (1998 ) 27 4.3.5 Utveckling av ungdomssamarbete inom (1998 ) 27 4.3.6 Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar (1997 ) 28 4.3.7 Ungdomars egna visioner inför 2000-talet (1999 2000) 28 4.3.8 Ung Kultur (1998 1999) 28 4.3.9 Skolkooperativ (1997 1999) 28 4.3.10 Synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet (1996 1999) 29 4.3.11 Ungdomars möjligheter till inflytande (1995 1999) 29 4.4 Satsningar till förmån för personer med funktionshinder 30 4.4.1 IT och handikapp (1998 ) 30 4.4.2 Alternativa stöd och boendeformer (1997 ) 30 5 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden 31 5.1 Verksamhet till förmån för barn 32 5.2 Verksamhet till förmån för ungdomar 34 5.3 Verksamhet till förmån för personer med funk- tionshinder 35 6 Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning 36 6.1 Information 36 6.2 Uppföljning och utvärdering 38 6.3 Erfarenhetsspridning 40 Bilaga 1 Bokslut (Kammarkollegiet 42 Bilaga 2 Fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden 49 Bilaga 3 Projektkatalog 52 Bilaga 4 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden 230 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde 241 1 Inledning Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk- tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funk- tionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en översiktlig beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapi- talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsam- mans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under har totalavkastningen varit (direktavkastningen ) i ak- tiekonsortiet och (direktavkastningen ) i räntekon- sortiet. Med totalavkastning avses direktavkastning samt såväl realiserade som orealiserade värdeförändringar i respektive värdepappersportfölj. För finns det ca att dela ut. Bok- slut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1 När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släk- tingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred- ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 790 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 241 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle- giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle avvecklas för arvs- fondens räkning uppgick till 531. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2 När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra sär- skilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan per- son som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 62 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon- den. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av . 2.3 Kostnader för fonden Ur fonden har under betalats följande kostnader: Kammarkollegiet () - Dödsboavveckling m.m. 6,7 - 2,8 - Utbetalning av beviljat stöd 0,3 /Arvsfondsdelegationen - Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden m.m. 3,4 De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fon- den avseende uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av bud- getåret. 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegatio- nen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfonds- lagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över- lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får be- sluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av rege- ringen. Ordföranden är statssekreterare i och vice ordförande är statssekreterare i . Övriga ledamöter är tjänstemän inom och . Arvs- fondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till Social- departementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verk- samhet till förmån för ungdomar i åldern 12 . För beredningen av ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsde- legationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5 7 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ide- ell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella si- tuation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or- ganisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste åter- betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av- skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas uppgifter om tillgänglig- heten för personer med funktionshinder. 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 6). 3.1.2 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden översiktlig beskrivning har det funnits ca att fördela ur All- männa arvsfonden. Av dessa medel var ca överförda från föregående år och ca tillförda års re- sultat. Totalt har ca 243 miljoner fördelats till olika projekt samt avsatts för särskilda satsningar , se bilaga 2. Medel som återförts eller återbetalats till fonden samt de medel som inte disponerats , totalt ca varav ca är intecknade inom ramen för särskilda satsningar, har överförts till utdelningsbara medel för . 3.1.2.1 Den löpande fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden har det fördelats ca ur Allmänna arvsfonden. Ca för målgruppen barn , för målgruppen ungdomar 12 och ca till målgruppen personer med funktionshinder. 3.1.2.2 Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden inom ramen för särskilda satsningar har det funnits ca att fördela för nya eller pågående satsningar. Dessa medel består av ca från föregående år och som avsatts . Av de medel som avsatts har regeringen delegerat till annan myndighet att fördela och delegerades till de pågående satsningar som Arvsfondsdelegationen själv svarar för. Totalt har ca fördelats . Den exakta fördelningen på respektive satsning framgår av bilaga 2. Vidare har återförts till utdelningsbara medel från satsningar som avslutats . Medel som återförts eller återbetalats till pågående satsningar samt de medel som ej disponerats , totalt ca har överförts . De särskilda sats- ningarna redovisas under kapitel 4. 3.1.3 Registrering och handläggning m.m. har till Arvsfondsdelegationen inkommit 2 263 ärenden. Av dessa var 1 795 ansökningar om stöd ur fonden, 453 redovisningar av beviljat stöd samt 15 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.). Inkomna ärenden 1998 1997 Barn 418 393 439 Ungdom 865 701 929 Handikapp 669 625 576 Ej fondens målgrupper 68 73 83 Enskilda 243 312 436 Totalt 2 263 2 104 2 463 Ansökningar 1 795 1 661 2 058 Övrigt ärende 15 14 5 Redovisningar 453 429 400 Totalt 2 263 2 104 2 463 3.1.4 Beslutade ärenden Sammanlagt har 1 734 beslut fattats under budgetåret enligt följande: 1998 1997 Bifall regering 163 1) 216 160 Bifall delegation 331 1) 246 288 Avslag 1 198 1 202 1 544 Ad acta 37 52 30 Brevsvar 2 Överlämnat till annan 4 1 720 2 024 1) Ett av besluten avser ej beslut om medel. Avslag 1999 1998 1997 Barn 196 203 226 Ungdom 462 411 554 Handikapp 236 199 244 Ej fondens målgrupper 61 77 80 Enskilda 243 312 436 Totalt 1 198 1 202 1 540 Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 198 ansökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt ny- skapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som re- guljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Av ansökningarna har 28 lagts ad acta (återkallats eller ersatts av annan ansökan) och 3 har överlämnats till annan enhet/myndighet m.m. Vidare har 12 övriga ärenden behandlats (förfrågningar m.m.) Dessutom har 456 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. Godkända redovisningar 1999 1998 1997 456 415 437 3.1.5 Redogörelse för fördelat projektstöd Bifall-delegation 1999 1998 1997 Barn 59 45 47 Ungdom 155 121 160 Handikapp 116 80 78 Totalt antal projekt 330 246 285 Barn 40 101 42 Ungdom 19 19 29 Handikapp 103 103 88 Totalt antal projekt 162 223 159 I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut- veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och omfattar ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den ända- måls- och målgruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinrikt- ning. En mer detaljerad redovisning för varje projekt lämnas i förteck- ning som bifogas som bilaga 3. En förteckning över mottagare av stöd redovisas i bilaga 4. 3.2 Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) har sammanlagt fördelats genom 99 beslut med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . 93 olika projekt har beviljats stöd. Två av projekten har fått medel genom två beslut. Av besluten rör 22 projekt barn med funktions- hinder. Regeringen har i två beslut ställt sammanlagt av dessa medel till förfogande, att fördela till organisa- tioner som bedriver ideell verksamhet, för alkohol- och drogförebyggan- de arbete samt för att motverka rökning bland barn och ungdomar. Rege- ringen har i två beslut avsatt sammanlagt till rege- ringens särskilda satsningar Barn i vissa storstadsområden samt FN:s konvention om barnets rättigheter. Satsningarna redovisas närmare under kapitel 4.2 3.2.1 Datateknik har stöd beviljats med sammanlagt till två projekt. Det ena projektet är en utvärdering av s.k. Datatek som efter försöksverksamhet med arvsfondsmedel finns som reguljär verksamhet vid nästan alla barnhabiliteringar. Det andra projektet har som målgrupp barn med inkontinens. Barn med inkontinens löper stor risk att utveckla psykosociala problem. Studier visar också att när barnet blir torrt ökar självförtroendet. I skolåldern har de flesta barn lärt sig att tömma blåsan med hjälp av kateter. För detta behövs, förutom rent medicinsk behand- ling, träning och stöd där barnets medverkan krävs. Syftet med projektet är att med hjälp av ett dataspel stödja och motivera barnen att träna så de får kontroll över sin urinering. 3.2.2 Drogförebyggande IOGT-NTO-rörelsen har beviljats för projektet (Alkoholfri uppväxt). Projektet är planerat att pågå och bedrivs i samarbete med . Organisationerna vill tillsammans ta initiativ till ett brett förankrat arbete för en alkoholfri uppväxt. Målgrupperna är barn och ungdomar i idrotts- och IOGT-rörel- serna, föräldrar samt barnens och ungdomarnas ledare. 3.2.3 Familjestöd I den kommande inriktningen för stöd ur Allmänna arvsfonden angavs att olika former av utvecklingsarbete som rör föräldrastöd är angeläget. Under verksamhetsåret har 22 projekt med inriktning på familjestöd beviljats medel ur arvsfonden med sammanlagt . Sju av projekten rör verksamhet med syfte att utveckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer. I flera av de projekt som rör föräldrautbildning nämns att många föräldrar saknar det sociala skyddsnät och det självklara stöd från den äldre generationen som man har haft. Det finns ett behov av att ge föräldrar kunskap om barns utveckling och inlärning för att förebygga kommunikationssvårigheter, känslomässiga och sociala problem. Genom att öka kontakten och samhörigheten mellan föräldrar kan man skapa nätverk som stärker familjerna. 3.2.4 Fritid/Idrott Stöd har lämnats till 10 projekt med anknytning till fritid/idrott med sammanlagt . Här kan nämnas som fått stöd för ett hälsoprojekt gemensamt för idrottsrörelse och skola 3.2.5 Information/Utbildning 15 projekt har beviljats stöd med sammanlagt . Några av projekten som fått stöd är för sjuka barns behov (NOBAB) som arbetar för att förbättra sjuka och funktionshindrade barns villkor på sjukhus. Målet med projektet är att utveckla ett kvalitetssystem som i sin tur ger möjlighet att öka kvalitetsmedvetandet hos personal och beslutsfattare. () har fått medel till ett projekt om läsning av böcker med bl.a. målet att närma äldre och yngre generationer samt att skapa utbyte av sagor, sägner och berättelser från olika kulturkretsar genom kontakt, inte bara med barn utan även med äldre personer som har sina rötter i andra länder. 3.2.6 Kultur Till utveckling av kulturverksamhet för barn har 8 projekt lämnats stöd med sammanlagt . Ett av projekten som har fått stöd är Föreningen i som genom sitt projekt vill utar- beta en metod där berättandet stimulerar läslusten hos barn och ungdomar som har läs- och skrivsvårigheter och som aldrig får möjligheten att upptäcka läsandets glädje. 3.2.7 Lokaler Stöd ur fonden kan lämnas till del av kostnaderna för ideella organisatio- ners ny-, om- och tillbyggnad av lokaler om sådana åtgärder krävs för att verksamheten med och för barn skall kunna utvecklas och förnyas. har 10 föreningar fått denna typ av stöd med sammanlagt . 3.2.8 Utrustning och inventarier har lämnats stöd med för att utveckla verksamhet för handikappade barn och ungdomar på sin läger- anläggning . 3.2.9 Utsatta barn och ungdomar Fem projekt har fått stöd med sammanlagt . Här kan t.ex. nämnas för schizofreni (IFS) i som har fått för ett projekt där föreningen skall arbeta med barn till psykiskt sjuka och funktionshindrade föräldrar. Målet är att genom gruppverksamhet stödja och hjälpa barnen som under professio- nell ledning skall få hjälp att upptäcka sina egna behov, känslor och för- utsättningar. 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) Under har ca fördelats ur Allmänna arvsfonden genom sammanlagt 125 beslut till verksamhet för ungdom. Av dessa medel har genom fem regeringsbeslut fått sammanlagt att fördela till särskilt angivna satsningar inom ungdomsområdet. Dessa satsningar samt pågående och avslutade, återfinns under kapitel 4.3.