prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — SVT bedömer att resterande medel, tillsammans med de av regeringen utfästa medlen för åren 1999 2001, kommer att ha finansierat digital distribution och nya programverksam- heter t.o.m. utgången av . SVT har startat nationella digitala sändningar i marknätet av SVT1, SVT2, SVT24 samt regionalt i fem områden, som når av befolk- ningen. SR har vid utgången av förbrukat av tilldelade medel för digitala sändningar på totalt . SR har träffat ett avtal med om kostnaderna för utbyggnad av sändarnätet och digitala sändningar 2001. SR räknar med en kostnad på ca för den digitala verksamheten. SR begär ett särskilt kvalitetstillskott på . SR redovisar att det nationella digitala nätet täcker av publiken och det regionala nätet . SR sänder för när- varande det analoga riksutbudet även digitalt vad avser P1, P3 och P4-riks samt P4 lokalt över de områden där SR har sändningstillstånd. Dess- utom sänds den finska kanalen P7 och en del unika försökssändningar, t.ex. en 24-timmars seriös musikkanal i och samt olika försök med bild- och texttjänster. UR:s sändningstillstånd har genom regerings- beslut förlängts att gälla t.o.m. utgången av . UR utgår i budget- underlaget från att företaget kommer att få del av de särskilda medel som regeringen utfäst sig för och att dessa medel fördelas till programföretagen enligt gällande fördelningsnyckel. Medelsberäkning för Tabell 12.11 Ordinarie medelstilldelning Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 3 087,6 60,1 767,3 34,242,7 4,Totalt 5 097,6 Radio 38,8 Tabell 12.12 Särskilda medel Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 100 (programproduktion) 75 (mångfald och kvalitet) Regeringens förslag om medelsanvisning till SVT, SR, UR och Radio tar sin utgångs- punkt i de riktlinjer som beslutades av i samband med behandlingen av pro- positionen En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 2001 (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). tilldelades de tre public service- företagen totalt 5 (prisläge enligt kompensationsindex). Det senast kända kompensationsindex gäller fortfarande varför medelstilldelningen även för skall ske prisläge. Regeringen föreslår därför en total medelstill- delning för på 5 (prisläge enligt kompensationsindex). Fördelningsnyckeln mellan SVT, SR och UR ändrades senast genom beslut om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten för . Den bör behållas oförändrad även . Program- företagen bör även i fortsättningen i samförstånd kunna justera fördelningen om bolagen exem- pelvis kommer överens om att omfördela ansva- ret för vissa gemensamma funktioner. Regeringen föreslår därför att de samlade medlen för fördelas med 3 (60,) till SVT, 1 (34,) till SR och 242,7 miljoner kro- nor (4,) till UR. I enlighet med beslut om riktlinjer för public service-verksam- heten skall även Radio medelstilldel- ning räknas upp med kompensationsindex. tilldelades Radio (prisläge). Regeringen föreslår att Radio även för tilldelas (prisläge). och TV skall enligt beslut om riktlinjer för public service-verksamheten, liksom tidigare, delvis finansieras över statsbudgeten och delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag om medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1, anslag E5. Nämndens totala anslag för föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att skall anvisas från rund- radiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Särskilda medel för förnyelse I budgetpropositionen för föreslog rege- ringen att public service-företagen skulle tilldelas särskilda medel för satsning på förnyelse. Medlen avsåg såväl satsningar på ny distributionsteknik som möjligheter att vidareutveckla program- former och starta nya programkanaler. Riks- dagen fattade beslut med anledning av regeringens förslag (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Beslutet inne- bär att public service-företagen skall tilldelas sär- skilda medel på (prisläge enligt kompensationsindex) för åren 1999 2001. Medlen skall fördelas med 100 mil- joner kronor , och . Regeringen anförde i budgetpropositionen för som skäl för satsningen både att public service-företagen har en viktig roll vid introduk- tionen av ny teknik på radio- och TV-området och att det är viktigt att den goda kvalitet som präglar public service-radion och public service- televisionen kan vidmakthållas. Denna bedöm- ning gäller fortfarande. Public service-företagen befinner sig mitt i en process av omställning. Ett omfattande teknikskifte sammanfaller i tiden med en alltmer tilltagande konkurrens. Denna situation innebär påfrestningar för företagens verksamhet. Övergången till ny teknik för såväl produktion som distribution av radio och TV medför ökade kostna- der för public service-företagen. Den digitala tekniken medför att en effektivisering i företagen blir möjlig. En del av dessa kostnadsökningar kan därför inrymmas inom ramen för företagens ordinarie medelstilldelning. Därutöver behövs även för ett medelstillskott för bl.a. sändningar med digital teknik, men också för att programföretagen skall ha goda förutsättningar att utveckla programutbudet och skapa nya pro- gramformer samt göra detta utbud tillgängligt för hela den svenska publiken. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att särskild medelstilldelning för förnyelse till SVT, SR och UR utgår med även för . Medlen skall fördelas till SVT, till SR och till UR. De särskilda medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga skall särredovisas i företagens redovisning till regeringen om medelsanvänd- ningen. Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-program fattade beslut om tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). I beslutet ingår att SVT fr.o.m. skall få ett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på (prisläge enligt kompensationsindex) för sär- skilt kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. I budgetpropositionen för gjorde regeringen vissa kompletteringar angå- ende medlens användning (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medelstilldelningen till SVT även för ökas med (prisläge enligt kompensationsindex) för särskilt kvalificerad programproduktion. Syftet med satsningen är att SVT:s ambitions- nivå för produktion av kvalitetsprogram skall höjas. Regeringen utgår därför från att SVT inte avser att minska de ordinarie resurserna för kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att medelsförstärkningen innebär att SVT kan höja ambitionsnivån då det gäller produktionen av kvalitetsprogram (se även 1997/98:KrU5y). De medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga skall särredovisas i SVT:s årliga redo- visning till regeringen om medelsanvändningen. Särskilda medel för att värna mångfald och kvalitet i programutbud är i stort sett ensamt i den svenska radiobranschen när det gäller att produ- cera och sända ett omfattande utbud både av musik och andra typer av program som känne- tecknas av mångfald, bredd, djup och kvalitet. Konkurrensen från de kommersiella kanalernas utbud utgörs till mycket stor del av populär- musik. utbud är tillgängligt för i stort sett hela den svenska befolkningen, dels genom rikskanalerna, men också genom ett väl utbyggt nät av 26 lokala stationer runt om i landet. Cirka två tredjedelar av det totala radio- lyssnandet avser program. Regering och riksdag har klart markerat att förhållanden i olika delar av landet skall bevakas och speglas i public service-företagens program- utbud. Detta gäller särskilt programföretagens nyhetsförmedling och samhällsbevakning, men även granskning och spegling av kulturlivet och övriga skeenden skall omfatta hela landet och vara angeläget för hela befolkningen. decentraliserade organisation utgör en förutsättning för detta. Den del i public service-uppdraget som avser mångfald i verksamheten kan också översättas i ett krav på att det skall finnas många produk- tionskällor och medverkan från även andra än företagets egna anställda. I upp- drag ingår att öka utomståendes medverkan i programverksamheten jämfört med . Syftet med kravet är att öka mångfalden i programutbudet och att bereda arbetstillfällen för bl.a. externa producenter, fri- lansjournalister och kulturarbetare. har i sin public service-redo- visning för och sitt budgetunderlag för redovisat problem med att under till- ståndsperioden klara av att öka utomståendes medverkan i programverksamheten utan att detta får negativa effekter på andra prioriterade programområden som exempelvis nyheter, aktu- alitets- och samhällsprogram och möjligheten att hålla en fullgod bemanning i den regionala orga- nisationen. Enligt regeringens mening är det önskvärt att undvika en motsättning mellan att kunna behålla en decentraliserad organisation och andra aspekter på mångfald. Det bör heller inte finnas en motsättning mellan hög kvalitet i det totala programutbudet och möjligheten att moder- nisera och effektivisera verksamheten genom att delta i ett teknikskifte från gammal till ny pro- duktionsteknik. Regeringen föreslår därför att tilldelas ett medelstillskott ur rundradio- kontot på (pris- läge) fördelat med och för att värna mångfalden och kvaliteten i programutbudet. De särskilda medlen skall i hög grad användas till att skapa ytterligare förutsättningar för ökad med- verkan av utomstående i programverksamheten. De särskilda medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga skall särredovisas i redovisning till regeringen om medelsanvändningen. Programverksamhet för döva Dövas TV är en sektion inom (). Dövas TV producerar TV- program på teckenspråk för och med döva inom områdena nyheter, information och kultur. Verksamheten finansieras nästan uteslutande med statliga medel. Programmen sänds i SVT:s kanaler och sändningsverksamheten regleras i avtal mellan Dövas TV och SVT. I budgetpropo- sitionen för /95 aviserade rege- ringen att verksamheten skulle utvärderas , dvs. 1993/94:100 bil. 12, bet. 1993/94:KrU28, rskr. 1993/94:286). En utvärdering har genomförts inom Kultur- departementet och . Departementet har under utvärderingen haft kontakt med SDR, Dövas TV, SVT m.fl. En departementspromemoria med förslag om ändrad finansiering och vissa bedömningar angående ny organisationsform för Dövas TV har remissbehandlats . Remiss- instansernas synpunkter finns tillgängliga på departementet (Ku1998/2261/Me). Regeringens förslag: Finansieringen av Dövas TV skall ske via TV-avgiften genom medelstilldelning från rundradiokontot. Pro- gramverksamheten för döva inom Tele- vision AB för tilldelas . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser stöder förslaget. Skälen för regeringens förslag: Verksam- heten inom Dövas TV har utvecklats från att främst avse intern information inom SDR (produktion av videogram) till att gälla program- produktion för sändning i public service- televisionen till en allmän publik av såväl döva som hörande. Programproduktionen vid Dövas TV och sändningarna av dessa program i SVT:s kanaler innebär att en betydande del av SVT:s uppdrag att sända program för döva fullgörs av en organisation utanför företaget och med en finansiering vid sidan av den som i övrigt gäller. Med hänsyn till att sändningarna fungerar väl och fyller ett stort behov för döva bör huvud- mannaskap och finansiering nu ges former som långsiktigt tryggar verksamheten. Ett viktigt skäl för en förändring är att Dövas TV som producent av program som sänds av SVT inte bör ha en intresseorganisation som huvudman. De syften som bär upp verksamheten inom SDR behöver inte alltid vara förenliga med de syften som gäller för public service- televisionen. Vidare bör verksamheten vara själv- ständig i förhållande till staten. Regeringen anser att verksamheten vid Dövas TV är av sådant slag att den bör bedrivas inom ramen för TV- verksamheten i allmänhetens tjänst. I departementspromemorian uttalas att för- ändringen inte syftar till att minska det sam- manlagda utbudet av sändningar på teckenspråk eller sänka ambitionsnivån för dessa sändningars kvalitet samt att eventuella samordningsvinster i huvudsak bör användas för att stärka program- utbudet på teckenspråk. Som utgångspunkter för överföringen av Dövas TV från SDR till SVT an- ges i promemorian bl.a. att den kompetens som finns vid Dövas TV bör utvecklas och bevaras, att den produktionsresurs som Dövas TV utgör i huvudsak skall utnyttjas i minst samma omfatt- ning som , att de tillgångar som Dövas TV förfogar över skall föras över utan kostnad för SVT och att produk- tionsanläggningarna i används i minst samma utsträckning som också i den fortsatta verksamheten. Den finansiering med statsmedel som för när- varande gäller för Dövas TV genom bidraget till SDR föreslås i promemorian ersättas med samma typ av finansiering som tillämpas för produktion och sändning av radio och TV i allmänhetens tjänst, dvs. Samtliga remiss- instanser stöder förslaget att verksamheten vid Dövas TV förs över till public service-sfären och att finansieringen därmed bör ske på samma sätt som för public service-företagen. träffade SVT och SDR en principöverenskommelse om att huvudman- naskapet för verksamheten vid Dövas TV skall föras över från SDR till SVT. Av överenskom- melsen framgår vidare att SVT har förklarat sig berett att inom företaget organisera program- verksamhet för den döva publiken och att därvid arbeta med utgångspunkt i de allmänna mål för verksamheten som redovisas i departements- promemorian och att parterna är överens om att de tillgångar som Dövas TV förfogar över skall föras över till SVT utan kostnad. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att finansieringen av Dövas TV skall ske via TV- avgiften genom medelstilldelning från rund- radiokontot. Statsbidraget till SDR för Dövas TV upphör därmed. De frigjorda medlen på statsbudgeten föreslås användas för ompriorite- ringar inom kulturområdet. tilldelades ett anslag om för produktion av videogram på teckenspråk. Rege- ringen föreslår att SVT för tilldelas (prisläge enligt kompensationsindex) från rundradiokontot för programverksamheten för döva. Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: En avgörande faktor för rundradiokontots resultat är utveck- lingen av det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. Intäkterna på kontot påverkas bl.a. av utvecklingen av antalet TV- avgiftsbetalare samt storleken på TV-avgiften. Det är nödvändigt att rundradiokontots resultat upprätthålls positivt för att medelstilldelningen till public service-företagen skall säkras på lång sikt. Antalet registrerade TV-avgifter hos Radio- tjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 348 000 stycken. Betalningseffek- tiviteten definierad som det totala antalet inbetal- ningar i förhållande till fakturerade TV-avgifter ligger på . Rundradiorörelsens resultat för uppgår till , vilket är en förbättring med jämfört med . Det ackumulerade resultatet på rundradiokontot uppgick vid utgången av till . Vid beräkningarna har regeringen utgått från att kompensationsindex inte kommer att öka med och att antalet avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3 miljoner. skall i enlighet med riksdagsbeslut tillföra rundradio- kontot (pris- läge) t.o.m. mars månad som ersättning för utrustning som bolaget erhöll vid sitt bild- ande. faller en viktig intäkt bort från rundradiokontot, vilket har tagits med i beräkningarna för de kvarvarande åren av gällande tillståndsperiod. är TV-avgiften eller per tremånadersperiod. SVT har föreslagit en höjning av TV-avgiften med för . Regeringen föreslår att TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att rege- ringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upp- lysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan änd- ring redovisas under avsnitt 2 Lagförslag. Lag- förslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagänd- ringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 13.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till forskning inom kulturområdet. Medlen beräknas under två anslag: Forsknings- och utvecklingsin- satser inom kulturområdet samt Forskning och dokumentation om medieutvecklingen. 13.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 13.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 41,9 37,1 38,7 36,8 37,5 38,2 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De utgifter som belastar anslagen är medel för dels verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn och dels forskning och dokumentation om medieutvecklingen. Medlen inom verksamhetsområdet används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (, Statens konstmu- seer, , Statens museer för världskultur och Stiftelsen ), , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna för grundforskning vid riks- museet. Medel används även för att utarbeta mediestatistik m.m. vid den svenska avdelningen av Nordiska dokumentationscentralen för mass- kommunikationsforskning (Nordicom). Bidraget till () har resul- terat i två delrapporter som utgörs dels av en problemanalys, innefattande preliminära förslag samt dels av fördjupningsstudier och komplette- ringar, innefattande bl.a. särskilda utredningar och inventeringar. har presenterat den årliga räckviddsunder- sökningen, Mediebarometern. 13.3 Resultatbedömning De myndigheter som får bidrag för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har behållit och vidareutvecklat kvali- teten på forskningen. Gränsdragningen mellan vad som är insamlings-, dokumentations-, utred- nings-, och publiceringsverksamhet har blivit bättre . Myndigheterna har även fort- satt att öka forskningsinformationen till både verksamma inom kultur- och utbildningssekto- rerna och till allmänheten. Flera av myndighe- terna har ett etablerat nationellt och internatio- nellt samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. I enlighet med regeringens uppdrag har myndigheterna vidtagit åtgärder för att öka jämställdheten inom forsk- nings- och utvecklingsprojekt. har i huvudsak använt forskningsmedlen till bidrag till forsk- ningsprojekt och konferenser samt till att samla och sprida information om pågående forskning. fördelning av medel grundar sig på förslag från ansvarsmuseernas forskningsnämnd. Utgångspunkten projekt var insam- landet och samlingarna där bl.a. frågeställningar som behandlar vilka gruppers kulturarv som be- varas och hur detta lyfts fram i utställningar och programverksamhet betonats. Gränsdragningen mellan forskningsverksam- het och annan verksamhet har förtydligats hos myndigheterna. Ett flertal myndigheter har vid- tagit åtgärder för att öka jämställdheten inom myndigheternas arbete med forskning och utveckling. Det nationella och internationella forskningssamarbetet har fortsatt och myndig- heternas forskningsresultat har på olika sätt kommit allmänheten till godo. De viktigaste statliga insatserna inom området I propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) har framhållits att forskning och utvecklingsarbete är viktiga faktorer i strävanden för att främja kvalitén i den offentliga verksam- heten. Det är viktigt att berörda myndigheter tar initiativ till och stödjer relevant forskning. I nämnda proposition har också behovet av kun- skapsstrategier och forskningsstrategier upp- märksammats. Kunskapsstrategier bör enligt propositionen bl.a. innehålla bedömningar av omfattningen och inriktningen av den forskning som pågår eller initieras. Regeringen avser att lämna uppdrag till och ansvarsmuseerna, Riks- arkivet, och att utarbeta kunskaps- och/eller forskningsstrategier. Redovisningen kommer att utgöra ett av underlagen för rege- ringens forskningspolitiska proposition . Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet har i uppdrag av regeringen att i sam- verkan med berörda myndigheter och institutio- ner utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringens slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i propositionen om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99). Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna inom forskningsområdet. Förhållandena inom verksamhetsområdet har inte förändrats väsentligt. Regeringen bedömer att anslagen är värdefulla för kunskapen kring och utvecklingen av kultur- och medieområdets verksamhet. I avvaktan på Humanistisk-sam- hällsvetenskapliga forskningsrådets slutredovis- ning av uppdraget att utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet ligger den inriktning som fastslogs i propositio- nen om forskning och samhälle fast. 13.4 Anslag J1 Forsknings- och utvecklings- insatser inom kulturområdet Tabell 13.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 37 441 2000 Förslag 35 549 2001 Beräknat 36 206 2002 Beräknat 36 855 Under anslaget anvisas medel för verksamhets- forskning och utvecklingsarbete inom kultur- sektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (fördelar medel till , , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen ) , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna för grundforskning vid riks- museet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . Delar av beloppet är intecknat och avser beslu- tade men ej utbetalade bidrag till fleråriga pro- jekt. En annan anledning till anslagssparandet är att tyngdpunkten i vissa projekt ligger i projek- tets slutfas. Regeringens överväganden Resultatinformation forskningsinsatser sker i överens- stämmelse med rådets forskningsprogram för åren 1997 1999 där bl.a. samhällets etniska och kulturella mångfald och kultur som resurs i samhällsutvecklingen uppmärksammas. Av de projekt som avslutats kan nämnas en undersökning om barns och ungdomars kultur- och fritidsvanor samt ett projekt om kultur- sponsring. har tillsammans med vid Hög- skolan i arbetat för att samla och sprida information om pågående forskning i och utomlands. medverkar i flera internationella samarbetsprojekt med kultur- politisk inriktning. Ansvarsmuseernas forskning inriktas i huvud- sak på museernas uppgifter att vårda samling- arna, göra dem tillgängliga för forskning, utföra dokumentationsarbete samt bedriva utåtriktad verksamhet. har utgångspunkten för forskningsinsatserna bl.a. varit frågeställningar kring insamling och vilka gruppers kulturarv som bevaras och lyfts fram. forskning bedrivs huvudsakligen inom områdena interna kunskapsuppbyggnads- projekt, samarbetsprojekt kring kunskapsupp- byggnad, forskning med arkivmaterial som bas samt samarbete med folkrörelsearkiv. Flera av projekten syftar till IT-anpassning, t.ex. upp- byggnad av ett nationellt datorbaserat söksystem till arkiven. Invandrarnas kulturarv uppmärk- sammas i ett särskilt projekt. har haft ett omfattande internationellt samarbete bl.a. när det gäller standardisering- system, elektroniska arkivhandlingar och till- gänglighet till allmänna handlingar. forskningsverksamhet inriktas på kulturlandskapets innehåll och för- ändringar och antikvarisk-teknisk forskning och utveckling. Ett stort antal forsknings- och utvecklingsprojekt ryms i verksamheten, bl.a. utbildning och forskning rörande det industri- historiska kulturarvet samt hällristnings- och byggnadsvård.