prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — energipolitiska program Utvärdering av åtgärder på kort sikt Utvärderingen av det första verksamhetsåret inom 1997 års energipolitiska program ger en helhetsbild av förväntade effekter av fattade beslut om stöd och utbetalningar av medel enligt tabell nedan. Tabell 7.7 Effekter och måluppfyllelse av kortsiktiga åtgärder Insatsområde Stöd Mål i TWh 1998 effekt TWh 1998-CO2 effekt tton/år Hög1 1998-CO2 effekt tton/år Låg2 Minskad elanvändning Fjärrvärmeanslutning Eleffektminskande åtg Konvertering från elvärme Totalt 1,5 - - 1,5 0,220 0,027 0,105 0.352 +181 - +3 +184 -217 -27 -103 -347 Investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Biobränslebaserad kraftvärme Vindkraft Småskalig vattenkraft Upphandling av ny elproduktionsteknik Totalt 0,75 0,5 0,25 - 1,5 0,366 0,225 0,0 - 0,591 0 0 0 - 0 -360 -221 - - -581 Effektivare energianvändning Information och utbildning energirådgivning Teknikupphandling Märkning och certifiering Totalt - - - - 0,0 - - - - - - - - - - - - - - Totalt 3,0 0,943 +184 -928 Måluppfyllelse i % - 31,4 - - Anvisade/förbrukade medel, 2.900 870 - - Förbrukade medel i % - 30 - - 1 Beräkning givet ett antagande att den el som ersätts skulle ha producerats med kärnkraft eller vattenkraft. 2 Beräkning givet ett antagande att den el som ersätts skulle ha producerats med koleldad kondenskraft. I tabellen anges för varje stöd den förväntade, beräknade effekten på elsystemet av den verksamhet som genomförts samt den resulterande effekten på koldioxidutsläpp. Det framgår att verksamheten sammantaget förväntas resultera i minskad elanvändning respektive ökad eltillförsel motsvarande . Detta motsvarar en förväntad mål-uppfyllelse på , om man relaterar det till målsättningen på . Detta är exklusive eventuella effekter från åtgärderna för effektiv energianvändning som det inte finns några uppmätta effekter av. En förväntad måluppfyllelse har således uppnåtts av medlen. I utvärderingen bedöms emellertid att åtgärderna för minskad elanvändning för hela perioden inte kommer att kunna uppfylla målsättningarna i samma takt som . Orsaker till detta är bl.a. att enligt bedömning kommer betydligt färre ansökningar om stöd för konvertering till individuell bränsleeldning att inkomma under resten av perioden jämfört med vad som gällde . Totalt bedöms de kortsiktiga åtgärderna leda till en minskad årlig elanvändning respektive ökad eltillförsel motsvarande . En förutsättning för denna bedömning är att åtgärderna fortsatt genomförs med samma utformning. Utvärderingen pekar således indikativt på att de kortsiktiga åtgärderna med nuvarande utformning inte kommer att uppfylla målet på . Utvärderingen pekar på att de största bristerna finns inom åtgärderna för minskad elanvändning, framförallt eleffektminskande åtgärder, vilket bekräftar tidigare uppföljningar och ger stöd för de förändringar i bidragen som regeringen föreslår i denna proposition. Specifikt för verksamheten med bidrag till minskad elanvändning konstateras följande i utvärderingen. Målet för verksamheten är att minska elanvändningen vid uppvärmning av bostäder och lokaler. Av stödets tre delar är det enbart för anslutning till fjärrvärme som ett kvantitativt mål har satts upp, nämligen . Enligt och bedömning kan elanvändningen minska med ca 350 GWh som följd av de bidrag som hitintills har beviljats . Fram till slutet av 1998 hade fördelats. Vad gäller effekter på koldioxidutsläppen beror resultatet av insatserna på vilka antaganden man gör beträffande produktionssätt för den borttagna elen. Vid ett antagande att elen produceras i kärnkraftverk eller vattenkraftverk får åtgärden till resultat att koldioxidutsläppen ökar med ca koldioxid. Om man istället antar att elen produceras i ett koleldat kondenskraftverk minskar koldioxidutsläppen med ca koldioxid. (Se tabell 3.7). Utvärderingen visar att målen för verksamheten inte kan nås med den konverteringstakt som uppnåtts . Det skulle under dessa omständigheter ta att nå målet. Stödet har dock påverkat hushållens investeringar och det har bidragit till att minska elanvändningen. Åtgärderna har dock inte fungerat så effektivt som förväntat. Då det gäller bidraget för effektminskande åtgärder visar utvärderingen att den inte är ett effektivt sätt att åtgärda ett eventuellt effektproblem. Hushållens maxlastperiod infaller än vad den nationella maxlastperioden gör. Dessutom visar utvärderingen att installation av kaminer är ett mycket dyrt sätt att minska elanvändningen. Då det gäller fjärrvärme är konverteringstakten för långsam i förhållande till målet. Skälen till detta är enligt utvärderingen dels de låga elpriserna dels att kostnaden för konvertering inte sjunker. Utvärderingen visar att det finns ett behov av nytänkande då det gäller åtgärderna för minskad elanvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler. Den främsta orsaken till detta är höga kostnader för konvertering i kombination med låga elpriser. Löpande uppföljning av kortsiktiga åtgärder Det finns en stor efterfrågan på bidrag för att minska elanvändningen. När det gäller bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor kan konstateras att det finns en efterfrågan som relativt väl motsvarar anvisade medel till biobränsleeldade kraftvärmeverk. Utvecklingen i inkommande ansökningar visar på en betydande efterfrågan på stöd till vindkraftverk. Vad gäller stödet till småskalig vattenkraft förväntas ansökningar om bidrag bli betydligt lägre än anvisade medel. skall också utveckla ett upphandlingsförfarande i syfte att reducera kostnaderna för elproduktion från förnybara energikällor. Verksamheten har inletts med metodutvecklingsarbete, vilket bedöms som nödvändigt innan de närmare föreskrifterna för stödet kan fastställas. Fram hade ansökningar om bidrag för konvertering till fjärrvärme av totalt 15 000 lägenheter inkommit till länsstyrelserna. Antalet ansökningar om bidrag för konvertering till individuell bränsleeldning och eleffektminskande åtgärder är 6 800 respektive 19 000. och har beräknat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 111 GWh. Kostnaden varierar mellan de olika åtgärderna. Regeringen anförde i propositionen (1996/97:84) om en uthållig energiförsörjning att det finns ett behov av att minska kostnaden framför allt för konvertering av direktverkande el till annat distributionssystem. Denna slutsats kvarstår. Åtgärder på lång sikt De uppsatta målen för de långsiktiga åtgärderna har två huvudinriktningar, mål som är inriktade på dels forskning och dels utveckling av ny energiteknik och ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Det finns således inga kvantitativa och tidsbestämda mål uppsatta för de långsiktiga åtgärderna. Huruvida forskningsmålen om att etablera relevant forskning av hög kvalitet är uppfyllda kommer först att kunna bedömas vid avslutning av de enskilda forskningsprogrammen och projekten. avser att initiera tio utvärderingar av program enligt följande: bränsleceller grundläggande, bränsleceller tillämpade, termiska processer elproduktion, elanvändning, tillämpad förbränningsteknik, fjärrvärme, miljövänliga kyl- och värmemaskiner, bioenergisystemstudier, energi ur avfall, processintegrering i industrin. Det långsiktiga programmet avses bidra till ökad användning av ny energiteknik först på 10- vilket försvårar den årliga resultatbedömningen. har därför inlett arbetet med att utveckla metoder för att prognosticera ny energitekniks tekniska och kommersiella mognad. Syftet är att dessa prognoser skall visa hur de medel som disponeras inom ramen för det långsiktiga programmet förväntas bidra till utveckling av ny energiteknik och ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Redovisning av exempel på insatser inom området görs nedan. Konkurrensneutrala forsknings- och utveck- lingsinsatser rörande energieffektivisering stöds dels inom skogsindustrin genom branschforskningsinstitutet och dels inom järn- och stålindustrin genom branschorganisationen . Energieffektiviseringsinsatserna omfattar vidare marknadsnära demonstration av ny energiteknik och teknikupphandling på områden som t.ex. matförvaring och belysning. Traditionella kiselsolceller kan inte ens på lång sikt bli konkurrenskraftiga i nätanslutna elsystem. Den avgörande framgångsfaktorn är därför kommersiell tillverkning av tunnfilmssolceller. Bedömningen är att kostnaden för tillverkningen av tunnfilmssolceller skall kunna sänkas tillfredsställande . Inom solelsområdet finansieras därför tillsammans med MISTRA verksamheten vid i . Därutöver finansieras det särskilda forskningsprogrammet . Inom detta program analyseras möjligheterna att använda solceller i befintliga elsystem. Inom vindkraftsområdet är stödet till forsknings-, utvecklings-, och demonstrationsverksamheten inriktat på att sänka kostnaden för elproduktionen, acceptans och miljöfrågor samt elnätsfrågor. På kort och medellång sikt är biobränslebaserad elproduktion ej generellt konkurrenskraftig. Stödet till forsknings-, utvecklings-, och demonstrationsverksamheten är därför inriktat på att sänka kostnaden för elproduktionen. Inom området biobränsletillförsel är stödet till forsknings-, utvecklings-, och demonstrationsverksamheten inriktat på att verifiera om de långsiktiga effekterna av skogsbränsleanvändningen är acceptabla, lägre kostnader för produktionen av bränsle, identifiering av hur tillgängligt biobränsle kan fördelas optimalt mellan energi- och transportsektorerna utifrån resurshushållning, koldioxidreduktion och kostnads-effektivitet. Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser har myndighetens insatser enligt redovisade beräkningar uppgivits motsvara en bruttominskning av utsläppen av koldioxid på jämfört med situationen innan insatserna gjordes. Denna reduktion har skett till en av myndigheten beräknad genomsnittlig kostnad på per reducerat kg koldioxid varav de svenska insatserna (exklusive lån) motsvarar per kg. Även om de reduktionsvolymer vid en tillämpning av ett gemensamt genomförande skulle kunna räkna sig till godo skulle bli mindre än den ovan angivna bruttovolymen pekar uppskattningarna på att insatser av detta slag ofta är kostnadseffektiva alternativ till åtgärder för att minska utsläppen i . 7.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. 7.4 Skatteavvikelser Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner när det gäller beskattning av vattenkraftverk och el från kärnkraftverk. Det förekommer många särbestämmelser avseende punktskatter på energi. Endast en mindre del av dessa skatteavvikelser hänför sig dock till utgiftsområde 21 Energi. Skatteavvikelser för industrin och växthusnäringen redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv och för transportområdet under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i och Bergslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och skattebefrielse för biobränslen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Nedan redovisas skatteavvikelser som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. Tabell 7.8 Skatteavvikelser netto Miljarder kronor 1999 2000 Kärnkraftsanläggning 0,01 - Energiskatt på el för gas- värme- vatten- och elför- förjning 0,18 0,17 Differentierat skatteuttag på fossibla bränslen 3,66 3,63 Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmen 0,16 0,15 Energiskatt på bränlse som åtgår för produktion av el 0,52 0,54 Koldioxidskatt på bränsle som åtgår för produktion av el 0,48 0,50 Särskild skatt på el från kärnkraftverk -1,54 -1,49 Fastighetsskatt på markvärdet av elproduktionsenheter -0,27 -0,27 Summa 3,20 3,23 Summan i tabell 3.8 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. Det högsta beloppet rör skatteförmåner som beror på skillnader i skattesatser för energiskatt på el och fossila bränslen. Skatteförmåner som är att hänföra till produktion av el med fossila bränslen varierar beroende bland annat på tillgången på vatten för elproduktion. Nedan görs en kort förklaring till skatteavvikelserna. Skatteförmåner Kärnkraftsanläggning som driver kärnkraftsanläggning får avdrag för belopp som i räkenskaperna sätts av för framtida hantering av utbränt kärnbränsle. Detta förfarande gäller även företag som mot förskottsbetalning åtagit sig att svara för hantering av nämnda slag. Skatteeffekten utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som det omedelbara avdraget medför. Energiskatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning för energiskatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till per kWh . Inom gas-, värme,- vatten- och elförsörjningen betalas per kWh utom i , och samt i kommunerna där skattesatsen är per kWh. Fr.o.m. är skatten på el som mars förbrukas i elpannor per kWh utom i de nämnda kommunerna där den är per kWh. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. uppgår skatteavvikelsen för gasol till per kWh, för naturgas till per kWh, för kol till per kWh, för tung eldningsolja till per kWh samt för villaolja till per kWh. Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeanläggningar För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och skattepliktig el i en kraftvärmeanläggning medges avdrag med halva ener- giskatten. Skatt på bränsle som åtgår för produktion av el De fossila bränslen som används som insatsvaror för produktion av el är befriade från energi- och koldioxidskatt. Därmed undviks dubbelbeskattning eftersom elen beskattas i konsumtionsledet. Skattesanktioner Särskild skatt på el från kärnkraftverk För el som produceras i kärnkraftverk utgår en särskild skatt som uppgår till per kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Dessutom utgör skatten en dubbelbeskattning av el som har producerats vid kärnkraftverk. Fastighetsskatt på elproduktionsenheter ersattes den tidigare produktionsskatten på el som produceras i vattenkraftverk av en fastighetsskatt på anläggningarnas markvärde. sänktes fastighetsskatten på vattenkraftverk från till och sänktes den . Kvar är en fastighetsskatt på , vilket innebär samma fastighetsskatt som på andra industrifastigheter. Fastighetsskatten är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna) till den del den inte reducerar skatten, en skatteavvikelse. Tabell 7.9 Utgiftsutveckling Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Verksamhetsområde A2 259 113 140 114 116 117 Verksamhetsområde B3 608 1 568 1 106 1 332 1 805 1 621 Totalt för utgiftsområde 21 867 1 681 1 246 1 446 1 921 1 738 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Avser verksamhetsområde A, som i budgetpropositionen benämndes Statliga myndigheter och verk, i denna proposition Effektiva energimarknader. 3Avser verksamhetsområde B Omställning av energisystemet. 8.1 Omfattning Till verksamhetsområdet hör Statens energi- myndighet och . inrättades för att tydliggöra och förstärka myndighetsfunktionen inom energiområdet. Myndigheten ansvarar för merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet. I myndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och distributionsområdet, energiberedskapen och den kommunala energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med anknytning till naturresursplanering. är nätmyndighet enligt ellagen. Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den ansvarar för planeringsunderlaget inom området och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och analyser. Den ökade internationaliseringen och medlemskapet i EU ställer särskilda krav på myndighetens planerings- och utredningsverksamhet. Myndigheten skall bevaka regelsystemet för energiområdet, analysera utvecklingen och initiera nödvändiga förändringar av reglerna. Den skall följa upp effekterna av de samlade energipolitiska åtgärderna och utarbeta underlag för utvärderingar av de energipolitiska programmen och för beslut om nödvändiga ändringar och kompletteringar av åtgärderna. Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten följa den internationella utvecklingen och stödja det svenska deltagandet i det internationella samarbetet. Myndigheten skall svara för det underlag som behövs för medverkan i det internationella samarbetet på energiområdet. Ett långsiktigt program för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiteknik är en central del av energipolitiken. ansvarar för att utforma och genomföra programmet. Den skall främja den långsiktiga utvecklingen av energisystemet genom att stödja marknadsintroduktion av ny och miljövänlig energiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknik skall samordnas med annan verksamhet för energieffektivisering. har ett samordnande ansvar för informationen på energiområdet. En viktig uppgift är att sammanställa och sprida information om energimarknaderna, energisystemet och om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt. Myndigheten har särskilt sektorsansvar för arbetet med ekologiskt uthållig utveckling inom energiområdet och skall integrera miljöfrågorna på ett aktivt sätt i verksamheten. Med hänsyn till de energipolitiska målen skall vid fullföljandet av sektorsansvaret hänsyn också tas till behovet av en ekonomiskt, socialt och kulturellt hållbar utveckling. Ett viktigt område är klimatfrågorna vilket motiverar insatser från myndigheten såväl internationellt som nationellt. Myndigheten har huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiska programmen och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Den kommer att följa programmens genomförande genom att ta fram resultat och metoder och underlag för utvärdering av åtgärderna och redovisning av effekterna. är en av de forskningsfinansierande myndigheter som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. () driver och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). skall enligt riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. skall främja en öppen svensk och nordisk elmarknad med konkurrens. ansvarar vidare för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). är enligt elberedskapslagen (1997:288), elberedskapsmyndighet (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). har vidare det centrala myndighetsansvaret för dammsäkerheten. Verksamheten vid finansieras genom intäkterna från verkets affärsverksamhet, med undantag för elberedskapsverksamheten som finansieras med anslag på statsbudgeten (utg.omr. Verksamheten Verksamheten med elberedskap redovisas inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Affärsverkskoncernen svenska kraftnäts omsättning uppgick till jämfört med . utgjordes av nät- och systemintäkter, och av tele- och informationssystemintäkter. utgjordes av anslag till elberedskapsverksamheten. resultat uppgick till , jämfört med . Omsättnings- och resultatminskningen förklaras främst av lägre elpriser vilket gav lägre intäkter från energiavgifterna. Vidare sänktes tarifferna på utlandsförbindelserna. Räntabiliteten på justerat eget kapital efter skatt uppgick till 9,och soliditeten till . har därmed uppnått de finansiella mål som regeringen ställt på koncernen. Svenska kraftnäts forsknings- och utvecklingsarbete, som i första hand bedrivs i delägda bolagen , är inriktat på att effektivisera stamnätet och utlandsförbindelserna samt anknuten verksamhet. Kostnaderna i verksamheten uppgick till ca . Investeringarna i affärsverkskoncernen har uppgått till totalt . Av detta belopp stod affärsverket för och för . Investeringarna i stamnätet och utlandsförbindelserna uppgick till . Investeringarna i optofiberförbindelser uppgick till och i tele- och informationssystem till . Regeringen beviljade med stöd av lagen (1902:71 s.1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellag) koncession för den s.k. Polenkabeln, en likströmsförbindelse mellan och . ansökte om komplettering av den beviljade koncessionen i syfte att möjliggöra ett annat mer miljövänligt tekniskt utförande av överföringsförbindelsen. Regeringen biföll genom beslut Svenska kraftnäts ansökan. har tillsammans med och det polska företaget () bildat . Bolagets uppgift är att bygga, äga, driva och underhålla Polenkabeln. Bolaget ägs till av , av och av PPGC. har ett flertal avtal rörande Polenkabeln tecknats, bl.a. ett långsiktigt transiteringsavtal mellan och . I avtalet åtar sig att täcka SwePol Links kostnader för Polenkabeln mot att får rätt att utnyttja kabelns kapacitet. Betalningsåtagandet och rätten att utnyttja kabelns kapacitet minskas om utnyttjar optioner att teckna transiteringsavtal med andra parter. har redovisat ett uppdrag beträffande ett antal referenskontrollstudier som verket deltar i (s.k. benchmarking). Studierna omfattar ett stort antal nätföretag i främst och och berör flera områden, bl.a. driftsäkerhet, underhållskostnader, effektivitet i driftverksamheten, överföringskostnader och finansiell nyckeltalsanalys. Av redovisningen framgår att driftsäkerheten hos det svenska stamnätet är god jämfört med flertalet företag. Jämförelser av nyckeltal visar att överföringskostnaderna på det svenska stamnätet är lägre än för andra företag för vilka data är tillgängliga. I samband med behandlingen av proposition 1998/99:1 utgiftsområde 21 beslutade om ett nytt stödsystem för landsbygdens elförsörjning (NU1998/99:3, rskr. 1998/99:111). Förordningen (1999:189) om stöd till viss elektrifiering trädde i kraft . Utifrån dessa föreskrifter har tagit fram förslag till arbetsfördelning mellan verket och länsstyrelserna och inkomna ansökningar har överlämnats till berörda länsstyrelser för kompletterande uppgifter och beredning. har endast ett fåtal ansökningar inkommit varför erfarenheter från stödsystemet ännu saknas. Verksamhetens inriktning m.m. Svenska kraftnäts treårsplan har till regeringen redovisat sin treårsplan för perioden 2002 på koncernnivå i vilken de övergripande målen och verksamhetsmålen för verket är desamma som föregående år. För räntabiliteten gäller att verket skall uppnå en avkastning på justerat eget kapital på efter schablonmässigt avdrag för skatt. För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gäller som mål att den bör ligga på en samhällsekonomiskt rimlig nivå.