prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — 13 § För änkor som avses i 10 och 11 §§ skall sådan del av änkepension som avses i 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn beräknas med tillämpning även av 13 kap. 2 § första stycket tredje meningen lagen (1962:381) om allmän försäkring. 14 § I fall som avses i 10 12 §§ skall beräkningen ske på grundval av prisbasbeloppet för i stället för prisbasbeloppet för dödsfallsåret. 15 § Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit på grund av ett dödsfall som inträffat eller, såvitt gäller en änka som är född eller tidigare, på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 1990 2002, skall änkan för tid ha rätt till garantipension till änkepension under de förutsättningar och i den utsträckning som följer av bestämmelserna i 6 kap. 14 17 och 22 §§ lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. 16 § Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född eller senare på grund av ett dödsfall som in- träffat under något av åren 1990 2002, skall änkan för tid ha rätt till garantipension till änkepension under de förutsättningar och i den utsträckning som följer av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket, 6 kap. 14 17 och 22 §§ lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. För en änka som avses i denna paragraf utges garantipensionen i förhållande till det antal år för vilka den avlidne maken vid utgången av tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. För en avliden som inte kan tillgodoräknas med intjänade pensionspoäng, skall garantipensionens basnivå, 2,15 gånger prisbasbeloppet, minskas som det antal år för vilka pensionspoäng kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 30. Motsvarande avkortning skall göras av beloppen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter sådan minskning som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. 17 § Vid beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt av garantipension enligt 7 § denna lag till en änka som avses i 10, 11 eller 15 § skall, om inte annat följer av andra stycket, bestämmelserna i 5 kap. 1, 3 7 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt punkterna 3 och 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före , tillämpas. För en avliden för vilken det inte kan tillgodoräknas bosätt- ningstid skall vid beräkning enligt 5 kap. 1 § första stycket b lagen om allmän försäkring garantipensionens basnivå, 2,15 gånger prisbasbe- loppet minskas med en procent som det antal år för vilka bo- sättningstid kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 40. Mot- svarande avkortning skall göras av beloppen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Motsvarande skall gälla även fall då garantipensionen beräknas enligt 5 kap. 1 § första stycket a lagen om allmän försäkring, i detta lagrums lydelse före , med den ändringen att minskningen i stället skall göras som det antal år för vilka pensionspoäng kan tillgodoräknas för den avlidne understiger talet 30. Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter sådan minskning som avses i 6 kap. 7 och 22 §§ lagen om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. 18 § Om en änka som avses i 10 § har beviljats tilläggspension i form av änkepension före och denna dragits in till följd av att hon ingått äktenskap, skall vid tillämpningen av 6 kap. 4 § lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn gälla att änkepensionen skall börja betalas ut på nytt även i fall då det nya äktenskapet upplöses efter att ha bestått , dock under förutsättning att detta äktenskap ingåtts efter den dag då mannen fyllde . Samordning med livränta 19 § Om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn har beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet skall minskning enligt 7 kap. 11 13 §§ lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn göras av varje livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet. Minskningen skall göras på det belopp som anges i 4 § andra stycket 2 respektive 6 § tredje stycket 2 före minskning av annan tilläggspension. 20 § I fall som avses i 4, 6 och 8 §§ denna lag skall bestämmelserna i 7 kap. 11 § första stycket sista meningen och 12 § sista meningen lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn tillämpas endast på pension som beräknats enligt 4 § andra stycket 1 och 6 § tredje stycket 1. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 5 kap. 11 §, 8 kap., 10 kap. 4 §, 14 kap., 16 kap. 3, 7 a, 10 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring , punkterna 2 10, 13, 14 och 18 20 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag samt punkten 5 i övergångs- bestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter om efterlevandepension gäller fortfarande för pension som avser tid före ikraftträdandet. 1999/2000:91 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 16, 17 och 32 §§ lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för änkepension som avser tid före ikraftträdandet. 1999/2000:91 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring dels att 5 kap. 7 och 9 §§ skall upphöra att gälla, dels att 5 kap. 2, 4, 6, 8 och 11 §§, 6 kap. 1 och 7 §§ samt 8 kap. 4 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 2 § Om en försäkrad har avlidit till följd av arbetsskada, har hans efter- levande rätt till livränta enligt detta kapitel. Livränta utges i form av barnliv- ränta till den försäkrades efter- levande barn och i form av om- ställningslivränta och särskild efterlevandelivränta till den för- säkrades efterlevande make. Med efterlevande make likställs i fråga om rätt till omställningsliv- ränta och särskild efterlevandeliv- ränta den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift försäkrad vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med den försäkrade. Livränta utges i form av barnliv- ränta till den försäkrades efter- levande barn och i form av om- ställningslivränta till den försäkra- des efterlevande make. Med efterlevande make likställs i fråga om rätt till omställningsliv- ränta den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift försäkrad vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med den försäkrade. 4 § Barn till en avliden försäkrad har rätt till livränta för tid till och med den månad då barnet fyller eller, under de förutsättningar som anges i 8 kap. 2 § andra och tredje styckena lagen (1962:381) om allmän försäkring, längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Bestämmelserna i 20 kap. 2 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring tillämpas även i fråga om rätt till livränta enligt denna paragraf. Barn till en avliden försäkrad har rätt till livränta för tid till och med den månad då barnet fyller eller, under de förutsättningar som anges i 2 kap. 2 § andra fjärde styckena lagen (2000:000) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn, längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Bestämmelserna i 2 kap. 1 § andra stycket lagen om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn tillämpas även i fråga om rätt till livränta enligt denna paragraf. 6 § Rätt till omställningslivränta har efterlevande make under de när- mare förutsättningar och för den tid som anges i fråga om omställ- ningspension i 8 kap. 4 och 5 §§ lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Rätt till omställningslivränta har efterlevande make under de när- mare förutsättningar och för den tid som anges i fråga om omställ- ningspension i 4 kap. 1 4 §§ lagen (2000:000) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn. 8 § Omställningslivränta liksom hel särskild efterlevandelivränta utges med belopp som, när den försäk- rade även efterlämnar barn som har rätt till livränta efter honom enligt denna lag, för år räknat mot- svarar 20 och i annat fall av det ersättningsunderlag som anges i 3 §. Omställningslivränta utges med belopp som, när den försäkrade även efterlämnar barn som har rätt till livränta efter honom enligt denna lag, för år räknat motsvarar 20 och i annat fall av det ersättningsunderlag som anges i 3 §. 11 § Överstiger livräntorna till de efterlevande efter en försäkrad samman- tagna det ersättningsunderlag som anges i 3 §, sätts livräntorna ned pro- portionellt så att de tillsammans motsvarar detta underlag. Bestämmelserna i 16 kap. 1 § första, tredje och femte styckena, 5 § femte och sjunde styckena samt 8 och 9 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring tillämpas även i fråga om livränta enligt detta kapitel. Bestämmelserna i 7 kap. 1 §, 2 § tredje stycket, 3 och 5 §§ lagen (2000:000) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn tillämpas även i fråga om livränta enligt detta kapitel. 6 kap. 1 § Är någon som har rätt till liv- ränta enligt 4 eller 5 kap. berättigad till folkpension eller tilläggspension i form av förtids- pension eller efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring med anledning av den inkomstförlust som har föranlett livräntan, utgår livräntan endast i den mån den överstiger pensionen. Är någon som har rätt till liv- ränta enligt 4 eller 5 kap. berättigad till folkpension eller tilläggspension i form av förtids- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller efter- levandepension enligt lagen (2000:000) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn med anledning av den inkomst- förlust som har föranlett livräntan, utges livräntan endast i den mån den överstiger pensionen. Har delpension utgått till någon som tillerkänns livränta enligt 4 kap. och avser livräntan samma inkomstförlust som delpensionen, får livränta för förfluten tid utges endast i den mån den överstiger den delpension som utgått . Första stycket gäller även i fråga om pension som enligt utländskt sy- stem för social trygghet utgår med anledning av arbetsskadan. Om bestämmelserna om beräkning av pensionspoäng vid underlåten eller bristande avgiftsbetalning i 11 kap. 6 § första stycket lagen om all- män försäkring, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 8 § andra stycket lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen- sion har tillämpats för år efter det då arbetsskadan har inträffat, skall vid tillämpning av denna paragraf hänsyn tas till den tilläggspension som skulle ha utgivits om full avgift hade erlagts. 7 § Bestämmelserna i 3 kap. 17 §, 10 kap. 4 § första stycket, 16 kap. 11 § och 20 kap. 3 7 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om förmåner som sammanträffar, indragning och nedsättning av er- sättning i vissa fall, återbetalnings- skyldighet, preskription, utmät- ningsförbud och rätt till skade- stånd har motsvarande tillämpning i fråga om ersättning från arbets- skadeförsäkringen. Bestämmelserna i 3 kap. 17 § och 20 kap. 3 7 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt 4 kap. 13 § och 7 kap. 7 § lagen (2000:000) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn om förmåner som samman- träffar, indragning och nedsättning av ersättning i vissa fall, återbetal- ningsskyldighet, preskription, ut- mätningsförbud och rätt till skade- stånd har motsvarande tillämpning i fråga om ersättning från arbets- skadeförsäkringen. Vad som sägs i 17 kap. 1 § lagen om allmän försäkring tillämpas även i fråga om ersättning från arbetsskadeförsäkringen. 8 kap. 4 § Ärende angående livränta till den försäkrade, i annat ärende uppkommen fråga huruvida den försäkrade har ådragit sig arbets- skada till följd av annat än olycksfall och ärende angående särskild efterlevandelivränta skall i försäkringskassa avgöras av socialförsäkringsnämnd. Rege- ringen får dock meddela före- skrifter om behörighet för tjänste- man hos att av- göra ärenden som är av enkel be- skaffenhet och inte angår livränta till den försäkrade eller särskild efterlevandelivränta. Ärende angående livränta till den försäkrade och i annat ärende uppkommen fråga huruvida den försäkrade har ådragit sig arbets- skada till följd av annat än olycksfall skall i försäkringskassa avgöras av socialförsäkrings- nämnd. Regeringen får dock med- dela föreskrifter om behörighet för tjänsteman hos att avgöra ärenden som är av enkel beskaffenhet och inte angår liv- ränta till den försäkrade. Denna lag träder i kraft . I fall då efterlevandes rätt till livränta grundas på en arbetsskada som har inträffat före ikraftträdandet gäller också, om annat inte sägs i punk- terna 3 och 4, fortfarande äldre bestämmelser om sådan livränta. Har dödsfallet inträffat före utgången av gäller dock alltid de äldre bestämmelserna. De nya bestämmelserna om omställningslivränta i 5 kap. 6 § gäller även om arbetsskadan har inträffat under något av åren 1990 2002 under förutsättning att den efterlevande till följd av dödsfallet inte har rätt till änkepension enligt 6 kap. lagen (2000:000) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn. Vid tillämpning av de nya bestämmelserna i 6 kap. 1 § skall efter- levandelivränta till en efterlevande make, som vid utgången av hade rätt till sådan livränta, betalas ut med lägst det belopp som den efterlevande vid tillämpning av de äldre bestämmelserna i samma para- graf hade rätt till . Detta belopp skall anknytas till pris- basbeloppet för och räknas om vid förändring av detta. Skall liv- räntan omprövas av annan anledning skall dock de nya reglerna tillämpas. 3 Ärendet och dess beredning Den allmänna pensionsförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) omfattar folkpension och tilläggspension. Inom båda dessa system utges pension i form av ålderspension, förtidspension samt efterlevandepension. I särskilda lagar finns regler om pensionstillskott och bostadstillägg till pensionärer. trädde delar av det reformerade ålderspensionssys- temet i kraft. Systemet utgör en självständig försäkringsgren skild från andra socialförsäkringar. Den reformerade ålderspensionen består av en inkomstgrundad ålderspension, som kompletteras med en garantipension. Bestämmelserna om uttag och utbetalning enligt det reformerade ålders- pensionssystemet träder dock i kraft först . Garantipension kommer emellertid inte att utges förrän . Således utbetalas alltjämt ålderspension i form av folkpension och tilläggspension enligt bestämmelser i . Till personer födda eller tidigare kommer emellertid även efter helt eller delvis att utges inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension. I denna tilläggspension ingår ett tillägg för den försäkrades arbetsbaserade folkpension, det s.k. folkpen- sionstillägget om av prisbasbeloppet. För personer födda eller senare ersätts den bosättningsbaserade folkpensionen med garantipension. Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden rörande allmän försäkring med vissa undantag att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till konstruktion av övergångsvis garantipension för de ålderspensionärer som inte omfattas av det reformerade ålderspensions- systemet, dvs. personer födda eller tidigare. Den med stöd av det nämnda bemyndigandet förordnade utredningen (S 1997:24) om utformning av garantipension för ålderspensionärer födda eller tidigare () redovisade uppdraget genom att överlämna betänkandet Garanti- pension och Bosättningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17). I betänkandet föreslår att bosätt- ningsbaserad folkpension i form av ålderspension skall, för personer födda eller tidigare, ersättas med en garantipension (övergångsvis garantipension) och i vissa fall ett bosättningstillägg. Betänkandet har remissbehandlats och det bereds inom . Regeringen planerar att till överlämna förslag i denna del. Förtidspension utges till försäkrad som fyllt för tid före den månad då han eller hon fyller , om hans eller hennes arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den psykiska eller fysiska prestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel och ned- sättningen kan anses varaktig. Även förtidspensioneringen har varit och är alltjämt föremål för över- syn. överlämnade regeringen propositionen Reformerad förtidspension, m.m. (prop. 1997/98:111, nedan kallad princippropositio- nen) till . Förslaget innehåller riktlinjer för hur ett reformerat förtidspensionssystem och övergångsbestämmelser till ett sådant system skall utformas. Princippropositionen bygger i huvudsak på de förslag som redovisat i betänkandena Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser (SOU 1997:167). Denna principproposition, som godkände genom beslut (bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237), innebär att vissa frågor lämnats öppna för att lösas under det fortsatta beredningsarbetet inom . Efterlevandepension till vuxna utbetalas enligt nuvarande regler som folkpension och tilläggspension som beräknas på grundval av den rätt till tilläggspension som den avlidne tjänat in. I princip är konstruktionen av och beloppen för folkpension till efterlevande vuxna desamma som inom den tidigare ålderspensioneringen. Även barnpension utges i form av folkpension och tilläggspension. Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden rörande allmän försäkring med vissa undantag att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av systemet för efterlevandepension och lämna förslag till ny konstruktion av efterlevandepensioneringen. Med stöd av detta bemyn- digande förordnades hovrättslagmannen som särskild utredare. Utredningen, som antagit namnet utred- ningen (S 1996:04) om efterlevandepension, överlämnade betänkandet Efterlevandepension En anpassning till det reforme- rade ålderspensionssystemet (SOU 1998:120). Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 1. Remissyttrandena samt en remissammanställning finns tillgängliga i (S98/5762/SF). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Vi har i denna proposition i allt väsentligt följt Lagrådets för- slag till justeringar. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas huvudsakligen i berörda delar i författningskommentaren. Regeringen lämnar i denna proposition dock av lagtekniska skäl inte förslag i samtliga delar som Lagrådet yttrat sig över. De förslag som läggs fram innehåller huvudsakligen lagförslag för en anpassning av systemet för efterlevandepension till det reforme- rade ålderspensionssystemet. 4 Gällande bestämmelser 4.1 Inledning Historik Efterlevandepensioneringen har förändrats vid upprepade tillfällen . Till barn som förlorat en av eller båda sina föräldrar har staten alltsedan år 1937 lämnat bidrag i olika former. En särskild änkepension tillskapades genom lag om folkpensionering. skedde ett omfattande reformarbete be- träffande de då gällande familjepensionsbestämmelserna. Tyngdpunkten lades därvid på att garantera efterlevande minderåriga barn ett tryggat underhåll och en tillfredsställande standard. För vuxna efterlevande var utgångspunkten att få till stånd könsneutrala regler. Av betydelse var även de kraftigt ökade kostnaderna som skulle ha uppkommit med oför- ändrade regler samt förändringar, bl.a. på arbetsmarknaden, med en be- tydligt ökande andel kvinnor i förvärvslivet. Reformarbetet ledde fram till det nuvarande efterlevandepensionssystemet som trädde i kraft . Genom reformen har barnpensionernas ställning förstärkts. Vidare har förmånerna till vuxna efterlevande gjorts könsjämlika, dvs. samma regler gäller för kvinnor och män. Förmånerna har även gjorts mer tidsbegrän- sade och behovsinriktade än de tidigare änkepensionsreglerna. Reformen har inneburit att det ekonomiska stödet till efterlevande huvudsakligen betalas ut under den inledande tid som går åt för att komma över de sär- skilda svårigheter som den förändrade familjesituationen medför. En sär- skild pensionsförmån har dock införts som stöd till efterlevande som sak- nar möjlighet att klara sin försörjning genom eget förvärvsarbete på grund av dödsfallet. De nya formerna av efterlevandepension som infördes kom att benämnas omställningspension, förlängd omställningspen- sion, särskild efterlevandepension och barnpension. I samband med re- formen beslutades även om omfattande övergångsregler. Av dessa följer att de tidigare reglerna, dvs. reglerna som gällde före , om änkepension alltjämt har fortsatt giltighet även vid nybeviljande av efterlevandepensioner efter . Folkpension och tilläggspension enligt den allmänna pensionsförsäkringen Den allmänna pensionsförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) omfattar folkpension och tilläggspension. Såväl folk- som tilläggspensioneringen är obligatorisk och omfattar i princip hela befolkningen. För att anpassa de allmänna pensionsförmånernas storlek till penningvärdeutvecklingen relateras dessa, jämte de särskilda folkpen- sionsförmånerna, till prisbasbeloppet (tidigare basbeloppet). För folkpen- sioneringens del innebär detta att flertalet förmåner utges med viss andel av prisbasbeloppet. Inom tilläggspensioneringen räknas såväl de löpande pensionsförmånerna som den intjänade pensionsrätten upp på grundval av prisbasbeloppet. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng från tilläggspensioneringen används ett förhöjt prisbas- belopp. uppgår prisbasbeloppet till och det förhöjda prisbasbeloppet till . Folkpension i form av efterlevandepension Folkpension i form av efterlevandepension utges till en efterlevande i förhållande till det antal år den avlidne varit bosatt i eller utifrån det antal år den avlidne tjänat in pensions- poäng för tilläggspension (ATP-poäng). En efterlevande som är bosatt i har rätt till folkpension under förutsättning att den avlidne varit bosatt här eller har med intjänad tilläggspension. Bo- sättningstiden räknas från och med det år den avlidne fyllt till och med det år han eller hon fyllt . För efterlevandes rätt till oavkortad folkpension krävs att den avlidne varit bosatt i eller haft med intjänade ATP-poäng. Vid beräkningen används den anknytningsregel som är mest förmånlig för den försäkrade. Om den avlidne varit bosatt här mindre än eller han eller hon har mindre än med intjänade ATP-poäng, minskas efterlevandepensionen med 1/40 eller 1/30 som saknas. Under vissa förutsättningar kan, för det fall dödsfallet inträffar då den avlidne var i förvärvsaktiv ålder, även antagen framtida bosättningstid eller antagna framtida tillgodoräknade pensionspoäng (se nedan under tilläggspension) beräknas. Detta innebär att man även kan få räkna med år från och med det år dödsfallet inträffat till och med det år den avlidne skulle ha fyllt . För att få räkna framtida bosättningstid krävs att den avlidne bott i till och med året före dödsfallet. Tilläggspension i form av efterlevandepension Tilläggspension i form av efterlevandepension grundas på den avlidnes inkomster av förvärvsarbete. Endast arbetsinkomst som den avlidne haft räknas. För avliden som är född eller tidigare räknas arbetsinkomst till och med . Det är dessutom bara arbetsinkomst intjänad som påverkar tilläggs- pensionen.