prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — Ingår flera företag i samma koncern vid utgången av beskattningsåret och har företagen inte samma beskattningsår på grund av att något av företagen har bildats eller förvärvats , skall detta företag räkna om resultaträkningen enligt den genomsnittliga kurs som gäller för övriga euroredovisande koncernföretag. 6 § Balansräkningen skall med de undantag som anges i andra och tredje styckena räknas om enligt kursen vid beskattningsårets utgång. Periodiseringsfond som avsatts tidigare beskattningsår skall räknas om med samma kurs som har använts i räkenskaperna för det beskattningsår som deklarationen avser. Årets resultat skall räknas om enligt beskattningsårets genomsnittliga växelkurs. 7 § Om omräkning enligt 5 och 6 §§ leder till att summan av tillgångarna avviker från summan av eget kapital, obeskattade reserver, avsättningar och skulder, skall mellanskillnaden föras upp som en korrigeringspost. Periodiseringsfond 8 § För företag som yrkar avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomstskattelagen (1999:000) skall avsättningen i räkenskaperna beräknas utifrån kursen vid beskattningsårets utgång. Förändringar under senare beskattningsår av fondens bokförda värde som beror på förändringar av valutakurser skall inte påverka det skattemässiga resultatet. Koncernbidrag 9 § Koncernbidrag enligt 35 kap. inkomstskattelagen (1999:000) skall bestämmas till ett belopp i kronor. Det företag som ger koncernbidrag får inte dra av ett högre belopp än vad mottagaren tar upp. Underprisöverlåtelse 10 § Om en tillgång överlåts utan ersättning eller mot en ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat till ett företag som inte har samma redovisningsvaluta, skall uttags- beskattning ske trots bestämmelserna i 23 kap. inkomstskattelagen (1999:000). Värdering av fordringar och skulder i annan valuta än euro 11 § I stället för vad som föreskrivs i 14 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:000) skall fordringar, skulder, avsättningar och kontanter i annan valuta än euro värderas till kursen vid beskattningsårets utgång. Om det finns ett terminskontrakt eller någon annan liknande valutasäkringsåtgärd för en sådan post, får posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen under förutsättning att samma värde används i räkenskaperna, och värderingen står i överensstämmelse med god redovisningssed. Representationsavdrag 12 § Avdrag för lunch, middag eller supé i samband med sådan representation som avses i 16 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:000) får inte överstiga det belopp i euro som motsvarar per person med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte skall dras av enligt 8 kap. mervärdesskattelagen (1994:200) eller återbetalas enligt 10 kap. samma lag. Det belopp som får dras av skall beräknas för varje kalenderår utifrån den genomsnittliga växelkursen året före kalenderåret. Ändrad värdering av balansposter 13 § Om skattemyndigheten inte godtar företagets värdering av lager, pågående arbeten, fordringar, skulder eller avsättningar skall det belopp som påverkar den skattepliktiga intäkten justeras med hänsyn till skillnaden mellan kursen vid beskattningsårets utgång och beskatt- ningsårets genomsnittliga växelkurs. Byte av redovisningsvaluta 14 § När ett företag byter redovisningsvaluta skall företaget som värde av ingående lager, pågående arbeten, inventarier, fordringar, skulder och avsättningar ta upp värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten, inventarier, fordringar, skulder och avsättningar omräknade enligt kursen vid beskattningsårets utgång. Om företaget yrkar avdrag för avskrivning på inventarier enligt 18 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:000), skall anskaffningsvärdet på de inventarier som anskaffats eller som behövs för en korrekt beräkning och som fortfarande finns kvar i verksamheten räknas om enligt kursen vid beskattningsårets utgång. Mervärdesskatt 15 § Vid redovisning av uppgifter om mervärdesskatt enligt skatte- betalningslagen (1997:483) skall omräkning ske med den genomsnittliga växelkursen för den period som redovisningen avser. Reklamskatt 16 § Vid redovisning av uppgifter om reklamskatt enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam skall omräkning ske med den genomsnittliga växelkursen för den period som redovisningen avser. Kurser för omräkning 17 § För omräkning enligt denna lag skall de kurser som fastställs av för respektive svenska bankdag användas. Om det inte har fastställts någon kurs för dagen för beskattningsårets utgång skall kursen för närmast föregående svenska bankdag användas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången avseende det beskattningsår som inleds eller . 2.17 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). Härigenom föreskrivs att det i kupongskattelagen (1970:624) skall införas en ny paragraf, 6 a §, samt närmast före 6 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 a § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall till sina belopp anges i svenska kronor. Denna lag träder i kraft . 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Härigenom föreskrivs att det i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam skall införas en ny paragraf, 34 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 § I lagen (1999:000) om omräk- ningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. finns särskilda bestämmelser om redovisning av reklamskatt. Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Härigenom föreskrivs att det i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skall införas en ny paragraf, 1 kap. 10 §, samt närmast före 1 kap. 10 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall till sina belopp anges i svenska kronor. Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter dels att 1 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 4 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § I denna lag ges bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter till ledning för taxering enligt taxeringslagen (1990:324) m.m. För företag som har sin redovisning i euro finns bestäm- melser även i lagen (1999:000) om omräkningsförfarande vid beskatt- ningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. 4 § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall till sina belopp anges i svenska kronor. Denna lag träder i kraft . 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. skall införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 a § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall till sina belopp anges i svenska kronor. Denna lag träder i kraft . 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta dels att 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § I fråga om skyldighet att lämna uppgift till den skattskyldige om det belopp som innehållits genom skatteavdrag gäller vad som i fråga om arbetsgivare sägs i 5 kap. 12 § första stycket skatte- betalningslagen (1997:483). Den som betalar ut ersättning för arbete skall vid varje ut- betalningstillfälle lämna mottaga- ren uppgift om skatteavdragets belopp. Om ersättningen betalas ut i utländsk valuta skall skatte- avdragets belopp anges i den utländska valutan. 12 a § Om uppgift om skatteavdragets belopp enligt 12 § andra stycket lämnats i utländsk valuta skall skatteavdraget räknas om till svenska kronor enligt valutakursen vid utbetalningstillfället. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången avseende det beskattningsår som inleds eller . 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. dels att 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 a och 17 a §§, samt närmast före 3 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Valuta 3 a § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall, om inte annat följer av 17 § andra stycket, till sina belopp anges i svenska kronor. Detsamma gäller sådana uppgifter som avses i 23 § andra stycket. 17 § Den som betalar ut ersättning skall vid varje utbetalningstillfälle lämna mottagaren kvitto som utvisar skattepliktig inkomst och att skatteavdrag gjorts. Om det utbetalda beloppet avser flera personer lämnas kvitto till var och en. Den som betalar ut ersättning skall vid varje utbetalningstillfälle lämna mottagaren uppgift om skattepliktig inkomst och skatte- avdragets belopp. Om det utbe- talda beloppet avser flera personer lämnas uppgifterna till var och en. Om ersättningen betalas ut i utländsk valuta skall uppgifterna enligt första stycket till sina belopp anges i den utländska valutan. 17 a § Om uppgifterna enligt 17 § andra stycket till sina belopp lämnats i utländsk valuta skall beloppen räknas om till svenska kronor enligt valutakursen vid utbetalningstillfället. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången avseende det beskattningsår som inleds eller . 2.24 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 8 kap. 6 § och 13 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 19 §, 11 kap. 5 c § samt 13 kap. 15 a och 23 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 § Med redovisningsvaluta avses redovisningsvaluta enligt 4 kap. 6 § bokföringslagen (1999:000). 8 kap. 6 § Den ingående skatten uppgår till samma belopp som den utgående skatten hos den som är skatt- skyldig för omsättningen eller importen. Den ingående skatten uppgår till samma belopp som den utgående skatten hos den som är skatt- skyldig för omsättningen eller importen. Om företaget har sin redovisning i euro skall beaktas vad som föreskrivs i 14 § lagen (1999:000) om omräkningsför- farande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. I 13 kap. 26 § finns bestämmelser om återförande av sådan ingående skatt som hänför sig till ett förvärv för vilket en skattskyldig har fått prisnedsättning efter det att han gjort avdrag för skatten. 5 c § Om valutan i en faktura eller jämförlig handling är en annan än den skattskyldiges redovisnings- valuta, skall mervärdesskattens belopp anges i båda valutorna i handlingen. Dessutom skall den kurs som använts vid omräkningen anges där. 13 kap. 1 § I 10 kap. skattebetalningslagen (1997:483) finns bestämmelser om redovisning av mervärdesskatt. Ytterligare bestämmelser om redovisningen finns i det följande i 6-28 a §§. I 10 kap. skattebetalningslagen (1997:483) och i lagen (1999:000) om omräkningsförfarande. vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. finns bestämmelser om redovisning av mervärdesskatt. Ytterligare be- stämmelser om redovisningen finns i det följande i 6-28 a §§. 15 a § För det fall den skattskyldige enligt 11 kap. 5 c § angett den utgående skattens belopp i flera valutor i en faktura eller jämförlig handling skall den skattskyldige vid redovisning av skatten använda det skattebelopp som angetts i den egna redovis- ningsvalutan. 23 a § För det fall skattens belopp enligt 11 kap. 5 c § angetts i flera valutor i en faktura eller jämförlig handling skall vid redovisningen av den ingående skatten det skattebelopp användas som angetts i den skattskyldiges egen redovisningsvaluta. Om beloppet inte angetts i denna valuta, skall det skattebelopp användas som angetts i den valuta som fakturan eller den jämförliga handlingen är utställd i. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången avseende det beskattningsår som inleds eller . 2.25 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att 5 kap. 12 § och rubriken till 1 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 7 § och 8 kap. 30 §, samt närmast före 1 kap. 7 § och 8 kap. 30 § nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner. 1 kap. Tillämpningsområde, definitioner och valuta. 7 § Samtliga uppgifter som skall lämnas enligt denna lag skall, om inte annat följer av 5 kap. 12 § andra stycket, till sina belopp anges i svenska kronor. 5 kap. 12§ Den som betalar ut ersättning för arbete skall vid varje utbetalningstillfälle lämna mottagaren uppgift om skatteavdragets belopp. Om ersättningen betalas ut i utländsk valuta och skatteavdraget beräknats på ersättning som räknats om enligt en annan valutakurs än kursen vid utbetal- ningstillfället, skall skatteav- dragets belopp anges i den utländska valutan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket i de fall avdraget är lika stort som vid det närmast föregående utbetalningstillfället. Skatteavdrag från ersättning i utländsk valuta 30 § Om ersättning för arbete betalats ut i utländsk valuta och uppgift om skatteavdragets belopp, enligt 5 kap. 12 § andra stycket, lämnats i denna valuta, skall skatteavdraget räknas om till svenska kronor enligt valutakursen vid utbetalningstillfället Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången avseende det beskattningsår som inleds eller . 3 Ärendet och dess beredning Med anledning av det förestående europeiska valutasamarbetet tillkallade regeringen genom beslut en särskild utredare med upp- drag att undersöka vilket behov svenska aktiebolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag har av att kunna ange aktiekapital och aktiers nominella belopp i annat än svensk valuta. Utredaren skulle vidare undersöka vilket behov svenska företag har av att kunna upprätta sin finansiella redovisning i euro. förordnades att vara särskild utredare. Utredningen, som antog namnet Utredningen om aktiekapital och redovisning i utländsk valuta, överlämnade delbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro och annan utländsk valuta (SOU 1997:181). Sedan delbetänkandet remissbehandlats fick utredaren genom tilläggs- direktiv i uppdrag att ytterligare analysera det företagsekonomiska be- hovet av en lagstiftning som gör det möjligt för svenska företag att ha sin redovisning i euro i stället för i svenska kronor. Utredaren skulle också analysera de makroekonomiska konsekvenserna som en eventuell övergång till aktiekapital och redovisning i euro kan medföra. Parallellt med detta arbete skulle utredaren lägga fram förslag till lagändringar som gör det möjligt för svenska företag och utländska filialer i att ha sin bokföring och upprätta sin offentliga redovisning i euro. Vidare skulle utredaren lägga fram förslag till lagändringar som gör det möjligt för svenska aktiebolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag att ha sitt aktiekapital i euro. Utredaren överlämnade slut- betänkandet Redovisning och aktiekapital i euro (SOU 1998:136). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1, medan slut- betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remiss- behandlats. Remissinstanserna är förtecknade i bilaga 3. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju98/4100). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen, som har godtagit det stora flertalet av Lagrådets syn- punkter, kommer att behandla dessa i anslutning till de berörda para- graferna. Den av Lagrådet behandlade frågan om behovet av komplet- terande lagbestämmelser om omräkning vid tillämpning av vissa bestämmelser i aktiebolagslagen (1975:1385) kommer att behandlas i författningskommentaren till ändringarna i aktiebolagslagen. I förhållande till lagrådsremissen har också gjorts vissa andra ändringar av redaktionell natur. Vidare har på Lagrådets inrådan i ett flertal lagrum ordet ecu bytts ut mot euro . Regeringen lägger inte fram den i remissen föreslagna ändringen i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. I remissen föreslogs också en ändring i 13 § andra stycket lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta innebärande en utvidgning av skattemyndighetens serviceskyldighet. Med anledning av att skattemyndigheten har en allmän serviceskyldighet har det i skattebetalningslagen (1987:483) inte ansetts nödvändigt att alls reglera denna skyldighet. Regeringen anser av samma skäl att den i remissen föreslagna ändringen inte behöver läggas fram . 4 Den europeiska valutaunionen Den europeiska valutaunionen, EMU, i vilken flertalet EU-stater deltar, syftar till att åstadkomma en gemensam valuta för de deltagande staterna. Den första fasen i övergången till den gemensamma valutan, euron, inleddes . EU:s stats- och regeringschefer beslutade då att elva länder skall delta i valutaunionen. inleddes den andra fasen. Då blev euron en självständig valuta och omräkningskurserna mellan euron och de deltagande länderna låstes oåterkalleligen. Europe- iska () startade sin operativa verksamhet och en gemensam penningpolitik infördes. De deltagande medlemsstaternas valutor ersattes i princip av euron. Under den andra fasen uttrycks euron både i sin egen enhet (), i sina underenheter () och i de nationella valutaenheterna, dvs. de tidigare nationella valutorna för de deltagande medlemsstaterna. De ekonomiska aktörerna har också kunnat börja använda enheten euro i elektroniska betalsystem, t.ex. Eurosedlarna och euromynten introduceras i den tredje fasen. Denna skall enligt planerna starta . Under denna fas, som skall begränsas , kan euron och de nationella betalningsmedlen användas parallellt. Efter denna fas blir euron det enda legala betalningsmedlet i de deltagande medlemsstaterna. De nationella sedlarna och mynten dras in. har beslutat att den gemensamma valutan inte skall införas här i landet när den tredje etappen av EMU inleds (se prop. 1997/98:25 s. 67, bet. 1997/98:FiU9, rskr. 1997/98:75). har uttalats att bör hålla dörren öppen för ett senare svenskt deltagande i valutaunionen. Om regeringen senare finner att bör delta, skall, enligt vad regeringen och har uttalat, frågan underställas svenska folket för prövning. 5 Redovisning i euro 5.1 Gällande svensk rätt 5.1.1 Redovisningens syften gäller att enskilda näringsidkare och vissa juridiska personer löpande skall bokföra de affärshändelser som förekommer i verk- samheten. För många bokföringsskyldiga gäller dessutom att de skall sammanfatta årets affärshändelser i ett årsbokslut. Vissa bokföringsskyldiga skall också upprätta och offentliggöra en särskild årsredovisning. Företag som är moderföretag i en koncern skall som regel upprätta en koncernredovisning. kan vara skyldiga att offentliggöra minst en delårsrapport . Allt detta brukar samman- fattas under begreppet redovisning . De olika momenten i redovisningen har sinsemellan ganska olika karaktär men också ett ömsesidigt samband. Genom den löpande bok- föringen insamlas, sammanställs och struktureras löpande information om företagets affärshändelser. Denna information ligger sedan till grund för årsbokslutet. Årsbokslutet utgör utgångspunkten för företagets årsredovisning. I koncernredovisningen sammanställs, på koncernnivå, informationen i koncernföretagens årsredovisningar. En delårsrapport kan beskrivas som ett bokslut för en del av ett räkenskapsår. Redovisningen har bl.a. till syfte att utgöra grundval för framtida ekonomiska beslut, för företaget självt eller för dess utomstående intres- senter. Den kan också utgöra underlag för kontroll och uppföljning av företagets verksamhet och medelsförvaltning. I ett aktiebolag eller en ekonomisk förening ligger årsredovisningen och dess granskning till grund för aktieägarnas respektive medlemmarnas beslut om ansvarsfrihet för styrelsen och den verkställande direktören. Bokföring och annan redovisning kan också vara av stor vikt vid utredandet av misstankar om ekonomiska oegentligheter, t.ex. skatte- och borgenärssbrott. I har redovisningen också en direkt betydelse för borgenärsskyddet. Det sker bl.a. genom att det i årsredovisningen framtagna resultatet drar upp gränserna för hur mycket av ett aktiebolags eller en ekonomisk förenings tillgångar som får delas ut till aktieägarna respektive medlemmarna. Av betydelse är också att årsredovisningen som är tillgänglig för alla ger tredje man möjlighet att bedöma vilka ekonomiska risker som ett avtal med företaget kan innebära. Slutligen har redovisningen stor betydelse för beskattningen av näringsverksamhet. Vid taxeringen sker nämligen bedömningen av intäkter och kostnader på grundval av innehållet i redo- visningen, i den mån särskilda skatteregler inte föreskriver något annat. 5.1.2 Lagregler om redovisning Löpande bokföring och årsbokslut De centrala lagreglerna rörande företagens icke-offentliga redovisning finns i bokföringslagen (1976:125). Lagen innehåller bestämmelser om löpande bokföring, upprättande av årsbokslut och arkivering av räken- skapsmaterial. Den skall tillämpas av i stort sett alla bokföringsskyldiga, oavsett verksamhetens form och art. Enskilda jordbrukare omfattas inte av bokföringslagen. I stället är de skyldiga att föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141). Företagens offentliga redovisning Reglerna om företagens offentliga redovisning (årsredovisning, kon- cernredovisning och delårsrapporter) är spridda på flera lagar. Vilken lag som skall tillämpas beror främst på vilken form verksamheten drivs i. Aktiebolag och vissa handelsbolag omfattas av årsredovis- ningslag. Andra handelsbolag än de som omfattas av årsredo- visningslag omfattas av årsredovisningslag men kan välja att i stället upprätta sin offentliga redovisning enligt årsredovis- ningslag. I den mån enskilda näringsidkare eller ideella föreningar är skyldiga att upprätta en offentlig redovisning, skall detta göras enligt årsredovisningslag. Ekonomiska föreningar skall följa de regler om redovisning som finns i föreningslagen men kan välja att upprätta den offentliga redovisningen enligt årsredovisningslag. Under vilka förutsättningar stiftelser skall upprätta en offentlig redovisning och vad denna i så fall skall innehålla regleras i stiftelselagen (1994:1220) och i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser m.m. Banker, andra kreditinstitut och värdepappersbolag skall upprätta sin offentliga redovisning enligt ÅRKL, medan försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag skall upprätta sin offentliga redovisning enligt ÅRFL. Föreslagna förändringar i redovisningslagstiftningen Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till en ny bokföringslag och vissa andra ändringar i redovisnings- lagstiftningen (se prop. 1998/99:130). Den nya bokföringslagen skall enligt förslaget innehålla bl.a. bestäm- melser om vilka som är bokföringsskyldiga, hur den löpande bokföringen skall fullgöras och hur den löpande bokföringen skall avslutas. Lagen skall ersätta såväl bokföringslag som jordbruksbokföringslagen.