prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbets- gruppen skall presentera bedömningar av konsekven- serna av olika arbetstidsförändringar för kvinnor respektive män samt lämna förslag till hur arbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivas vidare. Arbetslivsdelegationen har till regeringen avlämnat sitt betänkande Individen och Arbetslivet Perspektiv på det samtida arbets- livet . Delegationen har haft till uppgift att identifiera betydelsefulla utvecklingstendenser i arbetslivet och analysera problemområden. Betänkandet är utformat som en antologi under medver- kan av forskare, arbetsmarknadens parter m.fl. Delegationen föreslår bl.a. att samhällets trygghetssystem utvecklas för att man skall uppnå ett uthål- ligt arbetsliv, att det bör finnas möjlighet till kompetensutveckling genom individuella kompetenskonton, att det bör finnas en yrkesutbildning för ledare, att yttrandefriheten på arbetsplatserna skall förstärkas och att åtgär- der vidtas för att motverka mobbning på arbetsplatserna. Förslagen bereds inom . 7.4 IT-frågor I årets regeringsförklaring uttalas att skall vara en ledande IT- nation. Det innebär att skall ta till vara tekniken som medel för välfärd och konkurrenskraft. Kunskaper om IT skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet och de offentliga myndigheterna skall vara före- gångare i användandet av den nya tekniken. Bland de satsningar som görs på IT-utbildning för kvinnor kan nämnas att dåvarande gav bidrag på sammanlagt till en rad IT-projekt som handlar om att öka kvinnors användning av IT. Projekten följs upp och utvärderas efter hand. För att öka tillgången på yrkesutbildad personal inom IT-området har ett nationellt program för IT-utbildning införts inom ramen för arbetsmark- nadsutbildningen. Regeringens ambition är att bl.a. prioritera kvinnor till utbildningen. Programmet pågår fr.o.m. t.o.m. . Av samtliga deltagare beräknas vara kvinnor. utfärdade regeringen direktiv för ett särskilt råd för jäm- ställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådet skall ha till uppgift att sätta fokus på jämställdhetsfrågor inom hela kom- munikationssektorn. Rådet skall lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden samt ge förslag till hur sådana åtgärder skall finansieras. Rådet skall vidare bedriva opinionsbildande verksamhet i form av seminarier och informationsaktiviteter. Uppdraget skall vara avslutat . En särskild redovisning av frågor som rör IT-tjänsterna skall lämnas . För att öka flickors intresse för IT-området stöder vissa skolutvecklingsprojekt inom detta område. tog JämO initiativ till en granskning av IT-branschen ur jämställdhetssynpunkt. 8 Näringspolitik 8.1 Inledning Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken innefattar också lika möjligheter för kvinnor och män vad gäller eget företagande. Den nedgång i det totala nyföretagandet på som uppmättes har inte skett på kvinnors bekostnad. I genomsnitt för riket drivs verksam- heten i de nystartade företagen till av kvinnor, vilket är ungefär samma andel som . Av den branschvisa fördelningen framgår att av de nya företagen inom industrinäringarna och inom tjänstenäringarna drivs av en kvinnlig företagare. De vanligaste verksamheterna som kvinnor startar är konsultföretag, butik, restaurang eller frisörsalong. 8.2 Särskilda insatser för att öka kvinnors företagande Regeringens arbete med kvinnors företagande är i huvudsak inriktat på finansiering och rådgivning. Företagarlån till kvinnor administreras av och särskild rådgivning till kvinnor genomförs främst med hjälp av Närings- och teknikutvecklingsverkets () projekt för kvinnor. är avsatta för åtgärder för kvinnors företagande. har medlen fördelats till och samt till forskning om kvinnors företa- gande. bedriver i huvudsak egna projekt riktade till kvinnliga företagare. använder sina medel till affärsrådgivning för kvinnor och till att bevilja ansökningar om projektmedel. program att främja kvinnors företagande är inriktat på att synliggöra kvinnor som företagare och utveckla rådgivning och rådgiv- ningsmaterial som svarar mot kvinnors behov. Projektet med kvinnliga affärsrådgivare startade i 62 kommuner och finns nu i ca 100 kommuner. En kvinnlig affärsrådgivare är ofta knuten till kommunernas näringslivsorgan eller andra permanenta organ. Hit kan de kvinnor vända sig som har kommit något längre i sitt företagande eller med sin idé att starta eget företag. Utvärderingar visar att stödet till kvinnliga företagare har lett till mellan 15 och 45 företagsstarter i varje kommun. Kvinnors företagande är ett prioriterat område inom . Finansiering, t.ex. företagarlån för kvinnor och rådgivning i främst strategiska frågor, kan erhållas från . Företagarlånet för kvin- nor infördes . Lånet kan ges både till kvinnor som startar företag och kvinnor som redan driver företag. Lånen kan uppgå till högst och avse maximalt av lånebehovet. Under första budgetåret avsattes , och för /96 anslog regeringen . har inklusive dessa till- delade medel avsatt en medelsram på totalt ca . Nära har sedan starten t.o.m. utgången av lånats ut till över 5 000 företag. uppföljningar har visat att varje lån bidrar till att generera två arbetstillfällen, vilket skulle betyda drygt 10 000 nya jobb. kommer ytterligare uppföljning och utvärdering av företagarlånet till kvinnor att genomföras. De flesta av ALMI:s bolag har en särskild person med ansvar för kvinnors företagande. De samarbetar med andra instanser som arbetar inom samma område, såsom kommuner, länsstyrelser, resurscentra för kvinnor, lokala kooperativa utvecklingscentra, nyföretagarcentra m.fl. har också riktade insatser och specifika projekt för att stödja, utveckla och synliggöra kvinnors företagande. till- baka finns dessutom ett för kvinnors företagande placerat hos i . Regeringen presenterade ett program med konkreta åtgärder för att underlätta och förenkla för småföretagen. Programmet är ett första steg mot förstärkta insatser för att stimulera både kvinnor och män att starta och driva företag och för att stimulera tillväxten i de mindre företagen. Ytterligare har satsats på småföretagen . Satsningen omfattar bl.a. förstärkt information om att driva företag samt en kundundersökning om hur företagen upplever myndig- heternas information och service. Ett system för effektivare problem- och konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor har intro- ducerats och inom har bildats en särskild grupp (SimpLex) med uppgift att driva frågor om färre, mer rättvisa och mer begripliga regler för företagande. 8.3 Regional näringspolitik I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) introducerades den regionala näringspolitiken. Den bärande idén och målsättningen med politiken är att alla regioner skall kunna utvecklas på egna villkor och därigenom bidra till tillväxt och sysselsätt- ning. Inom ramen för den regionala näringspolitiken skall resurser och åtgärder för regional tillväxt och sysselsättning inom ett flertal politik- områden samordnas. Instrumentet för att genomföra politiken är de regionala tillväxtavtalen vilka utgörs av ett regionalt program för tillväxt och överenskommelser mellan parter för att gemensamt genomföra och finansiera avtalet. De regionala tillväxtavtalen är betydelsefulla för jämställdhetsarbetet. I arbetet med tillväxtavtalen är det viktigt att synliggöra båda könens förutsätt- ningar, behov och intressen och att omsätta den kunskap som erhålls i konkreta åtgärder som främjar jämställdheten mellan könen. Det är ett långsiktigt, strategiskt och systematiskt arbete på lokal och regional nivå, som handlar om såväl strukturella frågor som förhållningssätt. lämnade alla län utkast till regionala tillväxtavtal till rege- ringen. Utvärderingen visar bl.a. att arbetet med att införliva jämställd- hetsperspektivet i tillväxtavtalen måste utvecklas. Kvinnorepresentationen i partnerskapen har genomgående varit låg. Könsperspektivet är också bristfälligt beaktat i de flesta analyser och följdaktligen också i insats- områden och åtgärder. Regeringen betonar vikten av att uppmärksamma formella och infor- mella strukturer som hindrar jämställdheten mellan könen. Att genomsyra tillväxtavtalen med ett jämställdhetsperspektiv är både en pedagogisk fråga och en fråga om kunskap. I detta arbete bör de expertfunktioner för jämställdhetsfrågor som finns på alla länsstyrelser tas bättre tillvara. I regeringens uppdrag till att medverka i överläggningar kring de regionala tillväxtavtalen inbegrips också att medverka i länens arbete med frågor på jämställdhetsområdet. skall färdiga tillväxtavtal för åren 2000 2002 lämnas till regeringen. Inför höstens förhandlingar om avtalens genomförande har regeringen beslutat om villkor för statlig medverkan i finansiering och genomförande av regionala tillväxtavtal. Ett av kriterierna för medverkan är att könsperspektivet beaktas i avtalets olika delar. 8.4 Fortsatt arbete För att göra en översyn av behoven av statliga insatser och en utvärdering av olika åtgärder för de mindre företagens utveckling tillsatte regeringen en utredning, . Syftet är bl.a. att pröva de insatser som staten gör för att främja företagande samt att ge förslag till framtida statliga insatser för att främja tillväxt bland främst småföretag och hur insatserna kan samordnas för att förenkla för företagen. I utredningens uppdrag ingår också att överväga särskilt stöd för företagande till vissa grupper, däribland kvinnor. Utredningen skall lämna sina förslag . Många kvinnor startar och driver kooperativa företag. Regeringen ökar stödet till information och rådgivning för att starta kooperativa företag genom landets 24 Lokala Kooperativa Utvecklingscentra (LKU) med till 2002. En nationell informationssatsning genomförs t.o.m. för att öka kunskapen om den kooperativa företagsformen. En ökad kunskap om kvinnors företagande är betydelsefull för en fort- satt utveckling inom området och för att säkerställa att rätt insatser görs. Regeringen stöder därför det fyraåriga forskningsprogram om kvinnors företagande som drivs av för Småföretagsforskning. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att skapa goda förutsätt- ningar för att starta och driva företag. I detta arbete kommer kvinnors företagande att uppmärksammas särskilt. 9 Regionalpolitik 9.1 Inledning Regionalpolitiken är ett viktigt instrument för att förverkliga regeringens mål om lika möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män samt målet om lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande och arbete. Länsstyrelsernas insatser och insatserna i försökslänens själv- styrelseorgan samt andra regionalpolitiska insatser riktade till kvinnor bidrar till en utveckling där kvinnors kompetens och kapacitet tas till vara. 9.2 Kvoteringsregeln för regionalpolitiskt företagsstöd Regionalpolitiskt företagsstöd är ett viktigt instrument för att främja nyetableringar och expansion av företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. För regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag finns ett kvoteringsvillkor. För att ett företag skall kunna beviljas något av dessa stöd gäller som huvudregel att av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas det ena könet. Villkoret skall uppfyllas i varje enskilt fall. Under en följd av år har kvoteringsregeln varit svår att efterleva och undantag från huvudregeln har krävts i relativt stor utsträckning. publicerade en rapport som visar att kvoteringsregeln haft positiva effekter när det gäller att bryta könsuppdelningen på arbetsmark- naden. Den har stimulerat arbetsgivare att anställa fler av det kön som varit underrepresenterat på området i fråga. var utfallet i genomsnitt , med vissa regionala och branschmässiga skillnader. uppgår motsvarande siffra till . 9.3 Regional projektverksamhet Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har möjlighet att bevilja medel till projekt som skall gynna den regionala utvecklingen. Syftet med medlen är att länsstyrelserna skall kunna genomföra och vidareutveckla de förslag som kommit fram inom länsplaneringen. Efter inträde i EU har också betydande medel kommit att fördelas till strukturfondsprojekt. fattade länsstyrelserna beslut om , varav ca 260 miljoner till regional projektverksamhet och ca till medfinansiering av EG:s strukturfondsprojekt. Skillnaden mellan regional projektverksamhet och medfinansiering av EU:s strukturfondsprojekt är att projekt inom det senare skall följa de samlade programdokumenten (s.k. SPD) och får del av finansieringen från EU. Den regionala projektverksamheten däremot skall utgå från länsstrategin. Till skillnad från strukturfondsprojekt kan den regionala projektverksamheten bedrivas i hela landet och inte bara inom struktur- fondsområdena. Det är svårt att få en samlad bild av alla de olika projekt som bedrivs runt om i landet. De vänder sig till olika målgrupper, är av olika omfatt- ning och de kan bedrivas av både privata och offentliga aktörer. Syfte och metoder varierar också kraftigt, naturligtvis med beaktande av vissa grund- regler. I förordning (1998:1634) om regionalt projektarbete anges att skall beakta om det behövs särskilda insatser för jämställd- heten i länet när programmen utformas. publicerade en utvärdering av länens regionala projektverksamhet 1997 varav framgår att av projekten placerats i kategorin Jämställdhet. Projekten innehöll exempelvis insatser som stimulerar kvinnligt företagande och utbildningar för kvinnor. var det som föll inom kategorin jämställhets- projekt. utgjorde jämställdhetsprojekten av beslutsvolymen i kronor för medfinansiering av EU:s strukturfondsprojekt. registrerar samtliga länsstyrelser sina projekt i en databas hos , som bedriver ett utvecklingsarbete för att det skall bli möjligt att avläsa hur de regionala projektmedlen fördelas per kön. 9.4 Resurscentra Resurscentra för kvinnor finns på ca 120 platser i på lokal och regional nivå med syfte att bl.a. stimulera kvinnors företagande och ta initiativ till lokala utvecklingsprojekt. och sam- ordnar verksamheten genom ett Nationellt Resurscentrum, NRC. uppgick den totala medelssumman till , vilket var en ökning med jämfört med året innan. Enligt en utvärdering uppger ca hälften av landets resurscentra att verk- samheten fokuseras på kvinnor som vill starta eget. Ett samarbete mellan och landets resurscentra har startats för att tillsammans med unga kvinnor diskutera vad som kan göras för att förbättra deras villkor i arbets- och samhällslivet. Flera resurscentra i landet har som en följd av detta startat särskilda projekt för unga kvinnor. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) föreslår regeringen att medel avsätts för att integrera projektet resurscentrum för kvinnor i ordinarie verksamhet. Arbetet med resurscentra i hela landet, deras speciella organisation och arbetssätt samt partnerskapets uppbyggnad har väckt intresse utomlands. sätt att arbeta med jämställdhetsfrågor på regional nivå genom att med statliga medel stödja tillväxtprojekt speciellt riktade till kvinnor är inte vanligt i andra länder. 9.5 Länsexperter för jämställdhet finns en länsexpert för jämställdhetsfrågor i varje län. Jäm- ställdhetsexperten skall vara ett stöd för ledning i dess ansvar att bedriva ett initierande, kunskapsuppbyggande, stödjande och uppföljande jämställdhetsarbete. Jämställdhetsexperten skall bl. a. stödja de som arbetar inom de olika verksamhetsgrenarna i arbetet med att genomsyra verksamheten med ett jämställdhetsperspektiv. Samtliga länsstyrelser har utarbetat strategier för respektive läns utåt- riktade jämställdhetsarbete 2000. Strategierna är viktiga styrmedel för jämställdhetsarbetet och kommer att vara en grund för kommande analyser och bedömningar av de insatser som görs på jäm- ställdhetsområdet. Länsstyrelserna arbetar aktivt med att införliva jämställdhetsaspekterna i det dagliga arbetet. Chefer och medarbetare har deltagit i seminarier och konferenser för att öka kunskapen om jämställd- het och få nya idéer till jämställdhetsåtgärder i det egna utvecklingsarbetet. Olika arbetsmetoder och verktyg i form av könsuppdelad statistik, analys- frågor och checklistor har utvecklats för att underlätta jämställdhetsarbetet. Förändringsarbetet fortsätter bl.a. med att utveckla nyckeltal för jämställd- hetsaspekterna inom olika verksamhetsgrenar inom . Det regionala jämställdhetsarbetet har t.ex. omfattat trafikplaner, till- växtavtal, kommunala översiktsplaner, olika vårdformer och företagande. Särskilda insatser har gjorts för att motverka våld mot kvinnor och för att sprida kunskapen från . Länsexperterna sam- arbetar också med JämO i arbetet med att granska arbetsgivares verk- samhet i länen för att främja jämställdhet. Frågan om ett eventuellt tillsynsansvar enligt jämställdhetslagen för länsexperterna utreds inom . 10 Kommunala frågor 10.1 Regeringen beviljade för ett projekt med syfte att få fram ny kunskap, att utveckla nya metoder för jämställdhetsarbetet och att genomsyra den kommunala verk- samheten med ett jämställdhetsperspektiv. Projektet, som kallas JämKom- projektet, har bl.a. resulterat i den s.k. 3R-metoden. redovisar utvecklingsarbetet i sju rapporter. Huvudrapporten till jämställdheten presenterades . 3R-metoden har utvecklats i syfte att underlätta arbetet med att analy- sera en verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv. 3R står för Representation, Resurser och , vilket skall göra det möjligt att svara på frågor om hur maktfördelningen ser ut könsmässigt, hur kön påverkar fördelningen av resurser, hur kön påverkar uppbyggnaden av strukturer och organisatoriska lösningar och hur normeringen ser ut könsmässigt inom de kommunala verksamhetsgrenarna. För att stödja utvecklingsarbetet har regeringen beviljat ytterligare medel till för en projektledar- utbildning med syfte att föra ut erfarenheterna från och metoden för jämställdhetsanalys, 3R-metoden. Utbildningen omfattade fyra seminarietillfällen mellan vilka deltagarna arbetade med egna projekt i sina respektive kommuner. Utbildningen genomfördes och . Verksamheten kommer att redovisas till regeringen . Erfarenheterna har varit mycket positiva, vilket har lett till att en ny utbildning påbörjas . 10.2 Det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet antog propositionen Förändringar i utjämnings- systemet för kommuner och landsting (prop. 1998/99:89). Utfallet av inkomst- och kostnadsutjämningen påverkar naturligtvis det ekonomiska utrymmet för enskilda kommuner, och utfallet kan bli sådant att kommuner/landsting med skilda förhållanden vad gäller arbetstillfällen för kvinnor påverkas positivt eller negativt av utjämningssystemet. Utbudet av kommunal- och landstingskommunal service har stor betydelse för individers och hushålls levnadsförhållanden. Kvinnor och män är i olika utsträckning beroende av den kommunala servicen, men det kommunala utjämningssystemet är utformat så att det skall vara neutralt i dessa avseenden. Utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att upprätthålla och utveckla de skilda verksamheterna, t.ex. barnomsorg, grundskola och äldreomsorg. Behov av stöd från kommunerna i detta sammanhang inom ramen för individ- och familjeomsorgen beror främst på den ekonomiska situationen, där inkomster och arbetslöshet väger tungt. Ensamstående kvinnor med barn är en särskilt utsatt grupp och kommuner med en jämförelsevis hög andel ensamstående mödrar får kompensation genom utjämningssystemet. De studier om den äldre befolkningens hälsa och vårdbehov som ligger till grund för kostnadsutjämningen för äldreomsorgen visar tydligt på skillnader i behov mellan kvinnor och män. Kvinnor har dessutom högre medellivslängd än män, vilket innebär att andelen kvinnor är väsentligt högre än andelen män i de äldsta åldersgrupperna. Det finns inga större skillnader i kommunernas kostnader för äldreomsorg bland ogifta män jämfört med ogifta kvinnor. Däremot är vårdkostnaderna för gifta män markant lägre jämfört med kostnaderna för gifta kvinnor, vilket främst beror på att männen vårdas hemma av hustrun i betydligt större utsträck- ning än tvärtom. Förutom att kvinnor har längre medellivslängd är mannen ofta äldre än hustrun och drabbas genomsnittligt sett tidigare av ohälsa. Troligen betyder emellertid det traditionella könsrollsmönstret mycket för att förklara dessa skillnader. Utjämningen för beräknas efter antal barn i grundskole- åldrarna. Utredningen har inte funnit grund för att bedöma att det skulle föreligga några skillnader i kostnader för pojkar respektive flickor. Inom gymnasieskolan finns det dock skillnader i linjeval mellan flickor och pojkar. De genomsnittliga kostnaderna för skilda gymnasieprogram beak- tas i systemet. Högskoleutbildningen avser de tidigare vårdhögskolorna med mycket hög andel kvinnor bland eleverna. Vårdutbildning på högskolenivå har anordnats av alla landsting och det är väsentligt att bibehålla incitamenten för att anordna sådan vårdutbildning. Inom hälso- och sjukvården beräknas systematiskt vårdkostnaderna separat för kvinnor och män och de skillnader som finns beaktas i modellen. Sammanfattningsvis beaktas i utjämningssystemet genomgående både kvinnors och mäns behov av service som kan innebära strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting. Där så varit befogat bygger kostnadsutjämningen på separata behovsberäkningar för kvinnor och män. Ökade generella statsbidrag har antalet anställda i kommuner och landsting sjunkit med ca 150 000 personer. Minskningarna av antalet sysselsatta har drabbat främst kvinnor. Av de ca 1 002 000 anställda var kvinnor och män, vilket är i stort sett oförändrat innan. har emellertid det sammanlagda antalet anställda ökat jämfört med året innan, vilket är . Ökningen uppgår till ca 9 000 anställda, 7 000 kvinnor och 2 000 män. En viktig orsak till den sysselsättningsökning som kan noteras för och som förstärkts för de inledande månaderna är de ökade generella statsbidrag beslutat om för åren 1997 1999 om totalt till kommuner och landsting. Regeringens klart uttalade mål med de ökade generella statsbidragen har varit att bidra till en positiv sysselsättningseffekt och att upprätthålla och vidareutveckla en god kvalitet i skolan, vården och omsorgen. Uppfölj- ningar som gjorts av bl.a. SCB på uppdrag av dåvarande Inrikesdeparte- mentet visar att kommuner och landsting följer de intentioner regering och riksdag har angett för de ökade bidragen, vilket haft positiva effekter för särskilt de kvinnor som anställts inom dessa verksamheter. 10.3 Fortsatt arbete Regeringen har tillsatt en delegation (dir. 1999:57) och en expertgrupp (dir. 1999:58) för att följa upp utjämningssystemet. Delegationen skall bl.a. göra fördjupade jämställdhetsanalyser i vissa delar av kostnadsutjäm- ningen. Det gäller i första hand modellerna för individ- och familjeomsorg, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. 11 Transportpolitik Att utforma transportsystemet så att det svarar mot de behov som människor har kräver kunskap om olika gruppers erfarenheter, behov och värderingar. Flera undersökningar har visat att det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män vad gäller t.ex. färdmedelsval och attityder i transportpolitiska frågor. Undersökningar visar också att män är kraftigt överrepresenterade i de sammanhang där transportpolitiska åtgärder beslutas och prioriteras. Regeringen anser att det är viktigt att synliggöra de skillnader som finns mellan kvinnors och mäns värderingar och attity- der till transportsystemet. I propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56), som antog , föreslogs därför att ett råd för jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken skulle inrättas. utfärdade regeringen direktiv för rådet (dir. 1999:83). Av dessa framgår att Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-frågor skall följa såväl transport- som IT-området .