prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett europeiskt nätverk för det rättsliga samarbetet har inrättats och har påbörjat sitt arbete med att utveckla det internationella samarbetet. Ett nätverk för kontakt och stöd har upprättats i syfte att ytterligare förbättra de årliga lägesrapporterna om den organiserade brottsligheten. Regler har antagits om Falcone programmet för bekämpande av organiserad brottslighet, om penningtvätt och om kriminalisering av medverkan i kriminella organisationer, om korruption i den privata sektorn och om goda rutiner vid internationell rättslig hjälp i brottmål. En föranslutningspakt har utarbetats med kandidatländerna. Åtgärder har vidtagits när det gäller förebyggande av organiserad brottslighet (se avsnitt 35.1.2) och en strategi mot högteknologisk brottslighet har antagits. har arbetsgruppen fortsatt arbetet med att genomföra och följa upp handlingsplan. Gruppen har t.ex. arbetat fram ett utkast till beslut om bekämpande av barnpornografi på Internet (se avsnitt 35.1.4). Arbetsgruppen har övervägt olika åtgärder mot penningtvätt, diskuterat frågor om straffansvar för juridiska personer och olika förverkanderegler och en uppföljning av resolution om enskilda som samarbetar med rättsväsendet. En första lägesrapport om det europeiska rättsliga nätverket har lämnats. Den ömsesidiga utvärderingen av hur det rättsliga samarbetet över gränserna fungerar har genomförts enligt planerna och arbetet med en andra utvärderings- omgång har inletts (se avsnitt 35.1.3). Frågor om harmonisering eller tillnärmning av vissa delar av straffrätten har diskuterats liksom frågan om ömsesidigt erkännande av olika straffrättsliga avgöranden. Ett utkast till beslut om ett förbättrat informationsutbyte mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter har diskuterats . Arbetsgruppen har fungerat som forum för utbyte av erfarenheter av konkret polissamarbete och strategisk information om organiserad brottslighet. Arbete har lagts ner på att ytterligare förbättra den årliga rapporten om organiserad brottslighet. Medlemsstaterna har inom ramen för arbetsgruppen diskuterat och koordinerat sitt agerande i de pågående FN-förhandlingarna om en konvention om organiserad brottslighet och tre underprotokoll till konventionen om människosmuggling, om handel med människor och om handel med vapen som förhandlas parallellt. En gemensam stånd- punkt rörande konventionen har utarbetats av arbetsgruppen och antogs av rådet och en gemensam ståndpunkt rörande vapen- protokollet är under utarbetande. Arbetsgruppen har också diskuterat frågan om kommissionens externa kompetens att förhandla delar av protokollen. Även förhandlingarna inom om en konvention om IT-relaterad brottslighet har koordinerats inom ramen för den sektorsövergripande arbetsgruppen och gruppen har utarbetat en gemen- sam ståndpunkt i de förhandlingar som antogs av rådet . har en handlingsplan i kampen mot organiserad brottslig- het i diskuterats. Handlingsplanen är en uppföljning till den gemensamma EU-strategin för som antogs av i . Ett antal grundprinciper för en sådan handlingsplan som utarbetats av arbetsgruppen godkändes av i . Parallellt har diskuterats att genomföra ett samarbetsprojekt mellan medlemsstater och för att komma till rätta med s.k. dubbelfakturering. Arbetsgruppen har påbörjat arbetet med att följa upp handlingsplan. En ny sammanhållen strategi för det fortsatta arbetet med att förebygga och bekämpa den organiserade brottsligheten, som bl.a. följer upp slutsatserna från toppmötet i (se avsnitt 5.2.2), beräknas bli färdig . 35.1.2 Brottsförebyggande frågor och brottsofferfrågor Brottsförebyggande frågor De brottsförebyggande frågorna har lyfts fram tydligare än förr, bl.a. beroende på att det sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande finns en rättslig grund för brottsförebyggande åtgärder på EU-nivå. Inför det särskilda toppmötet i arbetade aktivt för att lyfta fram de brottsförebyggande frågorna och bildade tillsammans med och en s.k. like-minded krets. De slutsatser från toppmötet som rör brottsförebyggande frågor stämmer väl överens med det förslag som lades fram av kretsen. kommer att fortsatt aktivt verka för att arbetet med att förebygga brott på EU-nivå och i sam- arbete mellan medlemsstaterna drivs framåt med utgångspunkt i dessa. Med utgångspunkt i en av slutsatserna från toppmötet i , att det brottsförebyggande perspektivet bör integreras i allt arbete inom EU, har tagit upp frågan till diskussion i rådet om konsekvenserna för brottsligheten av förslaget till direktiv om elektronisk handel. Arbetsgruppen för polissamarbete är knutpunkt inom rättsliga och inrikes frågor för att ta emot och analysera information på det brottsförebyggande området. En handbok med goda exempel på brottsförebyggande arbete är under utarbetande. är en av de 6 medlemsstater som har bidragit med underlag. anordnade den årliga ceremonin för utdelandet av European Crime Prevention Awards till det bästa brottsförebyggande projektet i de i tävlingen deltagande länderna. Arbetet för att bekämpa organiserad och gränsöverskridande brottslighet har alltmer kommit att inkorporera ett brottsförebyggande perspektiv, med utgångspunkt i den resolution om förebyggande av organiserad brottslighet (EGT C 408, 29.12.1998, s. 1) som antogs av rådet . deltar aktivt i arbetet för att arbeta fram den rapport som skall redovisas före utgången av och deltar också i två Falcone-finansierade projekt i frågan. Brottsofferfrågor Svenska Brottsoffermyndigheten och har inom ramen för Grotius-programmet genomfört och avslutat projektet in Union. Projektet har innefattat publiceringen av en skrift med samma namn (, 1999). Kommissionen har med stöd av bl.a. svenska experter och information från projektet utarbetat ett brottsoffermeddelande, Brotts- offer i den Europeiska Unionen (KOM (1999) 349). har ställt sig positiv till initiativ på brottsofferområdet i linje med kommissionens meddelande. I slutsatserna från toppmötet i framhölls att insatserna för brottsoffer bör inriktas på utarbetandet av miniminormer, särskilt avseende offrens tillgång till rättvisa och rätt till ersättning för skador på grund av brott, inklusive rättsliga kostnader. I de synpunkter som har lämnat på meddelandet har denna inriktning betonats. 35.1.3 Ömsesidig utvärdering av hur internationella åtaganden genomförs antogs en gemensam åtgärd om införande av en ordning för utvärdering av hur medlemsstaterna på nationell nivå genomför internationella åtaganden i kampen mot den organiserade brottsligheten. Den gemensamma åtgärden har sin grund handlingsplan om organiserad brottslighet (se avsnitt 35.1.1). Åtgärden tar inte bara sikte på hur unionens rättsakter genomförs utan omfattar även andra inter- nationella instrument som medlemsstaterna tillträtt. Utvärderingen genomförs under ledning av den sektorsövergripande arbetsgruppen om organiserad brottslighet (se samma avsnitt). Den första utvärderingsomgången gäller nationell lagstiftning och rutiner i fråga om internationell rättslig hjälp i brottmål och fokuserar särskilt på brådskande ansökningar som gäller beslag och spärrande av egendom. Fem medlemsstater skall utvärderas , 1999 och 2000. Utvärderingarna, som genomförs av tre experter från olika medlemsstater med biträde av rådets generalsekretariat, har genomförts enligt planerna. utvärderades , , , och . har , , och utvärderats. Rapporterna från utvärderingen av och har ännu inte behandlats i den sektorsövergripande arbetsgruppen. Övriga rapporter har godkänts av arbetsgruppen. En rapport om genomförda utvärderingar tillsammans med arbets- gruppens preliminära slutsatser har redovisats till rådet. Rådet har på grundval därav beslutat ett antal rekommmendationer till vart och ett av de utvärderade länderna som syftar till att förbättra det internationella straffrättsliga samarbetet. Utvärderingen av äger rum . 35.1.4 Barnpornografi på Internet Vid ett rådsmöte den 3 beslutades att en gemensam åtgärd för att bekämpa barnpornografi på Internet skulle antas när yttrat sig över ett utkast. Sedan yttrat sig över utkastet till gemensam åtgärd och föreslagit vissa ändringar diskuterades utkastet vidare i främst den sektors- övergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet (se avsnitt 35.1.1). Därvid uppkom frågor om det fortsatta förfarandet efter det att Amsterdamfördraget trätt i kraft . Diskussionerna resulterade i att , som hade tagit det ursprungliga initiativet till en gemensam åtgärd, skulle ta ett nytt initiativ till ett beslut eller ett rambeslut. Därefter skulle, i enlighet med de nya förfarandereglerna, initiativet publiceras och yttrande inhämtas på nytt. lade fram ett nytt förslag till ett beslut om att bekämpa barnpornografi på Internet. Innehållet överensstämmer i allt väsentligt med det tidigare utkastet till gemensam åtgärd. De ständiga representan- ternas kommitté (Coreper) beslutade vid ett möte den 24 att förslaget skall publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) och att skall höras. Förslaget offentliggjordes (EGT C 362, 16.12.1999, s. 8) 35.1.5 Terrorism Terrorismsamarbetsgruppen inom tredje pelaren har även upprättat hotbildsdokument om inre och yttre terrorismhot inom EU. Den positiva trenden med ett minskat antal terrorattentat som medlems- länderna rapporterat om fortsätter. En särskild rapport med statistik om händelser med rasistiska, främlingsfientliga eller antisemitiska motiv presenterades av arbetsgruppen . Diskussionen som pågick , om åtgärder för att förbättra statistikinsamlingen, fortsatte även . Samråd har skett mellan andra och tredje pelarens arbetsgrupper mot terrorism om ett samarbete mellan EU:s medlemsländer och medelhavs- länderna i frågor som rör terrorism. Från tredje pelarens arbetsgrupp har framförts två förslag som kan vara en första inledning till en dialog med . Det första förslaget avser ett utbyte av information om den lagstiftning som tillämpas inom EU:s medlemsländer respektive inom för att bekämpa terrorism. Det andra förslaget är att utse kontaktpunkter inom de olika medlemsländerna som motsvarande kontaktpunkter i kan vända sig till med frågor om terrorism. Diskussionen om hur samarbetet i kampen mot finansiering av terroristgrupper kan utvecklas och förbättras har lett fram till en av rådet, , antagen rekommendation. Rådet anser det vara nödvändigt att samarbetet mellan medlemsstaterna i kampen mot finansiering av terroristgrupper intensifieras. Dessutom bör ett utökat informationsutbyte äga rum. Rådet har också markerat att Europol i så stor utsträckning som möjligt bör involveras i det fortsatta arbetet. De befintliga formerna för polissamarbete berörs inte av rekommendationen. 35.2 Straffrättsligt samarbete 35.2.1 Konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål inrättades inom EU en arbetsgrupp för att behandla frågan om effektivisering av internationell rättslig hjälp i brottmål. att åstadkomma en konvention som kompletterar Europa- konvention om inbördes rättshjälp i brottmål. Arbetet med konventionen har pågått och konventionen är till stor del färdigförhandlad. Rådet har beslutat att höra Europa- parlamentet över ett utkast till konvention och detta utkast till konvention har publicerats (EGT C 251, , s.1). beräknas avge sitt yttrande . Konventionen är indelad i tre avdelningar. I avdelning I finns bestämmelser som rör framställningar om ömsesidig rättslig hjälp och som syftar till att på olika sätt effektivisera samarbetet mellan medlemsstaterna. Det sker främst genom utökade möjligheter till direkt kontakt mellan staternas rättsliga myndigheter. I avdelning II finns bestämmelser om särskilda former av rättslig hjälp. Här har medlemsstaterna tidigare kommit överens om bl.a. bestämmelser om användande av videoteknik. På svenskt initiativ har även tagits med en bestämmelse om telefonförhör när ett vittne eller en sakkunnig befinner sig i en annan stat än domstolen. Medlemsstaterna har även kommit överens om bestämmelser rörande gemensamma utredningsgrupper. Avdelning III innehåller bestämmelser om hemlig teleavlyssning. Här kvarstår vissa frågor att diskutera. Vidare skall bestämmelser om dataskydd diskuteras. Efter Amsterdamfördragets ikraftträdande har de delar av konventionen som är en vidareutveckling av diskuterats i den blandade kommittén tillsammans med och . De bestämmelser av konventionen som kommer att vara tillämpliga även i förhållande till och rör förfarandet, delgivning av handlingar, direkt kontakt mellan rättsliga myndigheter, frivilligt informationsutbyte och kontrollerade leveranser. 35.2.2 Utlämning En konvention om utlämning, som bl.a. tar upp frågan om utlämning av egna medborgare och andra materiella frågor, antogs (EGT C 313, 23.10.1996, s.11). En förklarande rapport till konventionen godkändes av rådet (EGT C 191, 23.6.1997, s.13). Frågan om konventionens införlivande i svensk rätt bereds i , med målsättningen att ett lagförslag skall föreläggas . I slutsatserna från (se avsnitt 5.2.2.) förordar stats- och regeringscheferna bl.a. en ordning som innebär att personer som flytt till en medlemsstat från straffverkställighet i en annan medlemsstat skall kunna överföras till den senare staten utan krav på ett formellt utlämningsförfarande. 35.3 Materiell straffrätt 35.3.1 Penningtvätt och förverkande antogs en gemensam åtgärd om penningtvätt och identifiering, spårande spärrande, frysning, beslag och förverkande av som härrör från brott (EGT L 333, 9.12.1998, s. 1). Åtgärden kompletterar den inom 1990 upprättade konventionen i samma ämne (förverkandekonventionen). Medlemsstaterna åtar sig att se till att deras lagstiftning om penningtvätt och förverkande är mer generellt tillämplig och inte begränsad till vissa brott eller brottstyper. Medlemsstaterna skall inte utnyttja rätten till reservationer till förverkandekonventionen. De svenska reglerna om penningtvätt ändrades (prop. 1998/99:19, bet. 1998/99:JuU8, rskr. 1998/99:134). Bl.a. infördes i ett nytt brott, penninghäleri (9 kap 6 a §), vilket innebar att kunde återkalla sin reservation till förverkandekonventionen, såvitt avser penningtvätt (dnr. Ju1999/2704/L5). Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv att (Ju 1997:02) skulle ges i uppdrag att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att skall anses uppfylla den gemensamma åtgärdens bestämmelser om förverkande (dir. 1999:48). överlämnade sitt betänkande . 35.3.2 Korruption Medlemsstaterna undertecknade ett protokoll till den s.k. bedrägerikonventionen med bestämmelser om korruption som menligt kan påverka EG:s finanser. Sedan det arbetet avslutats fortsatte man inom EU:s tredje pelare med att utarbeta en fristående konvention om korruption. Den undertecknades av medlemsstaterna (EGT C 195, 25.6.1997, s. 1). Konventionens bestämmelser överens- stämmer till stora delar med vad medlemsstaterna redan gått med på i bedrägerikonventionen och korruptionsprotokollet. Den går emellertid längre i det att det inte finns något rekvisit om skada för EG:s finanser. Sedan korruption i den offentliga sektorn sålunda täckts in, lade i inledningen av sitt ordförandeskap ett förslag till gemensam åtgärd rörande korruption på det privata området (muta och bestickning av bl.a. anställda i företag). Den gemensamma åtgärden antogs (EGT L 358, 31.12.1998, s. 2). Åtagandena i den gemensamma åtgärden är i olika avseenden begränsade, och medlems- staterna enades därför om att fortsatta överväganden skall ske. kunde stödja långtgående åtaganden på området. Vår lagstiftning täcker redan korruption i den privata sektorn. Det hittillsvarande samarbetet på området har lett till vissa ändringar i den svenska straffrättsliga regleringen av korruption. Dessa trädde i kraft . 35.3.3 Bedrägeri och förfalskning Arbete pågår för att förstärka det straffrättsliga skyddet mot bedrägerier och förfalskningar i samband med införandet av euron. Arbetet har resulterat i en resolution som antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor (EGT C 171, , s. 1) och som innehåller huvudlinjerna i en framtida bindande rättsakt för medlemsstaterna i EU. Mot denna bakgrund presenterade ett förslag till rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron. Förslaget offentliggjordes (EGT C 322, 10.11.1999, s. 6) och behandlas nu i rådsarbetsgruppen Materiell straffrätt. Kommissionen lade fram ett förslag till gemensam åtgärd om bedrägerier och förfalskningar som rör andra betalningsmedel än kontanter. De föreslagna bestämmelserna innefattar bl.a. åtagande att straffbelägga förfalskning av t.ex. checkar och betalkort. Förslaget behandlas inom ramen för samma arbetsgrupp som behandlar det straffrättsliga skyddet mot förfalskningar och bedrägerier i samband med införandet av euron. I och med att Amsterdamfördraget trädde i kraft står instrumentet gemensam åtgärd inte längre till buds som rättsligt instru- ment. Kommissionen har därför omarbetat sitt ursprungliga förslag till ett förslag till rambeslut om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter, (KOM (99) 438 slutlig). 35.3.4 Miljöbrott presenterade ett förslag till gemensam åtgärd för att bekämpa grova miljöbrott. Förslaget syftar till att komplettera den inom upprättade konventionen om straffrättsligt skydd för miljön (konvention) och innefattar bl.a. åtagande att införa nationella bestämmelser om straffrättsligt ansvar för allvarliga miljöbrott, regler om förverkande av hjälpmedel och vinster i samband med grova miljöbrott samt bestämmelser om näringsförbud m.m. för den som döms för grova miljöbrott. Förslaget innehåller också bestämmelser om hur medlemsstaterna på bästa sätt skall kunna samarbeta i samband med grova miljöbrott. I och med att Amsterdam- fördraget trädde i kraft står, som tidigare nämnts, instrumentet gemensam åtgärd inte längre till buds som rättsligt instrument. har därför omarbetat sitt ursprungliga förslag till ett förslag till rambeslut om bekämpning av grova miljöbrott. För att undersöka vilket behov det finns av att vidta åtgärder på EU- nivå besvarade medlemsstaterna ett frågeformulär angående bl.a. undertecknande, ratifikation och reservationer till konvention. Det har förutskickats att , när man har analyserat medlemsstaternas svar, skall överväga om det föreligger skäl att vidta ändringar i förslaget till rambeslut. Förslaget behandlas i den tidigare nämnda rådsarbetsgruppen Materiell straffrätt. Det bör också nämnas att i samband med att man presenterade sitt förslag även föreslog att Europol skall ges utökat mandat till att omfatta allvarlig miljöbrottslighet. Allmänt sett har intagit ett positivt förhållningssätt till förslaget och uttryckt sitt stöd för det danska initiativet. 35.3.5 Offentlig upphandling lade fram ett förslag till en gemensam åtgärd om straffrättsligt skydd mot bedrägligt beteende eller annan illojal kon- kurrens i samband med offentlig upphandling inom den inre marknaden. uppgav att förslaget syftar till att trygga den fria konkurrensen och bekämpa bedrägeri och korruption i samband med offentlig upphandling. Med hjälp av EG-rättens konkurrensregler kan man rikta ekonomiska sanktioner mot företag som genom kartellbildningar sätter konkurrensen ur spel. Däremot saknas gemensam straffrättslig reglering avseende de åtgärder som de fysiska personerna i företagen vidtar. Enligt förslaget skall det vara straffbart att lämna ett anbud för ett företags räkning om anbudet bygger på en olaglig överenskommelse mellan företag, vilken syftar till att genom vissa åtgärder förmå upphandlaren att anta ett visst bud. Sådana åtgärder omfattar t.ex. bestickning, annan bedräglig samverkan med personen som har ansvaret för upphandlingen, eller hemlighållande av överenskommelsen. Förslaget har inte varit föremål för diskussion i sak. Det är viktigt att alla former av bedrägeri och korruption aktivt bekämpas. Räckvidden och behovet av det nu föreslagna instrumentet är dock oklart. har förklarat att man skall återkomma med ytterligare information och praktiska exempel. 35.4 Polissamarbete 35.4.1 Europol Den gemensamma polisorganisationen för EU:s medlemsstater, Europol, inledde sin verksamhet . Verksamheten styrs av Europolkonventionen, som trädde i kraft . Europols viktigaste uppgift är att underlätta utbytet av information och kriminal- underrättelser mellan medlemsstaterna. Detta sker genom att Europol inhämtar, sammanställer, analyserar och vidarebefordrar materialet. Vid Europol, som har sina lokaler i i , finns datoriserade register för informations- och analysändamål. I varje land har en nationell enhet byggts upp som förbindelselänk mellan Europol och medlemsstaterna. Den svenska enheten finns inrymd hos Rikskriminal- polisen. Vid Europols huvudkontor arbetar analytiker anställda av Europol och sambandsmän som de nationella enheternas representanter. Det ursprungliga mandatet enligt Europolkonventionen avser olaglig narkotikahandel, olaglig handel med nukleära och radioaktiva ämnen, illegala nätverk för invandring, människohandel, handel med stulna fordon samt penningtvätt som har samband med dessa typer av brottslighet. har Europols mandat utökats till att gälla terrorism samt falskmynteri och förfalskning av betalningsmedel. Sedan verksamheten inleddes har samarbetet mellan Europols sam- bandsmän och de nationella enheterna intensifierats och ett antal analys- register för särskilda brottsutredningar har skapats. Vidare deltar Europol i ett stort antal projekt för bekämpning av organiserad brottslighet. 35.4.2 Annat polissamarbete Det polissamarbete som bedrivs inom EU:s rådsstruktur, med undantag för arbetet rörande Europol, kan indelas i två huvudblock: arbetsgruppen för polissamarbete och arbetsgruppen mot olaglig narkotikahandel. Arbetsgruppen för polissamarbete I denna arbetsgrupp handläggs alla slags frågor som rör polissamarbete inom EU:s rådsstruktur med undantag för narkotikabekämpning. har arbetsgruppen i någon form behandlat ett 20-tal ärenden. Bland dessa kan nämnas utarbetandet av en gemensam standard för radio- kommunikation för polis, tull, räddningstjänst och kustbevakning, rekommendationer för hantering av problem i samhället vid millennie- skiftet, information och erfarenhetsutbyte rörande läktarvåld och huliganism i samband med fotbollsmatcher inom EU samt utarbetande av rekommendationer för att på ett effektivare sätt bekämpa mäns våld mot kvinnor och barn inom EU. Gruppen har också arbetat fram ett koncept för ett s.k. ruttprojekt som syftar till att bekämpa olaglig handel med och smuggling av skjutvapen i EU. Arbetsgruppen mot olaglig narkotikahandel Arbetsgruppen mot olaglig narkotikahandel inrättades genom Amsterdamfördragets ikraftträdande . Här behandlas alltså polis- och tullsamarbete på narkotikaområdet, dock endast de brottsbekämpande aspekterna av narkotikaproblemet. Övriga aspekter behandlas i en annan arbetsgrupp, den horisontella narkotikagruppen. Arbetsgruppen har sedan den inrättades bland annat utarbetat förslag till gemensamma rekommendationer för bekämpning av narkotikasmuggling inuti kroppen, rekommendationer rörande bekämpning av narkotika via Internet samt gemensamma riktlinjer rörande statistik av narkotikabeslag inom EU. Gruppen har också arbetat fram ett förslag till rådsresolution som innehåller ett antal gemensamma ståndpunkter med målet att genom en väl avvägd balans mellan brottsbekämpande och andra åtgärder göra narkotikabekämpningen i EU så effektiv som möjligt. 35.5 Tullsamarbete Ett antal gemensamma kontrollaktioner mot den illegala narkotika trafiken genomfördes. Besluten rörande dessa aktioner togs av råds- arbetsgruppen för tullsamarbete. En ansenlig mängd av olika slags droger har genom dessa kunnat beslagtas. samordnade den svenska tullen tillsammans med en gemensam sjöoperation vari unionens tullförvaltningar deltog. En enhet varifrån all kommunikation samordnades upprättades i under den operativa fasen. Tolv beslag resulterade i cannabis. Övriga beslag resulterade i miljontals cigaretter.