prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — 3.3 Åtgärder för att öka pappaledigheten De offentliga finanserna har förbättrats efter saneringen av statens finanser, vilket skapat förutsättningar för vissa fördelningspolitiskt prioriterade insatser. kunde därför ersättningen inom föräldraförsäkringen höjas från till av den sjukpen- ninggrundande inkomsten. Höjningen av ersättningsnivån inom föräldra- försäkringen förbättrar möjligheterna för föräldrar att kombinera yrkes- arbete med familj. Föräldraförsäkringen utgör en tydlig politisk viljeyttring när det gäller jämställdhet. I regleringsbreven till () angavs att antalet föräldrapenningdagar som tas ut av män skall öka. steg dock inte männens andel av uttagna föräldra- penningdagar jämfört med , men andelen var något högre jämfört med . tog fler män ut fler föräldrapenningdagar än . Enligt RFV:s bedömning kan förklaringar till utfallet bl.a. vara familjernas då ekonomiskt ansträngda läge. Detta kan innebära att männen, som i regel har högre inkomst, avvaktade med att ta ut föräldrapenning. infördes mer restriktiva regler för uttag av föräldrapenning och regler om att föräldrapenning inte kan tas ut under semestertid. Dessutom sänktes ersättningsnivån för den s.k. pappa- och mammamånaden från till av den sjukpenning- grundande inkomsten . Förklaring till ökningen av uttagna föräldrapenningdagar kan enligt RFV bero på flera faktorer. Den åter höjda ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen kan möjligen ha inneburit att män har valt att skjuta upp sitt uttag . RFV menar även att det i flera fall går att påvisa att försäkringskassornas satsningar på information riktad till pappor har givit ett bra resultat. För att underlätta pappors uttag av föräldraledighet beviljade regeringen medel till RFV för en landsomfattande tvåårig informationskam- panj om pappaledighet. Kampanjen har fått ett mycket positivt mottagande av såväl försäkringskassor som föräldrar, arbetsgivare m.fl. De insatser som RFV och försäkringskassorna har genomfört har varit personlig rådgivning, informationsträffar i samarbete med mödravårdscentraler, information med det s.k. pappapaketet, direktinformation till nyblivna pappor, reklaminslag i television och videoinspelningar som visats hos försäkringskassorna. Några försäkringskassor har deltagit i sam- verkansprojekt med t.ex. landsting och kommuner. tillsattes en utredning med uppdrag att föreslå hur föräld- rautbildning och andra former av föräldrastöd kan utvecklas och stimule- ras. Utredningen, som bl.a. tog upp frågan om föräldrastöd för pappor, föreslog i betänkandet Stöd i föräldrautbildningen (SOU 1997:161) att regeringen skulle tillsätta en referensgrupp för frågor om mäns roll som föräldrar och fostrare. Denna referensgrupp bör följa upp och utvärdera projekt som särskilt vänder sig till pappor. Betänkandet bygger på en kartläggning av föräldrautbildningen som en arbetsgrupp inom Social- departementet genomförde och som redovisades i departe- mentspromemorian Stöd i föräldraskapet Kartläggning av föräldra- utbildningen (Ds 1997:6). Betänkandet har varit ute på remiss och regeringen överväger nu bl.a. vilka åtgärder som bör vidtas för att pappautbildning skall bli en naturlig del av föräldrautbildningen. I många län finns redan planer på att utvidga föräldrautbildningen med pappautbildning. har arbetat länge med sådan utbild- ning och och kommuner har fått med sig i stort sett alla blivande och nyblivna föräldrar i denna verksamhet. Även har bred verksamhet och tillhör de län som har flest föräldralediga pappor. 3.4 Gemensam vårdnad En annan fråga av stor betydelse för männens nära kontakt med sina barn är regler om vårdnad och umgänge. regler bygger på uppfattningen att barn behöver nära och goda relationer till båda föräldrarna även om dessa valt att bo isär. Bestämmelserna innebär också att ingen av föräldrarna på grund av sitt kön är mer lämpad som vårdnads- havare än den andre. Det är viktigt att regelsystemet är så utformat att det inte försvårar för föräldrar att lösa frågor som rör barnet på det sätt som är bäst för barnet och att regelsystemet inte cementerar eller understöder ett föråldrat köns- rollstänkande. När det gäller vårdnad om barn, barns boende och umgänge med barn är det klart att barnets behov och vad barnets bästa kräver går hand i hand med en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Gemensam vårdnad är ett viktigt inslag i den utveckling som har skett mot en starkare betoning av barnets intressen. Det råder numera stor enig- het om att gemensam vårdnad i de flesta fall är att föredra framför ensam vårdnad och möjligheterna till gemensam vårdnad har successivt utvidgats. ändrades bestämmelser om vårdnad m.m. (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU12). Ändringarna syftar till att bereda vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad och betona principen om barnets bästa. Det är möjligt för domstol att döma till gemensam vårdnad eller vägra att upplösa en gemensam vårdnad även om en av föräldrarna mot- sätter sig det. En förutsättning är dock att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Vidare kan domstol numera besluta om umgänge även i de fall där föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och vid gemensam vårdnad kan domstol avgöra vem av föräldrarna barnet skall bo tillsammans med. Även för ogifta föräldrar är ett gemensamt rättsligt ansvar för barnet en naturlig utgångspunkt. Inom övervägs frågan om det är möjligt att göra automatisk gemensam vårdnad till huvudprincip även för ogifta föräldrar. Förslag till nya regler redovisas i rapporten vårdnad för ogifta föräldrar (Ds 1999:57). 3.5 Män och våld De flesta våldsbrotten begås av män. När våldet riktas mot kvinnor sker det oftast i nära relationer och är i stor utsträckning ett uttryck för den obalans som råder i maktförhållandet mellan kvinnor och män. Att komma till rätta med våld mot kvinnor är därför ett av de viktiga delmålen för jämställdhetsarbetet. Regeringen har på flera sätt gett sitt stöd till de mansrörelser som arbetar för att motverka våld mot kvinnor. beviljades Manliga Nätverket för manlighet, mot mäns övergrepp medel för att sprida information kring frågor om män och våld. pågår en informatörsutbild- ning för 20 män från olika delar av landet. Målet är att dessa män i sin tur skall sprida sina nya kunskaper vidare över landet. Manliga Nätverket bildades på initiativ av männen i Rädda Barnens styrelse och var en reaktion mot mäns övergrepp mot kvinnor och barn. Nätverket omfattar ca 2 000 män och är en fristående stiftelse. I samband med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) avsattes en engångssumma på en och till projekt som stödjer mansrörelsens arbete för att motverka våld mot kvinnor. Se avsnitt 4 Kvinnofrid. För att stimulera till ökad kunskap och debatt anordnade en konferens om män och våld i samarbete med bl.a. Ämnet för konferensen var Är våld manligt?. Konferensen samlade omkring 250 deltagare från olika delar av samhälls- livet. Svenska rörelsen bildades och lokalavdel- ningar finns på flera håll i landet, bl.a. i , , och . Syftet med är att få män att manifestera sitt ställ- ningstagande mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen beviljande kampanjen medel för att organisera en seminarieserie för myndigheter och organisationer för att stödja dem i deras arbete med kvinnor som utsatts för våld och med män som utför våldet. 3.6 Forskning om män Genusforskningen, som behandlar relationer mellan manligt och kvinnligt, har i första hand utgått från ett kvinnligt perspektiv. Intresset för att denna forskning också bör bedrivas från ett manligt perspektiv har ökat. beviljade regeringen vid dåvarande Hög- skolan i medel för en kartläggning av nationell och internationell forskning om män. Kartläggningen visar bl.a. hur forskningen om män som kön har ökat , och att forskning om män bedrivs både av kvinnor och män. En slutrapport kommer att presenteras . Den kommer att utgöra ett värdefullt underlag för förslag till ökad forskning på området. Frågan behandlas vidare i den forskningspolitiska proposition som kommer att föreläggas . 3.7 Fortsatt arbete Regeringen har beviljat medel till länsstyrelserna i Västernorrlands- och för projekt i syfte att öka mäns delaktighet i jämställdhets- arbetet. Projektet i arbetar med teman som Pappa är viktig, Fler män till barnomsorgen och skolan, Jämställda villkor i politi- ken och arbetslivet och Man . Projektet i , Mannum, syftar till aktiviteter som gör män delaktiga i ett utvecklingsarbete för ett mer jämställt samhälle. Mot bakgrund av erfarenheterna från bl.a. dessa två län har regeringen avsatt medel för ett tvåårigt projekt och jämställdhetsarbete. Syftet är att öka kunskaperna om vilka hinder som finns och vilka ytterligare insatser som behövs för att öka mäns deltagande i jämställdhetsarbetet. En projektledare anställdes för att identifiera hinder och samman- ställa vad som gjorts för att komma över hindren, föreslå åtgärder för att underlätta för män att delta i jämställdhetsarbetet samt arbeta med utåtriktad verksamhet i form av konferenser, opinionsbildning m.m. En referensgrupp med representanter för bl.a. politiska partier, arbetsmarkna- dens parter och forskarvärlden kommer att knytas till projektet, som skall avslutas senast . 3.8 Internationellt arbete har under en följd av år i olika sammanhang lyft fram frågor om män och jämställdhetsarbete på nordisk, europeisk och global nivå. De nordiska jämställdhetsministrarna antog en handlings- plan för män och jämställdhet för åren 1997 2000. På svenskt initiativ anordnade en konferens om männens roll när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Konfe- rensen ägde rum i . ägde rum i . Konferensens tema var Demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. Underteman för konferensen var Jämställdhet mellan kvinnor och män som en självklar del av demokratin samt Männens roll när det gäller att främja jämställdhet i ett demokratiskt samhälle. presenterade huvudrapporten under det andra temat. Vidare arrangerade en konferens om mäns våld mot kvinnor. I samband med FN:s kvinnokommissions möte arrangerade i samarbete med EU-ordförandeskapet ett lunchseminarium om manlig identitet, jämställdhet och manligt våld. Seminariet var mycket välbesökt och rönte stor uppskattning och uppmärksamhet. Insikten om att även män engagerar sig i jämställdhetsarbetet har ökat internationellt . kommer även fortsättningsvis att aktivt driva frågor om män och jämställdhetsarbete i internationella sammanhang. 4 Kvinnofrid 4.1 Inledning Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är frihet från könsrelaterat våld. utsätts tiotusentals kvinnor i för misshandel och sexualbrott. I många fall handlar det om brott som begås av en man som är eller har varit närstående till kvinnan. har antalet anmälda misshandels- och sexualbrott ökat kraftigt. Våldsbrott mot kvinnor utgör ett allvarligt samhällsproblem och är uttryck för bristande jämställdhet och därmed ett hinder för den fortsatta utvecklingen mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Att bekämpa denna brottslighet är en prioriterad uppgift för rättsväsendet. Regeringen lade fram propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). fattade beslut om reformen . Kvinnofridsreformen berör ett brett fält av områden för att bekämpa våld mot kvinnor och prostitution samt sexuella trakasserier i arbetslivet. Den har följande centrala utgångspunkter: - Lagstiftningen förbättras och skärps. - Förebyggande åtgärder vidtas. - Utsatta kvinnor skall få ett bättre bemötande. Lagändringarna trädde i kraft . Förbudet mot köp av sexuella tjänster trädde dock i kraft . Sammanlagt avsatte regeringen för de åtgärder som vidtogs för att bekämpa våldet mot kvinnor. Genom förslagen har i denna del uppfyllt sina åtaganden vid FN:s fjärde kvinnokonferens i . 4.2 Ny och skärpt lagstiftning m.m. I det följande redogörs kortfattat för några av de lagändringar som har genomförts genom kvinnofridsreformen eller föreslagits därefter. - Ett nytt brott har införts i . Det tar sikte på upprepade straffbara gärningar som riktas mot närstående kvinnor (grov kvinno- fridskränkning), men omfattar även barn och andra närstående personer (grov fridskränkning). Det nya brottet gör det möjligt för domstolarna att ta hänsyn till den kränkta kvinnans hela situation vid bedömningen av straffvärdet och att därmed skärpa straffet för sådant systematiskt våld, som kvinnor kan vara utsatta för av män som de har eller har haft en nära relation till. Det nya brottet utesluter inte att gärningsmannen kan dömas även för t.ex. grov misshandel eller våldtäkt. Införandet av ett särskilt kvinnofrids- brott i lagstiftningen innebär också att våldet mot kvinnor blir mer synligt. Därmed ökar förutsättningarna för att det skall kunna bekämpas på ett bättre sätt . med den nya kvinnofridslagen dömdes sammanlagt 37 personer. Av dessa hade 24 kvinnofridsbrott som huvud- brott. De andra hade ett allvarligare brott, till exempel grov misshandel, som huvudbrott. Majoriteten av dem som dömdes för brott mot kvinno- fridslagen fick fängelse. En ändring av fridskränkningsbrotten föreslogs i en proposition (prop. 1998/99:145). Förslaget innebär att lagstiftningen förtydligas vad gäller straffansvaret för grov fridskränkning och grov kvinnofrids- kränkning. - Våldtäktsbrottet har utvidgats så att med samlag jämställs annat sexuellt umgänge om gärningen med hänsyn till kränkningens art och omstän- digheterna i övrigt är jämförlig med påtvingat samlag. Det innebär att vissa av de gärningar som med den tidigare lagstiftningen bedömdes som sexuellt tvång nu kan bedömas som våldtäkt. - Språket i centrala bestämmelser i 3 6 kap. har gjorts könsneutralt. Det är enligt regeringens mening angeläget att språket utformas könsneutralt. Detta arbete bör så långt möjligt fortsätta vid den fortsatta reformeringen av . - En ny lag som innebär att det är förbjudet att köpa sexuella tjänster trädde i kraft . Påföljden för brottet är böter eller fängelse . Även försök är straffbart. hade i sitt betänkande Könshandeln (SOU 1995:15) föreslagit ett förbud mot all könshandel, eftersom ett förbud skulle fylla en normbildande funktion och göra klart att prostitution inte är socialt acceptabelt. I propositionen Kvinnofrid föreslog regeringen att endast köp av sexuella tjänster skulle kriminaliseras. Genom det nya förbudet markeras samhällets inställning i denna fråga. Prostitutionen är inte önskvärd som samhällsföreteelse. Regeringen gjorde dock bedömningen att det inte är rimligt att även kriminalisera den som säljer sexuella tjänster. Genom ett förbud mot köp av sexuella tjänster kan prostitutionen och dess skadeverkningar bekämpas på ett effektivare sätt än . En krimi- nalisering kan dock aldrig utgöra annat än ett komplement i arbetet med att minska prostitutionen och kan inte ersätta de sociala insatserna. Den nya lagen har rönt stor uppmärksamhet, särskilt internationellt. har genom lagen markerat en annan syn på prostitution än många andra länder och har därmed ytterligare markerat vikten av att minska de skador som prostitutionen innebär för både enskilda och för samhället i stort. Regeringen följer uppmärksamt tillämpningen av den nya lagen med förbud mot köp av sexuella tjänster. - kompletterades socialtjänstlagen med en ny bestäm- melse om att socialnämnden bör verka för att kvinnor som är utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet får stöd och hjälp för att förändra sin situation. Med anledning av den nya bestämmelsen i socialtjänstlagen har Social- styrelsen fått i uppdrag att utarbeta allmänna råd för arbete med våldsutsatta kvinnor. skall även följa upp och redovisa konsekvenserna av den nya bestämmelsen . - Begreppet könsstympning har ersatt begreppet omskärelse i lagen. Straffskalan har skärpts. Även förberedelse och stämpling till brott liksom underlåtenhet att avslöja könsstympning är nu straffbart. Genom en ändring i lagen som trädde i kraft kan den som begått brottet utomlands dömas enligt svensk lag och vid svensk domstol även om gärningen inte var straffbar i det land där den begicks. uppdrog regeringen åt att vidare- utveckla och sprida metoder för att förebygga könsstympning av flickor och kvinnor och därvid initiera projekt i detta syfte. Uppdraget skall redo- visas . Arbetet med att förhindra könsstympning handlar i stor utsträckning om att förändra inställningen till denna sedvänja. Uppdraget till är ett led i det arbetet. - Jämställdhetslagen har skärpts vad gäller sexuella trakasserier. En definition av begreppet sexuella trakasserier har införts i lagen. Med sexuella trakasserier avses sådant ovälkommet uppträdande av sexuell natur eller annat ovälkommet uppträdande grundat på kön som kränker arbetstagarens integritet i arbetet. - Jämställdhetslagen har förtydligats så att det av lagen klart framgår att varje arbetsgivare är skyldig att vidta aktiva åtgärder för att förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier. Arbetsgivaren skall i sin allmänna personalpolitik klargöra att sexuella trakasserier mellan anställda inte i något avseende accepteras. Denna policy skall göras känd för arbetstagarna. Det är också viktigt att det finns rutiner för hur sexuella trakasserier och påståenden om dessa skall hand- läggas. Om arbetsgivaren inte fullgör sina skyldigheter, när denne fått känne- dom om förekomsten av sexuella trakasserier på arbetsplatsen, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den kränkning underlåtenheten att vidta åtgärder innebär. 4.3 Andra åtgärder Stöd till vissa frivilligorganisationer m.fl. - Regeringen anser att det är viktigt att stödja förebyggande verksamhet för män. Regeringen anslog till mansjourer och andra mansorganisationer som syftar till att motverka våld mot kvinnor. En tredjedel av dessa medel gick till Mans- jourers för att utbilda män som arbetar aktivt i mans- jourerna, samt för att genomföra en konferens tillsammans med () om barnens situation i misshandelsförhållanden. Nästan lika mycket beviljades Manliga Nät- verket för att utarbeta informationsmaterial om mäns våld mot kvinnor samt för att utbilda 20 30 informatörer. - En engångssumma på avsattes för projekt som vänder sig till eller initieras av ungdomar i frågor som rör våld mot kvinnor. Regeringen anser att det är angeläget att nå ungdo- mar. Ungdomar utgör en viktig resurs i arbetet för att motverka våld mot kvinnor. Pengarna fördelades av Allmänna arvsfonden till ideella organisationer som vill arbeta med särskilda åtgärder riktade till unga flickor och pojkar. - För att stimulera projekt och andra insatser inom invandrar- och handi- kapporganisationer avsattes en engångssumma om . Medlen fördelades av regeringen efter ansökan. - Regeringen avsatte i ett engångsbelopp för att ge Rikskvinnocentrum förutsättningar att befästa sin verksamhet och för att sprida erfarenheter från verksamheten. Ett gott omhändertagande med ett insiktsfullt bemötande från hälso- och sjukvårdens sida kan vara avgörande för många kvinnors möjligheter att förändra sin situation. beslutade att det fanns skäl att även för stödja Rikskvinnocentrum ekonomiskt med . uttalade att finansieringsfrågan för framtiden bör lösas i annan ordning. - Stödet till kvinnojourerna och deras riksorganisationer har höjts. Rege- ringen anser att de bedriver ett betydelsefullt ideellt arbete för att skydda och hjälpa kvinnor som utsätts för våld. Riksorganisationerna har en viktig roll när det gäller information, utbildning och stöd till de lokala jourerna. Utöver tidigare årligt stöd om får kvinnojourerna nu ytterligare . - Brottsofferjourernas möjligheter att få bidrag har ökat. höjdes avgiften till Brottsofferfonden från till . Syftet med höjningen var att öka utrymmet för bidrag från fonden till de ideella organisationerna. - Regeringen har angett att projekt om våld mot kvinnor skall prioriteras när beslut tas om fördelning av medel ur Brottsofferfonden. beviljades 32 projekt inriktade på våld mot kvinnor bidrag ur fonden med ett sammanlagt belopp om . Den största ande- len av dessa projekt 20 stycken drivs av kvinnojourer eller kvinno- och brottsofferjourer i samarbete. - Fem projekt som beviljats medel på sammanlagt för det förebyggande arbetet presenterades vid konferensen mellan unga och vuxna om kärlek och ansvar. Konferensen arrangerades av jämställdhetsministern i samråd med justitieministern och skolministern och var ett led i regeringens satsning på förebyggande verksamhet mot våld mot kvinnor. Konferensen syftade till att lyfta fram ungdomars utsatthet och vuxensamhällets ansvar för att skapa positiva bilder för unga när det gäller sex och sam- levnad. Den lyfte också fram de insatser som görs och det gavs tillfälle till samtal kring dessa frågor mellan unga och vuxna. Bland de projekt som beviljades medel kan nämnas i för . - För att fortsätta arbetet och stimulera till en fortsatt dialog mellan unga och vuxna om kärlek och ansvar inbjöds länsstyrelserna att, var för sig eller i samverkan, söka medel till regionala konferenser på temat sex och samlevnad bland ungdomar. avsattes för ända- målet. Tretton länsstyrelser beviljades medel . Myndighetsuppdrag - I ett särskilt beslut har regeringen gett vissa myndigheter gemensamma uppdrag som rör våld mot kvinnor. Syftet med uppdragen är att kon- kretisera myndigheternas ansvar och skyldigheter att vidta åtgärder. Uppdragen gäller Riksåklagaren och alla åklagarmyndigheter, Riks- polisstyrelsen och alla polismyndigheter, , , , , läns- styrelserna och i vissa delar . Samtliga dessa myndig- heter har fått i uppdrag att: Öka ansträngningarna för att förebygga våldsbrott mot kvinnor. Utarbeta åtgärdsprogram eller policydokument för sitt eget arbete med dessa frågor. Samverka myndigheterna emellan och med berörda frivilligorganisa- tioner. Följa den internationella utvecklingen på området. Regelbundet redovisa sina åtgärder till regeringen. Uppdragen skall redovisas till regelbundet. - En extra utbildningssatsning genomförs för yrkesgrupper som utsatta kvinnor på olika sätt kommer i kontakt med. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med , Riks- åklagaren och genomföra en sådan utbildning för personal inom rättsväsendet, och hälso- och sjukvården. För att få en ordentlig bredd på verksamheten och för att öka antalet deltagare har regeringen avsatt totalt till Rikspolis- styrelsen. Av dessa skall användas för fortbildning av domare och information till nämndemän. De fyra uppdragsansvariga myndigheterna har bildat en projektgrupp för att arbeta med fortbildningen. Enligt en redovisning från Riks- polisstyrelsen pågår eller planeras fortbildning beträffande våld mot kvinnor i så gott som samtliga polisdistrikt. Vissa myndigheter har också fått specifika uppdrag. - har fått i uppdrag att inventera och till regeringen rapportera vilka särskilda insatser som görs vid landets samtliga polis- myndigheter beträffande frågor om våld mot kvinnor. Styrelsen har lämnat en delrapport . I rapporten beskrivs det brottsförebyggande arbetet, åtgärdsprogrammen, myndighetssamverkan, fortbildningen och det internationella samarbetet på området. Styrelsen konstaterar att det på många håll i landet pågår ett koncentrerat utveck- lingsarbete som syftar till att förändra attityder och förbättra bemötandet och omhändertagandet av kvinnor som utsatts för olika former av vålds- brott. Utvecklingsarbetet har bl.a. bestått i åtgärder som tar sikte på kortare handläggningstider och snabbare beslut, bättre risk- och hotbildsbedöm- ningar samt ett mer samlat lokalt och regionalt åtagande, bl.a. i fråga om rehabiliterande insatser för alla inblandade parter. - har fått i uppdrag att leda ett utvecklingsarbete i frågor om prostitution och våld mot kvinnor. Arbetet skall syfta till att främja kompetensuppbyggnad och metodutveckling inom och hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår även att initiera och stödja samverkansprojekt, sprida information och följa den internationella utvecklingen. För detta uppdrag har fått . Pengarna är ett engångsbelopp . Därefter skall dessa frågor införlivas i ordinarie arbete.