prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Det fanns vid utgången av 1998 ca 50 företag som anmält tillhandahållande av nätkapacitet till PTS. Ytterligare åtta har tillstånd till sådan verksamhet. Marknaden uppvisade en relativt stark tillväxt. har den största marknadsandelen. , , och är andra viktiga aktörer. Internationellt sett ligger priserna för nätkapacitet tämligen lågt i . är fortfarande det enda företaget som har nät med nationell, regional och lokal täckning. Konkurrensen på det lokala planet är ännu mycket begränsad. kommer dock troligen konkurrensen att öka då andra tekniker för anslutning lanseras, t.ex. via kabel-TV och/eller via radio. Internetanslutning På marknaden för uppringd internetanslutning dominerar de tre stora aktörerna: , och . Det totala antalet abonnenter har ökat kraftigt, /99 fanns ca 1,4 miljoner abonnemang. är störst med ca 460 000 abonnemang. Ett antal mindre leverantörer har också tagit en del av marknaden genom att erbjuda gratisabonnemang. Värdet av marknaden uppskattas till vilket är en fördubbling i jämförelse med 1997. En viktig anledning till den kraftiga ökningen är köpen av s.k. hem-PC. Priserna har sjunkit och förväntas fortsätta sjunka. Vad gäller andra former för anslutning, såsom ADSL och kabel-TV, har dessa ännu ingen större utbredning. kommer dock troligen nya anslutningsformer att lanseras kommersiellt. Fast internetanslutning erbjuds främst till företagsmarknaden. Konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden Enligt sin instruktion skall PTS redovisa konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegrad, för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Redovisningen framgår av rapporten av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden (PTS diarienummer 99-3908). Prisutveckling På abonnemangsavgifter och kringtjänster som är förknippade med abonnemang (t.ex. flyttning) finns ett pristak. Prisregleringen återfinns i regeringens förordning SFS 1997:400 där det anges att avgifterna för varje tjänst som ingår i pristaket i genomsnitt per kalenderår inte får överstiga förändringen i nettoprisindex, NPI, under närmast föregående år. Det är endast som berörs av förordningen. I PTS rapport av pristak för abonnemang 1998 framgår att NPI enligt uppgift från SCB har sjunkit som Telias pris för respektive tjänst varit oförändrad . Enligt PTS håller sig Telias priser inom den ram förordningen föreskriver. PTS har studerat effekterna av Telias prisomläggning som genomfördes och som delvis var ett resultat av den kritik som riktades mot Telias prisförändringar . PTS undersökning visar bl.a. att den genomsnittliga kvartalskostnaden efter prisomläggningen inte skiljer sig markant från den genomsnittliga kvartalskostnaden före prisomläggningen . Tjänsteutbud är helt utbyggt i . Anslutning med ISDN-teknik erbjuds av flera olika operatörer, t.ex. Sonera och . är dock fortfarande den i särklass största tillhandahållaren av ISDN-anslutningar. Antalet kanaler hos har ökat med 80 000 och uppgår nu till 300 000 etablerade kanaler. Enligt kan av befolkning erbjudas ISDN-anslutning till listpriser. Övriga erbjuds anslutning enligt offert. Servicekvalitet Enligt tillståndsvillkoren för fast telefoni skall varje tillståndshavare tillgodose minimikrav på servicekvalitet t.ex. vad gäller leveranstid, felavhjälpning och driftsäkerhet. En undersökning, som begränsas till , visar att lever upp till kravet för leveranstid som innebär att denna får överskrida endast i särskilda fall i glesbygd men inte i tätorter. För felavhjälpning gäller att tiden mellan det att ett fel anmäls och att det avhjälpts endast i särskilda fall får överskrida och att av felen skall vara avhjälpta . Resultaten visar att uppnår det sistnämnda målet. klarar dock inte att avhjälpa samtliga fel . För driftsäkerhet gäller att antalet kundanmälda fel högst skall uppgå till 160 per 1000 terminalpunkter och år. Detta krav uppnås av i såväl glesbygd som i tätort. Allmänhetens klagomål på teleområdet Enligt sin instruktion skall PTS rapportera till regeringen arten och omfattningen av de klagomål som allmänheten framfört till teleoperatörer och myndigheten. PTS har redovisat detta i rapporten (). I egenskap av sektorsmyndighet på teleområdet får PTS ta emot klagomål från allmänheten på olika teleoperatörers verksamhet. Flertalet klagomål som inkommer till PTS faller dock inte inom ramen för myndighetens tillsynsuppdrag. Vid principfrågor angående abonnemangsvillkor, marknadsföring, prisinformation m.m. hänvisas till . Vid rena tvister mellan privatperson och näringsidkare hänvisas till . Vid tvister mellan näringsidkare hänvisas till allmän domstol. Ett relativt stort antal förfrågningar och klagomål har inkommit per telefon. Majoriteten av telefonkontakterna har av naturliga skäl berört AB:s verksamhet. Antalet skriftliga redogörelser som inkommit till PTS uppgår till ett 30-tal. Klagomålen som gäller har handlat om att abonnenten inte har uppmärksammats om att teleräkningen överstigit ett viss belopp (när det gäller ), att abonnemang stängts av för snabbt i samband med obetalda räkningar, dålig framkomlighet för att anmäla fel, undermålig kvalitet på telelinje, mobila samtalspotter etc. har fått in ca 74 skriftliga klagomål eller förfrågningar rörande teleområdet. Ungefär dubbelt så många förfrågningar har inkommit per telefon. Klagomålen har huvudsakligen gällt teleräkningens utformning, felaktiga fakturor och samtalspriser. Därefter är det frågor som rör fasta abonnemang och marknadsföring som förekommer oftast. rekommenderar att operatörerna inför en för abonnenterna valfri kreditgräns. hävdar att brev går ut till abonnenten så snart teleräkningen uppgår till . Ett antal klagomål visar att detta inte alltid fungerar i praktiken. Under sista delen av 1998 inledde ett arbete med att se över abonnemangsvillkoren för mobiltelefoni. har funnit att bindningstiden vid köp av en ny telefon ökar i , och anser att denna utveckling är olycklig för konsumenterna. fick totalt 99 anmälningar som rör telefoni. Av dessa ärenden har 64 stycken gällt köp av telefoner och mobiltelefoner. får ett begränsat antal anmälningar om telefrågor eftersom den inte prövar tvister som rör telefonräkningens storlek. menar att sådana ärenden blir rena bevisfrågor och att nämndens skriftliga förfarande inte lämpar sig för dessa typer av ärenden. När det gäller klagomål som framförts till teleoperatörerna har några etablerade rutiner för hantering och registrering av dessa klagomål inte funnits. För att PTS skall kunna bedöma arten och omfattningen av de klagomål som inkommit till de tillståndspliktiga operatörerna bör rapporteringen ske på ett enhetligt sätt. PTS har därför utarbetat en rekommendation avseende hur rapporteringen av klagomål skall gå till. Klagomål som inkommit till operatörerna skall rapporteras halvårsvis till PTS. Utvecklingen på postmarknaden skedde en kraftig uppgång av antalet postoperatörer med tillstånd att bedriva postverksamhet. Antalet har minskat något för att ha stabiliserats runt 65 st. Även om det förekommer en viss omsättning av de mindre postoperatörerna finns det nu runt om i landet ett antal etablerade lokala postoperatörer som bedrivit verksamhet . Utvecklingen visar att av (Posten) distribuerade volymer brev är i princip desamma som föregående år (ca 3 310 miljoner brev 1997 och ca 3 275 miljoner brev 1998). Även om den totala volymen brev är ungefär densamma som föregående år torde förskjutningen i sammansättningen av volymen, från enstaka försändelser mot sändningar, ha fortgått även . Enstaka försändelser är styckförsändelser med olika format och vikt. Sändningar däremot består oftast av minst 500- 1 000 försändelser av samma format och vikt. Sändningar produceras och transporteras "industriellt" och är i de flesta fall sorterade i postnummerordning. Sändningar avser dessutom utskick till mottagarkategorier som t.ex. TV- innehavare, kontohavare i en bank, hyresgäster eller skattebetalare. (CityMail) har ökat sin volym (från 123,7 miljoner brev till 151,5 miljoner brev) och därmed ökat sin andel av den totala brevmarknaden från till . CityMail är verksamt endast på marknaden för försorterade storsändningar, s.k. industriell post. och övriga postoperatörer har tillsammans ca en halv procent av den totala brevvolymen, medan Posten fortfarande har . Av den totala brevmarknaden utgörs av enstaka försändelser och av sändningar. andel av den totala brevmarknaden brukar anges till vilket torde innebära att av de enstaka försändelserna utgörs av företagspost. På delmarknaden för sändningar har Posten en huvudsaklig konkurrent, CityMail. Även om Posten och CityMail konkurrerar om sändningar från hela landet är konkurrensen i utdelningsledet geografiskt begränsad till , och samt numera även , genom anlitande av entreprenör. Detta innebär att av landets mottagare (hushåll och företag) omfattas. I övriga delar av landet är Posten i princip den enda aktören. PTS bedömer att CityMail kan ha haft av marknaden för industriell post i storstadsområdena. Överfört till hela marknaden för sändningar skulle CityMails andel vara . Delmarknaden för enstaka försändelser kan lämpligen delas in i riksbrev och lokalbrev. Posten är den enda aktören på marknaden som erbjuder rikstäckande postservice. Enligt uppgift från Posten är av all post riksbrev. I denna mängd ingår också sändningar. Brev som lämnas in för att delas ut på samma ort betecknas som lokalbrev och utgör av all post. Nästan alla lokalbrev torde vara enstycksförsändelser och bör inte förväxlas med lokalt inlämnade sändningar även om dessa i något fall också kan utgöras av lokalbrev. Av de ca 65 verksamma postföretagen är många mycket små och erbjuder endast lokal service. Dessa företag distribuerar mellan 100 och 700 brev vardera per dag. Ett tiotal lokalpostföretag är något större med en daglig volym om 1 000 till 3 000 brev per dag och operatör. De fem till sex största lokalpostföretagen, av vilka ett par har regional täckning, distribuerar upp till 7 000 brev i snitt per dag. Det finns inga säkra uppgifter på hur stor del av respektive lokal marknad som dessa nyare företag har. Även om de har varit förhållandevis framgångsrika på några orter torde Postens marknadsandel totalt sett ändå vara av hela delmarknaden för enstaka brev. genomfördes vissa ändringar i postlagen som delvis syftade till att anpassa lagstiftningen till ett beslutat EG- direktiv (97/67/EG av ). får tillstånd att bedriva postverksamhet förenas med tidsbegränsade villkor. Dessa villkor kan innebära skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst, att på visst sätt fullgöra vad som krävs avseende tillförlitlighet och skydd för den personliga integriteten m.m. PTS, som ansvarar för tillståndsgivning, har även ansvar för att närmare ange dessa villkor. Posten är den enda postoperatör som har fått sitt tillstånd förenat med villkor om skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. fattade beslut (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) om ändringar i postlagen. Ändringarna syftar till att skapa förutsättningar för ett mer konkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av den postala infrastrukturen och därigenom även enkelhet för postkunden. Ändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att en definition av postnummersystemet har införts i postlagen och att regeringen bemyndigats att utse en postoperatör som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst, , att också tillhandahålla och förvalta postnummersystemet. En regel har införts om att postoperatörer är skyldiga att möjliggöra att försändelser som befordrats av andra postoperatörer kan nå operatörernas postboxar och andra anläggningar för postöverlämning till mottagare. Vidare har PTS fått en utökad, lagreglerad roll avseende frågor som rör postnummersystemet och postboxsystemet. Förändringar av servicenivån för post- och kassaservice PTS har i sin rapport och konkurrens II lämnat en redovisning till regeringen om 1998 års förändringar av servicenivån samt konkurrenssituationen i landet. Posttjänst Enligt postens tillståndsvillkor skall Posten tillhandahålla daglig service, i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. Ett antal avlägset belägna hushåll, företrädesvis i skärgårdarna och i fjällvärlden, har inte daglig postutdelning. Dessa får i stället sin post två till med postväska. Indragning av inlämnings- och utdelningsställen måste i normalfallet godkännas av Post-och . Enligt ett avtal mellan staten och Posten om särskilda åtaganden bör inte antalet hushåll som saknar daglig postservice öka. Vid utgången av 1996 var antalet hushåll som saknar daglig postservice 1 209 st. Enligt Posten är denna nivå i princip oförändrad och enligt PTS finns det inga andra omständigheter som pekar på att antalet skulle ha ökat eller 1998. Ett internationellt mått på servicenivån är hur stor andel av de brev, postade för utdelning nästa vardag, som verkligen kommer fram . Posten har tidigare redovisat en nivå strax . De servicemått som Posten redovisat bekräftas också av en undersökning (Brevbefordran inom . Rapport 198:1, ) som PTS genomfört tillsammans med och . Undersökningen omfattade drygt 6 700 försändelser varav kom fram . införde Posten ett nytt system för att mäta kvaliteten i sin brevbefordran. PTS har tagit del av systemets uppbyggnad och funnit det tillförlitligt. Enligt det nya systemet är det av försändelserna som kommer fram enligt angivet villkor. Förändringen beror snarare på de olika systemens mätmetoder än en faktiskt förändring i servicenivån. Enligt den information som PTS har kunnat inhämta har inte Posten vidtagit några åtgärder i övrigt beträffande brevdistributionen som har gett några generella effekter på servicenivå utan den får anses vara åtminstone lika god som föregående år. Kassaservice Regeringen tillsatte en utredning om statens ansvar för en rikstäckande betaltjänst och kontantförsörjning, s.k. kassaservice. Utredningen är slutförd och i dess betänkande Kassaservice (SOU 1998:159) föreslås bl.a. att statens ansvar för kassaservice bör upphöra och att servicen istället skall tillhandahållas av marknaden. Därmed bör statens krav på Posten att tillhandahålla en rikstäckande kassaservice upphävas samt även de tillsynsuppgifter beträffande kassaservice som ålagts PTS avskaffas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Enligt nu gällande avtal mellan staten och Posten skall kassaservice tillhandahållas . Kassatjänsterna utförs dels vid Postens fasta kassaställen (postkontor, Post i butik etc.), dels av lantbrevbärarna. Den genomgående trenden har emellertid varit att antalet kassatransaktioner minskar och sjunker antalet med . Den helt dominerande orsaken till detta är att hushåll och företag väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. För att möta den vikande efterfrågan på kassatjänster har Posten omstrukturerat sitt servicenät. De förändringar som genomförts har främst bestått av övergång från postkontor till annan serviceform (t.ex. Post i butik) samt en viss utglesning av kontorsnätet i större städer och dess förorter. Enligt PTS bedömning har de förändringar som genomförts i servicenätet inte påverkat rikstäckningen. PTS menar vidare att en indragning eller flyttning av ett postkontor i en större stad visserligen påverkar tillgängligheten till kassaservicen för de närmast berörda, men att de alternativ som de berörda hänvisas till finns inom ett från rikstäckningssynpunkt acceptabelt avstånd. 16.3.2 De viktigaste statliga insatserna på området Regeringen anser att frågan om IT- omställningen är av stor vikt. överlämnade regeringen den andra lägesrapporten om IT-omställningen i samhället (skr. 1998/99:111) till . , , , och har genom regeringsbeslut (N1999/7287/ITFoU) fått i uppdrag att lämna ytterligare lägesrapporter om IT- omställningen. Statskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) har remissbehandlats. Regeringen bereder nu förslagen. Inom området finns andra rapporter som bör beaktas i den fortsatta beredningen, t.ex. från Arbetsgruppen om informationskrigföring (Fö 1997:A). Förslag till en strategi för samhällets IT-säkerhet skall presenteras för våren . Flera förslag inom området har redan presenterats i regeringens proposition Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74). Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen för civilförsvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. En delrapport avseende frågor som berör IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring skall lämnas . Uppdraget skall slutredovisas . (K 1998:07) som hade i uppdrag att utreda tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalpolitiskt och socialt perspektiv överlämnade sitt betänkande till regeringen. () har fått regeringens uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. En första delrapportering gjordes . Ett preliminärt förslag avseende ansvarsfördelningen mellan myndigheter för IT- statistik överlämnades . Uppdraget skall vara slutfört . En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att utreda utformningen av den svenska hanteringen av domännamn (dir. 1998:71). Utredaren skall undersöka hur domännamnsinnehavarnas och andra användares behov av effektivitet, rättssäkerhet, teknisk funktionalitet, driftsäkerhet och kostnadseffektivitet på bästa sätt tillgodoses. Utredaren skall lämna sitt betänkande . utarbetas en handlingsplan för elektronisk handel. Arbete pågår också med att anpassa den svenska lagstiftningen till EG:s kommande direktiv om elektroniska signaturer och att delta i förhandlingarna rörande direktivförslaget om elektronisk handel. En översyn av det samlade regelverket på telekommunikationsområdet inom EG har initierats av kommissionen. förväntas förslag till ny lagstiftning presenteras. Ett aktivt arbete bedrivs i med att utarbeta svenska ståndpunkter vad gäller utformningen av det framtida regelverket. Post och () är sektorsmyndighet inom post-, tele- och radioområdena. Myndigheten har utövat tillsyn över samtliga aktörer med tillstånd. PTS skall verka för att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer samt verka för ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation. PTS utövar tillsyn över teleoperatörerna samt handlägger ärenden som omfattas av reglerna om anmälningsplikt och tillståndsplikt. Tillsyn har bedrivits hos samtliga tillståndshavare och inkluderat bl.a. kontroll av kostnadsredovisningsvillkor, framföring av nödsamtal samt servicekvalitet. PTS har granskat Telias kostnadskalkyler, främst i syfte att kunna bedöma rimligheten i prissättningen för samtrafik och hyrda förbindelser. PTS har meddelat föreskrifter om införande av nummerportabilitet för fasta teletjänster. PTS har vidare beslutat att införa det internationella prefixet 00, lika tillträde och förval. PTS har också genomfört en informationskampanj till allmänheten inför förändringen. PTS har inom verksamhetsgrenen radio handlagt tillståndsansökningar om radiotillstånd och störningsanmälningar. PTS har också bedrivit förebyggande radiotillsyn. Under verksamhetsåret har PTS upprättat en ny svensk frekvensplan, vilken utgavs som allmänt råd (PTSFS 1998:3). PTS har vidare medverkat i det europeiska harmoniseringsarbetet inom CEPT för att säkerställa att svenska intressen och krav tillgodoses i upprättandet av en gemensam europeisk frekvenstabell. PTS har vidare som uppdrag att typgodkänna teleterminal och radioutrustning. Arbetet inför ordförandeskapet i EU intensifieras då ingår i den sk. trojkan . kommer lagstiftningsfrågor om informationsteknik och informationskommunikation att kräva omfattande arbetsinsatser inom PTS som stöd för regeringen. Härtill kommer angelägna arbetsuppgifter för att säkra ett korrekt och ändamålsenligt införande av redan antagen EG- rättslig lagstiftning på området. 16.3.3 Slutsatser De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Avvikelser från budget inom verksamhetsområdet post- och telekommunikation förklaras av att vissa anslag används till upphandling samt projektstöd vilket leder till att utbetalningarna blir ojämna. Den övergripande inriktningen för PTS bör ligga fast. I enlighet med vad förordat (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119 och prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) samt i enlighet med revisorers förslag (1995/96:RR10) lämnas här en redovisning av utvecklingen på post- och telekommunikationsområdet samt hur de grundläggande målen enligt postlagen respektive telelagen uppnåtts. Regeringen avser att fortlöpande informera med aktuell information om läget i IT-omställningsarbetet. Regeringen avser vidare att överlämna en ny proposition om IT till . Denna kommer att ges en bred uppläggning och utgöra en uppföljning av den tidigare IT-propositionen. Mot bakgrund av den snabba utveckling som sker inom IT-området finns skäl att på ett övergripande sätt, med nationellt och internationellt perspektiv, se över den förda politiken, målsättningar och prioriteringar. Det gäller såväl den tekniska infrastrukturen, IT- säkerhet, elektronisk handel som utbildnings- och forskningsaspekter, IT-användning hos myndigheter, inom vård och omsorg, hos svaga grupper etc. IT berör snart sagt alla områden och är av stor betydelse för utveckling och tillväxten. har lämnat förslag till ändringar i lagen (1993:599) om radiokommunikation, lagen (1992:1527) om teleterminalutrustning och telelagen (1993:597) med anledning av ett nytt EG-direktiv om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (99/5/EG). Regeringen avser att lämna en proposition till . 16.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. Regeringen har påtalat att antalet anställda minskade samt att andelen akademiskt utbildade vid myndigheten varit förhållandevis låg. Rekryteringssvårigheter befaras även fortsättningsvis vid rekrytering av viss kvalificerad teknisk kompetens. var antalet tillsvidareanställda 148. 1999 har antalet anställda ökat med elva till 159. Andelen anställda med akademisk utbildning har ökat från till . 16.5 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597) Regeringens förslag: Möjligheten för tillsynsmyndigheten att meddela tillståndsvillkor enligt telelagen utvidgas till att omfatta även att verksamheten skall bedrivas med krav på tillgänglighet och ett effektivt frekvensutnyttjande. Ärendet och dess beredning: har kommit in med ett förslag till regeringen om ändringar i telelagen (1993:597) som innebär att vissa tillståndshavare genom tillståndsvillkor kan åläggas skyldighet att tillhandahålla nätkapacitet i mobila telenät till andra på begäran. Ersättning för upplåtelse av sådan kapacitet föreslås ske på marknadsmässiga villkor. Avsikten med förslaget är att främja konkurrensen på marknaden för mobila teletjänster. föreslås vidare få möjlighet att på ansökan av en part besluta vad som skall gälla om tvist uppkommer i dessa frågor. I framställningen föreslår också att det skall vara möjligt för tillsynsmyndigheten att meddela tillståndsvillkor om skyldighet för tillståndshavarna att uppfylla krav på tillgänglighet och ett effektivt frekvensutnyttjande. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen tar i detta sammanhang upp till behandling endast förslaget i den del det avser tillståndsvillkor om tillgänglighet och ett effektivt frekvensutnyttjande. Lagförslaget i denna del har inte den karaktären att det kräver Lagrådets yttrande.