prop · GN038 · 2000-01-01 00:00:00 — SCB konstaterar i sin analys att användbarheten av ett yrkesregister minskar väsentligt om man helt avstår från att samla in uppgifter från de små företag som inte ingår i lönestatistiken. En allmän bedömning är att nya arbetstillfällen i första hand kommer att skapas i mindre och medelstora företag. Den yrkesmässiga exponeringen kan också vara annorlunda i små företag än i stora, vilket skulle försvåra analysen av hälsorisker. Enligt SCB är det emellertid möjligt att utesluta en insamling av yrkesuppgifter från företag med en anställd. Detta skulle innebära att ca 110 000 företag får en enkät , dvs. drygt 20 000 företag , vilket är en minskning med ca 70 000 företag jämfört med SCB:s ursprungliga förslag. SCB kommer av yrkesregistret att ha fortsatt kontakt med företagarnas organisationer i fråga om åtgärder för att underlätta uppgiftslämnandet för företagen. Personuppgiftslagen (1998:204) innehåller allmänna bestämmelser om behandling av personuppgifter. Syftet med lagen är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Det finns inte några bestämmelser om när behandling av personregister bör regleras i en särförfattning. Saken får avgöras från fall till fall. Allmänt kan sägas att en särreglering kan vara motiverad t.ex. när behandlingen omfattar personuppgifter om hela befolkningen eller en stor del av denna eller när det rör sig om känsliga personuppgifter. Statistikregelgruppen kommer senare att lämna förslag till en samlad författningsreglering av den officiella statistiken. En fråga som arbetsgruppen har att ta ställning till är om registret bör författnings- regleras i det sammanhanget. Med hänsyn till det nu nämnda arbetet och med beaktande av karaktären av de personuppgifter som behandlingen kommer att avse finns inte skäl att nu föreslå särregler för behandlingen utöver personuppgiftslagens regler. Kvaliteten på materialet i yrkesregistret förutsätter en skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgifter om de anställdas yrken. Den uppgiftsskyldighet som gäller för näringsidkare föreskrivs i 4 § statistiklagen. I första stycket 3 föreskrivs att uppgifter om näringsverksamhet skall lämnas i fråga om antalet anställda, löner och sysselsättning. En motsvarande bestämmelse för stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet finns i 5 § och för kommuner m.fl. görs i 6 § en hänvisning till 4 §. Bestämmelserna i statistiklagen om uppgiftsskyldighet för närings- idkare, stiftelser m.fl. beträffande den officiella statistiken skall kompletteras och ändras så att uppgiftsskyldigheten kommer att omfatta även uppgift om yrke. Den uppgiftsskyldighet för näringsidkare, som redogjorts för i det föregående, omfattar nu bl.a. antalet anställda. Avsikten är inte att den skyldigheten skall upphöra. Som Lagrådet påpekat bör uppgiftsskyldighetens omfattning uttryckligen framgå av bestämmelserna. Bestämmelsen skall mot bakgrund härav utformas så att uppgiftsskyldigheten kommer att gälla antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken. Den föreslagna ändringen skall gälla från . Kostnaderna för yrkesregistret beräknas till . Som regeringen har redovisat ekonomiska vårproposition (sid 88) och budgetpropositionen (volym 2, sid 25) skall kostnaderna finansieras genom att anslaget A13 Utvecklingsarbete under utgiftsområde 2 minskas med , anslaget B1 under utgiftsområde 10 minskas med , anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. under utgiftsområde 14 minskas med och anslaget E2 Utvecklingsarbete inom område minskas med . Sammanfattning av SCB:s rapport och kostnader för uppbyggnad av ett yrkesregister i (dnr Ju1999/6/F) Användning och behov SCB bedömer att behovet av ett yrkesregister, uppbyggt som ett personregister med minst en yrkesuppgift per förvärvsarbetande person, är väl styrkt. En yrkesredovisning behövs i en mängd olika statistikgrenar. Det är rationellt att täcka dessa behov med hjälp av ett yrkesregister. EU-kraven understryker detta. Alternativa datainsamlingsmetoder SCB har funnit att det finns alternativa huvudvägar vad gäller datainsamlingsmetoder: antingen samla in data via individer eller via företag och myndigheter. Ett alternativ är att arbetsgivarnas kontrolluppgift till skattemyndigheten utökas med en yrkesuppgift som efter registrering vidarebefordras till SCB. Metoden har inte kunnat provas. anser att det finns risk för sammanblandning av uppgifter, vilket kan försena taxeringsprocessen. Ett stort antal dataprogram måste dessutom göras om. Ett annat alternativ är att samla in yrkesuppgifterna genom en enkät till arbetsgivarna. Metoden har provats på 200 slumpmässigt utvalda mindre företag. Hälften av företagen fick koda sina anställda enligt den nya yrkesstandarden (SSYK) på tresiffernivå, medan den andra hälften fick lämna yrkesuppgifter i klartext om sina anställda. Som underlag för reconcilieringen inhämtades uppgift om yrke och huvudsakliga arbetsuppgifter från varje anställd. Andelen felklassificerade av dem som kodats centralt av SCB på fyrsiffernivå utifrån klartexter var betydligt högre än för dem som företagen kodat på tresiffernivå. Ett tredje alternativ är att samla in yrkesuppgifterna från lönestatistiken. Nuvarande lönestatistik omfattar inom offentlig sektor 1,2 miljoner anställda och inom privat sektor drygt 1,1 miljoner anställda. Inom offentlig sektor genomförs i princip separata totalundersökningar av varje delsektor. Urvalsundersökning tillämpas för både arbetare och tjänstemän inom privat sektor. Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut har föreslagit vissa förbättringar av lönestatistiken inom privat sektor, bl.a. att alla företag med fler än 20 anställda skall totalundersökas. När det gäller klassificering av yrke i lönestatistiken används flera olika system. Inom den privata sektorn tillämpas den nya yrkesstandarden SSYK, medan varje delsektor inom den offentliga sektorn har sina egna befattningsnomenklaturer som man försöker översätta till SSYK. Ett prov för att utröna lönestatistikens kvalitet har genomförts. I undersökningen ingick 4 000 slumpmässigt utvalda personer. Resultaten visar att yrkesuppgifterna i lönestatistiken har brisfällig kvalitet. Felorsakerna varierar beroende på uppgiftslämnare. Det totalt sett viktigaste är fel i översättningsnyckel vilket, oftast beror på att den interna befattningskoden är svår att översätta till SSYK, och en felaktig kodning. SCB har också undersökt möjligheterna att hämta in yrkesuppgifter från andra källor, exempelvis försäkringskassorna, arbetslöshetskassorna, databaser, allmänhetens självdeklarationer och databaser. Överväganden och förslag SCB har i inventeringen av olika datainsamlingsmetoder haft svårt att hitta befintliga, heltäckande och tillräckligt detaljerade yrkesuppgifter. Trots detta anser SCB att det inte är rimligt att skapa någon ny primärkälla. Skälen är främst ekonomiska. Ur kvalitetssynpunkt är säkerligen en personenkät med frågor om yrke och huvudsakliga arbetsuppgifter den överlägset bästa metoden. SCB avvisar dock tanken på en direktenkät till samtliga individer eller hushåll som både en ekonomisk och praktisk omöjlighet. Med tanke på uppgiftslämnarbördan ser SCB det inte som möjligt att införa en ny direktinsamling från samtliga företag eftersom många företag redan lämnar yrkesuppgifter i andra sammanhang. Däremot bör företag som inte lämnar yrkesuppgifter kunna bidra med uppgifter. SCB:s förslag innebär i stället att man utnyttjar befintliga uppgifter och gör kompletterande insamlingar. Därmed belastar man inte uppgiftslämnarna med dubbla insamlingar. Målpopulationen skall utgöras av alla förvärvsarbetande i åldern . Registret bör vara årligt och så heltäckande som möjligt och inte baseras på urval. Det skall omfatta både anställda och egna företagare, med en yrkesuppgift per person. Strävan bör vara att yrkesregistret kan utvidgas till att omfatta fler personer och anställningsförhållanden. Vid avgränsningen av målpopulationen skall sysselsättningsregistrets (ÅRSYS) population utgöra grunden. Dessutom inkluderas personer utanför ÅRSYS som har haft en kontrolluppgift med en löneinkomst om . Den totala målpopulationen uppgick till ca 4 miljoner personer, varav drygt 100 000 kan hänföras till det sistnämnda kriteriet. Yrkesuppgifter för anställda hämtas i första hand från den officiella lönestatistiken. Kompletterande uppgifter om anställda och företagare hämtas från olika SCB-register. Ytterligare uppgifter skulle kunna hämtas från bl.a. parternas lönestatistik. Om arbetsförmedlingarna kan knyta en tillsatt ledig plats till person, skapas en ny viktig källa. Resterande yrkesuppgifter för anställda kan i huvudsak hänföras till de 180 000 små företag (1-20 anställda) utanför lönestatistiken. För anställda i dessa företag kan yrkesuppgifter samlas in antingen genom en enkätundersökning eller genom yrkesuppgiften på kontrolluppgiften. Insamlingen kan göras antingen för hela populationen på en gång eller för en femtedel enligt ett rullande schema. Uppgifterna förutsätts insamlas under uppgiftsplikt. SCB förordar att yrkesuppgiften samlas in genom att skicka ut enkäter till en femtedel av företagen enligt ett rullande schema (36 000 företag ). Målsättningen är att skapa ett register på fyrsiffernivå enligt SSYK. Under ett uppbyggnadsskede kommer registret att vara mindre detaljerat på tresiffernivå. Kvalitetsförbättringar och kvalitetssäkring SCB kommer redan inom ramen för lönestatistiken att ta upp diskussioner med de inblandade uppgiftslämnarna och statistikproducenterna om att rätta till konstaterade brister i täckning och kvalitet. Bättre instruktioner, utbildning och granskning bör kunna höja kvaliteten avsevärt. För att kunna förbättra översättningsnycklarna krävs vissa förbättringar i de interna befattningsnomenklaturerna. Ett mål bör vara att kvaliteten motsvarar yrkesuppgifterna i en traditionell folk- och bostadsräkning. Det innebär att det slutliga registret bör ha små täckningsbrister (inte ) och att andelen felklassificeringar inte bör överstiga . SCB vet dock av erfarenhet från uppbyggnad av andra stora register, såsom utbildnings- och sysselsättningsregistret, att det kan komma att ta innan olika åtgärder ger önskad effekt. Yrkesuppgifterna i yrkesregistret kommer att kontrolleras fortlöpande, dels via rutinerna i datainsamlingsfasen, dels via årliga processdata från datainsamlingen. Dessutom kommer årliga jämförelser att göras med arbetskraftsundersökningarna (). Mera resurskrävande evalveringar förslås utföras eller när processtatistiken och resultaten från de årliga sambearbetningarna med tyder på att kvaliteten förändrats sedan evalveringen. Målet bör vara att kunna göra en kvalitetsdeklaration . Kostnader Genom en samordning mellan lönestatistiken och ett kommande yrkesregister begränsas kostnaderna för ett yrkesregister avsevärt. SCB förutsätter att de yrkesuppgifter från lönestatistiken som behövs för registret fritt ställs till SCB:s förfogande. Inga kostnadsberäkningar har gjorts för förvärv av dessa uppgifter. Den stora kostnaden uppstår i stället vid insamlingen av yrkesuppgifter från de ca 180 000 företag som står utanför lönestatistiken. Under uppbyggnadsskedet beräknas den årliga kostnaden bli ca , medan driftkostnaderna kommer att bli något lägre, ca . SCB föreslår att uppbyggnaden och driften av yrkesregistret skall vara anslagsfinansierad. Förteckning över remissinstanser Remissyttranden över Rapporten - författningsförslag (Ds 1997:77) har lämnats av Datainspektionen, , , , , , , , , Företagarnas uppgiftslämnardelegation, , kommun, , kommun, kommun, , , kommun, allmännyttiga bostadsföretag, , , och planering, och Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation. Remissyttranden över SCB:s rapport och kostnader för uppbyggnad av ett yrkesregister i (dnr Ju1999/6/F) har lämnats av Datainspektionen, , , , , , , , Arbetarskydds- styrelsen, , i län, i , , , , Humanistiskt-samhälls- vetenskapliga forskningsrådet, , , , vid , , , , , , kommun, , , akademikers central- organisation, , för regelgranskning, , , och . Remissyttranden över Statistikregelgruppens delrapport m.m. (dnr Ju1999/2598) har lämnats av Datainspektionen, , , , , , , , , , , , , , , , och för regelgranskning. Statistikregelgruppens författningsförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den officiella statistiken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om 1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, 2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 3. antalet anställda, löner och sysselsättning, 3. sysselsättning, löner och yrke i fråga om anställda, 4. lager- och förrådshållning, 5. investeringar, 6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster, 7. priser för varor och tjänster, 8. intäkter, kostnader och vinster, 9. omsättning, tillgångar och skulder, 10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden, 11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt. Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område. 5 § Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver närings- verksamhet är skyldiga att är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om antalet anställda, löner och sysselsättning. Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver närings- verksamhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sysselsättning, löner och yrken i fråga om anställda. Denna lag träder i kraft . Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostads- uppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den officiella statistiken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om 1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, 2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 3. antalet anställda, löner och sysselsättning, 3. sysselsättning, löner och yrke i fråga om anställda, 4. lager- och förrådshållning, 5. investeringar, 6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster, 7. priser för varor och tjänster, 8. intäkter, kostnader och vinster, 9. omsättning, tillgångar och skulder, 10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden, 11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt. Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område. 5 § Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverk- samhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om antalet anställda, löner och sysselsättning. Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverk- samhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sysselsättning, löner och yrken i fråga om anställda. Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter, 2. lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om den officiella statistiken Enligt den nuvarande lydelsen av 4 § första stycket 3 lagen om den officiella statistiken omfattar näringsidkarens uppgiftsskyldighet bl.a. antalet anställda. Enligt 5 § gäller detsamma för de där omnämnda stiftelserna och sammanslutningarna. Vid föredragningen i Lagrådet framkom att det inte är avsikten att denna skyldighet skall upphöra. Uppgiftsskyldighetens omfattning bör uttryckligen framgå av bestämmelserna. I båda lagrummen kan förslagsvis orden lyda: antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken . Förslaget till lag om ändring i lagen om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:8 Yrkesregister m.m. 1999/2000:8 Bilaga 1 1999/2000:8 Bilaga 1 1999/2000:8 Bilaga 2 1999/2000:8 Bilaga 3 1999/2000:8 Bilaga 4 1999/2000:8 Bilaga 4 1999/2000:8 Bilaga 5