prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen har i regleringsbrevet angivit ett antal verksamhetsmål direkt härledda ur mål. Tyngdpunkten för dessa är liksom tidigare inom områdena uppbörd, in- och utförselrestriktioner samt service. Som särskilt angelägna uppgifter i övrigt för har regeringen angivit att verka för att en enhetlig tolkning görs av gällande lagar och bestämmelser, att verka för att systemen för transitering av varor får en hög tillförlitlighet samt att biträda och med analys av frågor inom respektive departements område som skall behandlas i arbetet inom EU. Vidare är det en särskilt angelägen uppgift för att medverka vid förhandlingar i arbetet med internationella frågor inom sitt verksamhetsområde och att inom EU-arbetet verka för förenklingar av regler och procedurer, utvecklad IT-användning i tullprocesserna samt effektivisering av narkotikabekämpningen. Det är även särskilt angeläget att såväl nationellt som internationellt medverkar i arbetet med att utveckla arbetsmetoder och samarbetsformer för att effektivare bekämpa gränsöverskridande brottslighet såsom narkotika-, sprit- och tobakssmuggling samt ekonomisk och organiserad brottslighet. Vidare är det en särskilt angelägen uppgift att bistå med förberedelsearbetet inför Europeiska unionens framtida utvidgning, särskilt vad avser , , och . Regeringens bedömning Vad avser årsredovisningen har många av de tidigare bristerna åtgärdats och årsredovisningen ger i många stycken bättre information än tidigare årsredovisningar. Trots detta är årsredovisningen fortfarande inte helt tillfredsställande. Ett exempel på detta är de mått på produktivitet som verket presenterar och där man anger att mellan av kostnaderna inom respektive verksamhetsgren inte ingår i produktivitetsmåttet. Någon uppfattning om hur produktiviteten som helhet utvecklats är svår att få med denna reservation. Som regeringen påpekade i föregående års budgetproposition bör årsredovisningen vara en utvecklad sammanställning av det material som det interna rapporteringssystemet kontinuerligt levererar. Regeringen har dock erfarit att ett arbete pågår inom med att införa ett nytt ekonomisystem varför regeringen utgår från att svagheterna i den interna uppföljningen kommer att åtgärdas. Regeringen kan dock konstatera att verksamheten som helhet var effektivare än i och med att resultatet är bättre och kostnaderna för verksamheten stigit endast marginellt. För uppbördsverksamheten redovisar ett ökande antal ärenden och en något minskande uppbörd. Uppbörden av medel är dock effektivare än föregående år i och med att fordringarna har minskat från till av den debiterade uppbörden. har infört ett nytt sätt att hantera klareringen. Systemet som kallas RISK bygger i korthet på att man med hjälp av riskanalysmetoder fördelar klareringsärenden i prioritetsgrupper där lågriskärenden kan automatklareras och ärenden med högre risk genomgår särskilda kontrollåtgärder. Med hjälp av detta menar att en högre kvalitet och effektivitet uppnås i klareringsarbetet. Som exempel anger verket att träffprocenten för riskanalysbaserade fysiska undersökningar av varor visar en positiv trend. hade träffprocenten för dessa varuundersökningar stigit från till . Vad gäller kontrollverksamhet skall narkotikakontrollen enligt regleringsbrevet ges högsta prioritet. Antalet narkotikabeslag ligger på en fortsatt hög nivå och de beslagtagna kvantiteterna har ökat avseende de flesta narkotikaslagen. I tidigare budgetpropositioner har regeringen pekat på behovet av en fördjupad analys av narkotikabeslagen. Inom pågår ett arbete med att utveckla en modell för att kunna mäta effektiviteten av beslagen. Beräkningsmodellen syftar till att kalkylera den samhällsekonomiska nyttan av beslagen av narkotika, alkohol och tobak. I regleringsbrevet har regeringen uppdragit åt att lämna en lägesredovisning av detta arbete. Regeringen ser positivt på arbetet som inletts och anser att detta bör fullföljas. Vad avser illegalt införd alkohol och tobak har redovisat fortsatt höga beslagsmängder. Regeringen anser det väsentligt att fortsätter sina ansträngningar att bekämpa denna typ av smuggling. Sammantaget konstaterar regeringen således att resultatet är något bättre än föregående år men fortfarande kan redovisningen av resultatet utvecklas. Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande och lämnar ingen invändning. I en revisionspromemoria har redovisat iakttagelser som gjorts i samband med granskningen. RRV menar bl.a. att behöver förbättra formerna för uppföljning och hur information om verksamhet och ekonomi bättre skall kunna redovisas. Informationsunderlaget behöver förbättras för att verksledningen skall få bättre möjligheter att styra och följa resursutnyttjandet. Detta bör även ge möjlighet att förbättra och förnya den externa redovisningen. RRV påpekar också att bör koppla tidredovisningen till ekonomisystemet för att därigenom få ett bättre grepp om resursutnyttjandet. menar i sitt svar till RRV att arbetet med en förbättrad verksamhetsstyrning pågår och avsikten är att detta skall resultera i en kontinuerlig uppföljning av produktivitet, resultat och kvalitet så att en mätning av effektiviteten i verksamheten så långt det är möjligt blir säkerställd. Vad gäller kopplingen mellan tidredovisningssystemet och ekonomisystemet menar att detta bör göras som ett utvecklingsprojekt först efter det att ett nytt ekonomisystem införts och utvärderats. Regeringen instämmer i RRV:s slutsatser och vill därför i sammanhanget betona vikten av att utvecklingsarbetet avseende styrningen av verksamheten och resursallokeringen fortsätter och ges hög prioritet. Detta är nödvändigt för att uppnå den effektivitet som eftersträvas med den nya organisationen. 19.3 Anslagsavsnitt B1 Tabell 19.1 Tusental kronor 1 130 000 2000 Förslag 1 127 027 2001 Beräknat 1 154 195 1 2002 Beräknat 1 172 122 2 1 Motsvarar 1 137 092 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 137 092 tkr prisnivå. anslag för var 1 . Ingående anslagssparande var . Utgifterna uppgick till 1 vilket innebär att anslagssparandet inför var . har således utnyttjat av anslagssparandet under . visar prognosen grundad på utfallet att verket kommer att förbruka 1 vilket innebär att ytterligare av anslagssparandet kommer att tas i anspråk. Resterande beräknas balanseras över . Regeringens överväganden Kontrollverksamheten Målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. Insatserna syftar därför till att begränsa såväl tillgång som efterfrågan på narkotika. roll i detta arbete är att stoppa tillförsel av narkotika i landet med hjälp av olika kontrollåtgärder vid gränsen. Regeringen anser att arbete med narkotikakontroll skall ges fortsatt högsta prioritet. Som nämnts redovisar även stora beslagsmängder illegalt införd alkohol och tobak. Regeringen anser såväl av hänsyn till folkhälsan som av statsfinansiella skäl att också insatserna mot denna typ av smuggling skall ges fortsatt hög prioritet Utvecklingsarbetet inom tullverksamheten Med ökade krav på verksamheten pga. tillväxten i utrikeshandeln, det ökande resandet och ett ökat smugglingstryck måste för att bli ännu effektivare kontinuerligt förnya sitt sätt att arbeta. Arbetsmetoderna måste effektiviseras ytterligare och resurserna måste koncentreras till de områden där de gör mest nytta. Ett sådant förnyelsearbete kräver även investeringar i bl.a. ny teknik vilket i sin tur medför ökat behov av kompetensutveckling. Inom bedrivs redan ett utvecklingsarbete. Det tidigare nämnda RISK- projektet är ett exempel på detta. Projektet har vidareutvecklats och regeringen har erfarit att inlett ett arbete med ett nytt tullsystem kallat servicetrappan. Som grundläggande komponenter i detta arbete finns riskanalysarbetet och den förenklade klareringsmodellen som utvecklats inom RISK- projektet. Servicetrappan är enligt ett antal möjligheter för företagen att sköta tullhanteringen kopplade till vissa förutsättningar som skall uppfyllas. Projektet är avsett att öka servicen mot företagen samt kvaliteten och effektiviteten i arbetet vilket även inkluderar verkets kontrollverksamhet. I sammanhanget vill regeringen återigen betona den betydelse som informationen till företagen har. För att den avsedda effekten skall uppnås måste tulldeklarationerna initialt vara riktiga och fullständiga och har här en viktig uppgift att genom informationsinsatser underlätta för företagen så att detta uppnås. Information, service och kontroll är därmed komponenter som samverkar och som ger förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. Regeringen ser positivt på förändringsarbetet och anser att utvecklingen av tullverksamheten och arbetsmetoderna måste fortsätta. Självfallet måste arbetet stå i överensstämmelse med lagstiftningen och allmänna rättsliga principer och regeringen förutsätter att beaktar detta i det fortsatta arbetet. Regeringen utgår även från att gör de investeringar i bl.a. teknik och kompetensutveckling som är nödvändiga så att verksamheten ytterligare kan effektiviseras. IT-utvecklingen Nära länkat till utvecklingsarbetet är IT- verksamheten. Ett framgångsrikt utvecklingsarbete är inte möjligt att bedriva utan ett effektivt stöd av informationsteknik (IT). Regeringen har i regleringsbreven ålagt att rapportera om hur datoriseringen av tullverksamheten fortskrider och i den rapport som presenteras 1999 anger verket vad man genomfört , behovet av fortsatt IT-utveckling och fortsatt utveckling av tulldatasystemet såväl för anpassning till EU- systemen som övrig vidareutveckling. behandlar även kostnader för drift och investeringar samt kostnader för den fortsatta IT-utvecklingen. Verket anger även att omställningen i samband med i det närmaste är avslutad. Liksom föregående år anges i rapporten att ett antal tvingande systemrevisioner kommer att ta stora resurser i anspråk liksom det fortsatta utvecklingsarbetet. Regeringen har i regleringsbreven även angivit att skall verka för att anslutningen av företag till tulldatasystemet (TDS) ökar. Att utnyttjandet av modern informationsteknik underlättas är ett nationellt intresse och det är fortsättningsvis angeläget att få en ännu större anslutningsgrad till TDS. Därför är det en viktig uppgift för att tillse att systemet är attraktivt för företagen att ansluta sig till. Likaså är det väsentligt att det arbete som påbörjats avseende papperslös debitering (elektronisk tullräkning) utan dröjsmål fullbordas. Vikten av att använda informationsteknik i tullverksamheten kan inte nog understrykas och regeringen anser att det även fortsättningsvis är ytterst angeläget att avsätter tillräckliga resurser för IT-utvecklingen. bör vara en av de ledande myndigheterna vad gäller utveckling och användning av informationsteknik i verksamheten och ett av de ledande tullverken i på detta område. Genom detta bidrar även till IT-utvecklingen hos företagen. Regeringen konstaterar att mycket arbete redan sker inom men ansträngningarna med detta måste - liksom med det övriga utvecklingsarbetet - fortsätta och regeringen förutsätter att detta ingår i långsiktiga strategi. Som beskrivits ovan kommer kraven på en rationell och effektiv tullhantering att öka och IT-investeringar tillsammans med det övriga utvecklingsarbetet och därav följande kompetensutveckling är strategiska framgångsfaktorer som bidrar till att möta dessa krav. Förenklingsarbete Ytterligare ett medel för att nå effektivitet i tullverksamheten är att underlätta arbetet genom förenklingar i regler och tullprocedurer. I föregående års budgetproposition påtalade regeringen vikten av att tillsammans med andra myndigheter och med näringslivet utarbetar väl underbyggda förslag till förenklingar i EU:s lagstiftning att presenteras som svenska förslag i det fortsatta förhandlingsarbetet inom unionen. Regeringen påtalade även det nödvändiga i att systematiskt granskar de egna tillämpningarna av såväl som det nationella regelverket i syfte att förenkla både för företagen och för verket självt. har tidigare kritiserats för överreglering och att de egna tillämpningarna gått långt utöver vad som är nödvändigt för att upprätthålla syftet med lagstiftningen. Arbetet har enligt vad regeringen erfarit delvis påbörjats inom ramen för det s.k. . Regeringen konstaterar att uppnått vissa resultat men att arbete återstår inte minst för att tillsammans med näringslivet åstadkomma förenklingar av gemenskapens regelverk. Enligt skall detta ingå som ett element i den tidigare nämnda servicetrappan. Regeringen vill påpeka det angelägna i att detta arbete sker på ett strukturerat sätt utan dröjsmål och förutsätter att gör detta i samråd med berörda näringslivsorganisationer. - en myndighet presenterades en utredning som utvärderade effektivitet mot bakgrund av bl.a. EU-medlemskapet. Utredningen om utvärdering av EU- medlemskapets effekter för dimensionering och organisation ( En gräns - en myndighet? SOU 1998:18) drog bl.a slutsatsen att är effektivare i sin kontrollverksamhet än man var före EU- medlemskapet. Trots detta fanns enligt utredningen potential för att bli ännu effektivare. En genomgående linje i utredningen var att effektiviseringsarbetet skulle underlättas om var en sammanhållen myndighet med en central och en regional nivå. En sådan förändring förutsatte dock att ordningen för överklagande av beslut i tullärende ändrades så att regionala tullmyndigheters beslut inte längre överklagas till utan direkt till förvaltningsdomstol. Så har skett. har genomfört den av utredningen förordade omorganisationen. Från att ha bestått av en chefsmyndighet och ett antal regionala tullmyndigheter har nu blivit en sammanhållen myndighet med en strategisk nivå (huvudkontoret) och en regional organisation bestående av sex tullregioner. Syftet med omorganisationen har bl.a. varit att främja flexibilitet och effektivitet. Resurserna måste kunna koncentreras till de områden där trafiken är som mest intensiv. Fler personer kommer enligt att arbeta inom kontrollverksamheten och färre inom administrationen. I den nya organisationen är ansvarigt för strategisk ledning samt policy- och normgivningsfrågor medan den regionala organisationen ansvarar för det operativa arbetet. Ett av syftena med att nu blir en myndighet är således att tillämpningen av tullarbetet skall bli mer enhetligt - av såväl rättssäkerhetsskäl som effektivitetsskäl - gentemot dem som berörs av verksamhet (jfr prop. 1998/99:79). Det är således en uppgift för att ange övergripande riktlinjer under det att det praktiska tullarbetet utförs på den regionala nivån. En organisation med ett decentraliserat beslutsfattande är väsentlig för en modern effektiv verksamhet. Den nya organisationen gäller från . Regeringen ser positivt på omorganisationen och det arbete som bedrivits för att få den nya organisationen att fungera. vill regeringen betona vikten av att arbetet med att förbättra och effektivisera verksamheten fortsätter. Schengen kommer enligt ett tidigare riksdagsbeslut att ansluta sig till (prop. 1997/98:42, bet. 1997/98:JuU15, rskr. 1997/98: 181). innebär att personkontrollen vid gränserna mellan de länder som deltar i samarbetet upphör och i samband med detta åtar sig länderna att kontrollera gränserna mot icke Schengenländer efter enhetliga regler. Den svenska anslutningen planeras ske . huvudansvar är att kontrollera varuflödet. påverkar inte direkt verkets arbete eller dess befogenheter men förutsättningarna för att bedriva varukontroll påverkas genom åtgärder som andra myndigheter planerar. För att uppfylla krav på personkontroll kommer det att bli nödvändigt att separera passagerarflödena avseende passagerare från Schengenländer och passagerare från icke Schengenländer. Detta innebär att ombyggnader vid vissa passagerarterminaler kommer att bli nödvändiga och har i vissa fall redan påbörjats. Enligt är det dock den omfattande ombyggnad som påbörjat vid som mest påverkar förutsättningarna att bedriva en effektiv varukontroll. Regeringen avser att återkomma till detta men vill redan nu betona vikten av att - när planeringen för verksamheten i det ombyggda sker - tillhandahåller såväl en god kontroll som en god service till dem som är beroende av verkets arbete. Ordförandeskapet i EU kommer att vara ordförandeland i . Stora krav kommer då att ställas på den svenska statsförvaltningen inte utan även före. Det kommer att krävas omfattande förberedelser och en vältrimmad organisation - arbeten som redan påbörjats. I förberedelsearbetet och accentueras viktiga uppgift att biträda med expertis i skilda sakfrågor, att analysera problemställningar och utarbeta underlag till ställningstaganden m.m. Det kan även bli aktuellt att uppdras att hantera kontakterna med andra organ. Regeringen avser att återkomma i frågan avseende kraven på i kommande regleringsbrev. Slutsatser Tillväxten i den internationella handeln, det ökande resandet och ett ökat smugglingstryck har gjort det nödvändigt för att förnya sitt sätt att arbeta. Utvecklingen av arbetsmetoderna måste nu fortsätta, stödda av en vidareutveckling av informationstekniken inom tullverksamheten. Detta kräver investeringar i såväl ny teknik som i kompetensutveckling men regeringen anser att detta är nödvändigt för att skall klara att möta kraven. Vikten av detta kan inte nog understrykas. Förenklingar av regler och procedurer är andra frågor som måste arbeta med. I sin verksamhet är det också viktigt att är lyhört för de förändringar som sker i trafikflödena. är beroende av en väl fungerande utrikeshandel och när handelsströmmarna förändras är det viktigt att anpassar sig till detta och finns tillgängligt där trafiken väljer att etablera sig. Detta ligger väl i linje med det mål som understryker servicedimensionen i myndighetens arbete och som sätter dem som är beroende av tjänster i centrum. De olika komponenterna i effektiviseringsarbetet stöder varandra för att få en effektivare och mer ändamålsenlig tullhantering med smidiga tullrutiner som underlättar för svenskt näringsliv och bidrar till dess konkurrenskraft och som ger förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd samt en effektiv kontrollverksamhet. Den omorganisation som genomgått skall understödja detta arbete. Regeringen har beräknat anslaget för till 1 . I beräkningen har hänsyn tagits till en beslutad besparing på för . Vid beräkningen har även en teknisk justering av anslaget gjorts. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna i avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Anslaget för har beräknats till 1 154 195 000 respektive 1 . Tabell 19.2 Beräkning av anslaget för Anslag 1999 1 098 710 Pris- och löneomräkning 14 921 Lokalkostnadsjustering enligt tidigare beslut - 4 238 Besparing - 10 000 Justering av 27 634 Förslag 2000 1 127 027 Uppgifter om medieanvändningen avser . 2 Målformuleringen har utvecklats jämfört med budgetpropositionen . Övriga mål för utgiftsområdet är oförändrade. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:SkU22, rskr. 1992/93:287. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 1