prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — 5 kap. 2 §2 De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser: 1. a) 3 § första stycket skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B), dels byggnader och mark (C.I), dels placeringar i koncernföretag och intresseföretag (C.II). b) 3 § andra och tredje styckena skall tillämpas på dels im- materiella tillgångar (B), dels pla- ceringstillgångar (C), dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.IV) som stadigvarande skall brukas eller innehas. b) 3 § andra och tredje styckena skall tillämpas på dels im- materiella tillgångar (B), dels pla- ceringstillgångar (C), dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som stadigvarande skall brukas eller innehas. 4 § skall tillämpas på byggnader och mark (C.I). 7 § skall i stället för inköp och försäljning gälla mottagen och avgiven återförsäkring. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag prövas av . 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter skall tillämpas endast beträffande de skulder som förfaller till betalning senare än efter balansdagen. 12 § tredje stycket om lån till ledande befattningshavare skall tillämpas om företaget lämnat lån till eller ställt säkerhet till förmån för någon annan med stöd av tillstånd enligt 12 kap. 13 § försäkrings- rörelselagen (1982:713). Utgifter och inkomster enligt 14 § andra stycket för egna aktier skall redovisas mot bundet eget kapital i livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. Utöver upplysningar enligt 18 § skall även uppgift lämnas om medelantalet anställda uppdelat på kontorstjänstemän, fälttjänstemän och övriga anställda i . Dessutom skall medelantalet fritidsombud och specialombud i anges var för sig. Utöver upplysningar enligt 18 § skall även uppgift lämnas om medelantalet anställda uppdelat på kontorstjänstemän, fälttjänstemän och övriga anställda i . Dessutom skall medelantalet fritidsombud och specialombud i anges var för sig. Uppgift enligt 20 § första stycket 2 om löner och ersätt- ningar till anställda skall delas upp på kontorstjänstemän, fälttjänste- män och övriga anställda i . Dessutom skall ersätt- ningsbeloppen för fritidsombud och specialombud i anges för varje grupp. Uppgift enligt 20 § första stycket 2 om löner och ersätt- ningar till anställda skall delas upp på kontorstjänstemän, fälttjänste- män och övriga anställda i . Dessutom skall ersätt- ningsbeloppen för fritidsombud och specialombud i anges för varje grupp. Tecknat ej inbetalt kapital B. Immateriella tillgångar I Goodwill II Andra immateriella tillgångar C. Placeringstillgångar I Byggnader och mark II Placeringar i koncernföretag och intresseföretag 1. Aktier och andelar i koncernföretag 2. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till, koncernföretag 3. Aktier och andelar i intresseföretag 4. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till, intresseföretag finansiella placeringstillgångar 1. Aktier och andelar 2. Obligationer och andra räntebärande värdepapper 3. Andelar i investeringspooler 4. Lån med säkerhet i fast egendom 5. Övriga lån 6. Utlåning till kreditinstitut 7. Övriga finansiella placeringstillgångar IV Depåer hos företag som avgivit återförsäkring D. Placeringstillgångar för vilka livförsäkringstagaren bär placeringsrisk 1. Tillgångar för villkorad återbäring 2. Fondförsäkringstillgångar E. Återförsäkrares andel av Försäkringstekniska avsättningar 1. Ej intjänade och kvardröjande risker 2. Oreglerade skador 4. Återbäring och rabatter 5. Övriga försäkringstekniska avsättningar 6. Avsättning för livförsäkringar för vilka försäkringstagaren bär risk a) Villkorad återbäring b) Fondförsäkringsåtaganden F. Fordringar I Fordringar avseende direkt försäkring II Fordringar avseende återförsäkring III Övriga fordringar G. Andra tillgångar I Materiella tillgångar och varulager II Kassa och aktier IV Övriga tillgångar III Övriga tillgångar H. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter I Upplupna ränte- och hyresintäkter II Förutbetalda anskaffningskostnader III Övriga förutbetalda kostnader och upplupna intäkter EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER Eget kapital I Aktiekapital eller Garantikapital II Överkursfond III Uppskrivningsfond IV Konsolideringsfond V Andra fonder 1. Fond för orealiserade vinster 3. Övriga fonder VI Balanserad vinst eller förlust VII Årets resultat BB. Obeskattade reserver CC. Efterställda skulder DD. Försäkringstekniska avsättningar (före avgiven återförsäkring) 1. Ej intjänade och kvardröjande risker 2. Oreglerade skador 4. Återbäring och rabatter 5. Övriga försäkringstekniska avsättningar EE. Försäkringsteknisk avsättning för livförsäkringar för vilka försäk- ringstagaren bär risk (före avgiven återförsäkring) 1. Villkorad återbäring 2. Fondförsäkringsåtaganden FF. Avsättningar för andra risker och kostnader 1. Pensioner och liknande förpliktelser 2. Övriga avsättningar GG. Depåer från återförsäkrare . Skulder I Skulder avseende direkt försäkring II Skulder avseende återförsäkring III Obligationslån IV Skulder till kreditinstitut V Övriga skulder II. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter I Återförsäkrares andel av Förutbetalda anskaffningskostnader II Övriga upplupna kostnader och förutbetalda intäkter I Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulder och för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig II Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig III Ansvarsförbindelser 1. Pensionsförpliktelser som ej upptagits bland avsättningar och ej har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet 3. Övriga ansvarsförbindelser IV Åtaganden 1. Åtaganden till följd av återköpstransaktioner 2. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har avslutats före lagens ikraftträdande. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté (Ju 1990:08) med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen (dir 1990:46). Kommittén antog namnet . Kommittén har avgett delbetänkandena Bundna aktier (SOU 1992:13), Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83) och Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44). Dessa har lett till lagstiftning (se SFS 1992:1238, 1994:802, 1994:1395 och 1998:760). avgav kommittén delbetänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) som behandlar bl.a. ökning och nedsättning av aktie- kapitalet, förvärv av egna aktier, erbjudandeplikt och inlösen av minori- tetsaktier. Delbetänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av delbetänkandet, såvitt gäller förvärv av egna aktier, finns i bilaga 1. Kommitténs lagförslag i den delen finns i bilaga 2. I bilaga 3 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget i den del det avser förvärv av egna aktier. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju97/855). Inom har även utarbetats en promemoria Redovisning vid förvärv och överlåtelse av egna aktier. Promemorian har behandlats vid ett remissmöte . Delar av promemorian finns i bilaga 4 och en förteckning över deltagarna vid remissmötet finns i bilaga 5. Vi kommer att ta upp frågor om aktiebolags förvärv och över- låtelser av egna aktier. Vi kommer också att ta upp frågan om försäkringsaktiebolags förvärv och överlåtelser av egna aktier. Frågan om förvärv av egna aktier i försäkringsaktiebolag enligt mönster från förslag har berörts i en promemoria om ny associationsrätt för bankaktiebolag och försäkringsbolag (dnr Fi98/476). I promemorian framhölls det att en bedömning av tillämpningen borde avvakta beredningen av nya rörelse- regler för försäkringsbolag (s. 293). En sådan reformering av försäk- ringsrörelsereglerna har genomförts (SFS 1999:600, rskr. 1998/99:227, bet. 1989/99:FiU28 och prop.1998/99:87). Vid beredningen av ärendet har bl.a. , , och att lämna synpunkter över förslaget även i den del som avser försäkringsaktiebolagens förvärv och överlåtelse av egna aktier. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Vi kommer att behandla Lagrådets synpunkter i avsnitten 5.5.2 och 6 samt i författningskommentaren till de berörda paragraferna. Det kan dock redan här sägas att vi i propositionen i väsentliga delar har följt Lagrådets förslag och synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har vi också gjort vissa andra ändringar av väsentligen redaktionell natur. I detta ärende föreslås också en mindre redaktionell justering i en bestämmelse som ingår i de beslutade ändringarna i försäkrings- rörelselagstiftningen (12 kap. 16 § försäkringsrörelselagen). 4 Bakgrund 4.1 Svensk rätt I svensk rätt gäller ett förbud för aktiebolag att förvärva egna aktier. har också tillkommit ett förbud för dotterföretag att förvärva aktier i moderbolaget. Såväl förvärv mot vederlag som veder- lagsfria förvärv omfattas av förbuden. Avtal som strider mot förbuden är ogiltiga (se 7 kap. 2 § första stycket aktiebolagslagen [1975:1385]). Det ursprungliga motivet för förbudet att förvärva egna aktier var att skydda bolagets borgenärer. Ett bolags förvärv av egna aktier kan få samma effekter som en återbetalning till aktieägarna i samband med en nedsättning av aktiekapitalet. Genom förbudet mot förvärv av egna aktier har man velat förhindra att de begränsningar som gäller vid nedsättning av aktiekapitalet kringgås. har förbudet främst moti- verats med att förvärv av egna aktier kan medföra risk för spekulation och stödköp i egna aktier. Aktiebolagslagen innehåller tre undantag från förbudet. Det är tillåtet att förvärva egna aktier vid övertagande av en affärsrörelse där aktierna ingår i rörelsen, vid inlösen av aktier på grund av maktmissbruk och vid inrop på auktion av aktier som har utmätts för bolagets fordran. En aktie som har förvärvats på något av dessa sätt skall dock, om den inte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, säljas så snart det kan ske utan förlust och senast efter förvärvet. En aktie som inte har sålts från förvärvet är ogiltig. Bolaget skall då sätta ned aktie- kapitalet med aktiens nominella belopp (se 7 kap. 2 § andra och fjärde styckena). Bankaktiebolag omfattas numera av samma regler som andra aktie- bolag. Vissa särregler om förvärv av egna aktier för att underlätta rörelsen finns dock i bankrörelselagen och lagen om värdepappersrörelse. De associationsrättsliga reglerna för försäkringsaktiebolag finns i försäkringsrörelselagen (1982:713). För försäkringsaktiebolag gäller samma begränsningar vad gäller rätten att förvärva egna aktier som för aktiebolag (se 6 kap. 9 § första stycket och 10 § försäkringsrörelselagen). 4.2 Internationella förhållanden Förvärv av egna aktier behandlas i artiklarna 19 24 a i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv (rådets andra direktiv, 77/91/EEG, av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga). Direktivet omfattar endast publika aktiebolag. Huvudfrågan, om förvärv av egna aktier i sådana bolag över huvud taget skall vara tillåtna, överlämnas till varje medlemsstat att själv besluta om. Av direktivet följer bl.a. att förvärv av egna aktier som huvudregel skall kunna ske endast efter tillstånd av bolagsstämman. Vidare gäller att förvärv av egna aktier inte får leda till att bolagets netto- tillgångar efter förvärvet understiger summan av aktiekapital och icke utdelningsbara reserver samt att det nominella värdet av ett bolags sammanlagda innehav av egna aktier inte får överstiga av bolagets aktiekapital. Medlemsstaterna är oförhindrade att uppställa strängare begränsningar än vad direktivet fordrar. Direktivets bestämmelser om förvärv av egna aktier kompletteras med bestämmelser avsedda att begränsa dotterföretags möjligheter att förvärva aktier i sitt moderbolag (rådets direktiv, 92/101/EEG, av om ändring av direktiv /91/EEG om att bilda aktiebolag samt att bevara dessas kapital). De svenska bestämmelserna om aktiebolags förvärv av egna aktier är mer restriktiva än motsvarande bestämmelser i de flesta andra länder. Enligt en av genomförd kartläggning av rättsläget i andra länder tillåter samtliga övriga EU-länder att publika aktiebolag förvärvar egna aktier på de villkor som bestäms av EG:s andra bolags- rättsliga direktiv. Detsamma gäller tre av de fyra kvarvarande EFTA- länderna. Endast förbjuder kategoriskt förvärv av egna aktier. När det gäller den bolagsform som motsvarar de svenska privata aktiebolagen företer ländernas lagstiftning större skillnader beträffande möjligheterna till förvärv av egna aktier. Bland de nordiska länderna har alltid tillåtit förvärv av egna aktier. tillåter dock dansk lagstiftning förvärv av egna aktier enbart för aktieselskab, dvs. motsvarigheten till de svenska publika aktiebolagen. har upphävt sitt förbud mot förvärv av egna aktier. kan såväl publika som privata aktiebolag förvärva egna aktier i . I trädde regler om förvärv av egna aktier i kraft /1999. Reglerna gäller såväl aksjeselskaper som allmennaksjeselskaper, dvs. motsvarigheterna till de svenska privata och publika aktiebolagen. I tillåts förvärv av egna aktier inom de ramar som gäller för vinstutdelning. Traditionellt har förvärv av egna aktier förekommit framför allt i det amerikanska näringslivet. Företeelsen var länge mindre vanlig i . har emellertid antalet förvärv av egna aktier i ökat betydligt. 5 Förvärv och överlåtelser av egna aktier 5.1 Allmänna utgångspunkter Svenska aktiebolag indelas i publika aktiebolag och privata aktiebolag. De publika aktiebolagen kännetecknas av att de har möjlighet att vända sig till allmänheten för att skaffa kapital. Ett publikt aktiebolag måste alltid ha ett aktiekapital på . I många fall men långt i från alla rör det sig om bolag vars aktier är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. Ett privat aktiebolag kan inte ge ut aktier och andra värdepapper på värdepappersmarknaden och har därför regel- mässigt ett begränsat antal delägare. I ett privat aktiebolag måste aktiekapitalet uppgå till . Också försäkringsaktiebolagen indelas i publika bolag och privata bolag. De publika aktiebolagens behov av att kunna förvärva egna aktier är av annat slag än det behov som privata aktiebolag kan ha. Som vi strax återkommer till torde de publika aktiebolagens behov framför allt ha samband med intresset av att åstadkomma ett effektivt resursutnyttjande. I privata aktiebolag framträder nyttan med förvärv av egna aktier framför allt i samband med ägarskiften; bolagets medel kan användas för att köpa ut en delägare. Också de olägenheter som förvärv av egna aktier kan vara förenade med torde vara av olika slag i publika aktiebolag respektive privata aktiebolag. Den kanske vanligaste invändningen mot att aktiebolag skall ges rätt att förvärva egna aktier risken för kursmanipulationer gäller sålunda enbart publika aktiebolag. Slutligen skiljer sig de skatterättsliga konsekvenserna åt. Mot den bakgrunden avser vi att behandla frågan om aktiebolag skall ges rätt att förvärva egna aktier i två steg. I detta lagstiftningsärende behandlas frågan om publika aktiebolag bör ges rätt att förvärva egna aktier. Förslaget att endast vissa publika bolag skall kunna förvärva egna aktier har delvis sin bakgrund i de särskilda regler som gäller för beskattning av aktieägare i fåmansföretag som i betydande om- fattning varit verksam i företaget. Regelsystemet finns i 3 § 12 12 e mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) och behandlar utdelning från företaget samt reavinst vid avyttring av aktien (de s.k. 3:12-reglerna). Enligt den s.k. karensen i 3 § 12 a mom. tredje stycket SIL gäller de särskilda skattereglerna i vissa fall under fem beskattningsår efter det att företaget upphört att vara ett fåmansföretag. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare för att se över 3:12-reglerna. Även frågan om den skattemässiga behandlingen av förvärv av egna aktier i privata bolag skall ses över i det sammanhanget. 5.2 Skall publika aktiebolag få förvärva egna aktier? Regeringens förslag: Publika aktiebolag, vars aktier är noterade vid en börs eller annan reglerad marknad, skall få förvärva egna aktier. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommitténs förslag är dock inte begränsat till noterade aktie- bolag. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna har ansett att publika aktiebolag bör ges möjlighet att förvärva egna aktier. Några remissinstanser har dock ifrågasatt förslaget eller har uttalat att det inte bör genomföras. En del av dem, däribland Riksrevisions- verket, har ansett att det redan med befintliga lagregler är möjligt att uppnå de effekter som kommittén har eftersträvat. har uttryckt en liknande uppfattning. Andra, såsom Kon- kurrensverket, har varnat för att den föreslagna ordningen medför risk för otillbörlig kurspåverkan. Skälen för regeringens förslag: Möjligheter till ett bättre resursutnyttjande inom näringslivet m.m. I fråga om de publika aktiebolagen brukar det sägas att en rätt att för- värva egna aktier framför allt skulle bidra till en mera effektiv använd- ning av bolagets kapital. Företagen skulle ges bättre förutsättningar att föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna. De senaste årens positiva utveckling inom svenskt näringsliv har inneburit att stora vinster har ackumulerats i många aktiebolag. Detta jämte en del större företagsöverlåtelser har gett upphov till överlikviditet i bolagen. Till överlikviditeten kan ha bidragit att näringslivet inte har tillgång till lämpliga medel att överföra intjänade vinstmedel till aktieägarna. Vinstutdelning enligt 12 kap. aktiebolagslagen framstår inte alltid som någon lämplig metod. De allra flesta företag eftersträvar en långsiktig och stabil utdelningspolitik, trots variationer i intjäningsförmåga. Utdelningshöjningar sker därför normalt endast om den högre nivån kan antas bestå på . En temporär utdelningshöjning i syfte att återföra överlikviditet till ägarna anses kunna ge en felaktig uppfattning om företagets långsiktiga utdelningspolitik. Det är också möjligt att göra värdeöverföringar till aktieägarna genom nedsätt- ning av aktiekapitalet enligt 6 kap. aktiebolagslagen. Nedsättning är dock ett förhållandevis långsamt och administrativt krångligt förfarande. De instrument som står till förfogande för ett aktiebolag som vill föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna anses därför inte vara tillräckliga. En rätt att förvärva egna aktier skulle ge bolagen ett bättre instrument för återföring av överlikviditet till aktieägarna. En sådan återföring kan i sin tur vara samhällsekonomiskt önskvärd, eftersom den normalt leder till att kapitalet investeras i nya verksamheter. Regler om förvärv av egna aktier kan därmed också antas bidra till ett effektivare utnyttjande av näringslivets resurser. Ett annat skäl för att tillåta förvärv av egna aktier är att sådana förvärv möjliggör en bättre anpassning till aktieägarnas önskemål än vad vinstutdelning gör. En aktieägare som vill ha en hög direktavkastning kan acceptera bolagets erbjudande om att köpa aktier, medan aktieägare som föredrar en långsiktig investering med låg direktavkastning kan avstå från att sälja sina aktier. Utdelning är däremot obligatorisk i den meningen att den omfattar även aktieägare som skulle ha föredragit en värdetillväxt i bolaget. framförs också ett annat argument för förvärv av egna aktier, nämligen att bolaget genom de återköpta aktierna får ett smidigt instrument för förvärv av andra företag och annan egendom. Vi bedömer mot denna bakgrund att svenska aktiebolag skulle kunna ha stor nytta av en möjlighet att förvärva egna aktier. Remissutfallet har också visat att det finns ett stort intresse hos det svenska näringslivet av att få en sådan möjlighet. Internationella förväntningar Näringslivet och de finansiella marknaderna har genomgått en betydande internationalisering. Det är inte minst mot den bakgrunden viktigt att det svenska regelverket ger svenska företag samma förutsättningar som deras utländska konkurrenter har. Det finns en risk för att avvikande svenska regler på detta område kan motverka investeringar i . I de flesta andra länder är det möjligt för aktiebolag att köpa och sälja egna aktier. Det finns en utbredd upp- fattning att denna möjlighet ger företagen ökad flexibilitet och därmed också ökad konkurrensförmåga. Om investerare anser att möjligheten att köpa egna aktier är av betydelse för en effektiv drift av aktiebolag, kan det svenska förbudet mot förvärv av egna aktier bidra till att investerare väljer att placera sitt riskkapital i andra länder. Riskerna för kursmanipulationer kan minimeras I debatten har det främsta argumentet mot att tillåta förvärv av egna aktier varit att sådana förvärv medför risker för kursmanipulationer. En ordning som ger företagen möjlighet att påverka kursen på de egna aktierna kan givetvis inte accepteras. Allmänhetens förtroende för marknaden skulle skadas med allvarliga konsekvenser för svenskt näringsliv som följd. En avgörande förutsättning för att förvärv av egna aktier skall tillåtas i publika aktiebolag är därför att riskerna för otillbörlig kurspåverkan kan göras försumbara. Enligt vår bedömning är det möjligt att utforma ett regelsystem som i allt väsentligt undanröjer riskerna för kursmanipulationer. Detta kommer vi att utveckla närmare i avsnitt 5.9.1. Skyddet för det bundna egna kapitalet kan bibehållas Aktiebolagslagen utgår från att aktieägarna inte är ansvariga för bolagets skulder. Det är bara bolagets tillgångar som kan tas i anspråk för betal- ning av dess förpliktelser. Om bolaget fritt kunde avhända sig sina till- gångar eller öka sina skulder, skulle risken för borgenärerna öka. Lagen begränsar därför i några avseenden bolagets möjligheter att minska sina tillgångar eller öka sina skulder. Dessa begränsningar, som samman- fattningsvis brukar kallas för skyddet för det bundna egna kapitalet, bygger på tanken att ett aktiebolag alltid skall ha tillgångar som motsvarar dess skulder och att det därutöver skall finnas en viss marginal. Marginalen utgörs av bolagets bundna egna kapital, dvs. aktiekapitalet, överkursfonden, uppskrivningsfonden, reservfonden och fonder som enligt bestämmelser i bolagsordningen inte får användas för utdelning till aktieägarna. Det bokförda värdet av bolagets tillgångar skall i princip motsvara minst bolagets bokförda skulder och avsättningar plus det bundna egna kapitalet. Är detta fallet, sägs det bundna egna kapitalet vara täckt. Bolaget får inte betala ut medel till aktieägarna, om det inte finns full täckning för det bundna egna kapitalet efter åtgärden. Tydligast kommer detta till uttryck i reglerna om vinstutdelning (se 12 kap. aktiebolagslagen) Om bolaget förvärvar egna aktier från sina aktieägare, innebär det ett betalningsflöde från bolaget till aktieägarna. Det kan synas som att förvärv av egna aktier därigenom skulle kunna försämra skyddet för det bundna egna kapitalet. Vår utgångspunkt är att förvärv av egna aktier bör tillåtas endast om förvärvet inte medför någon försämring av skyddet för det bundna egna kapitalet. Bolagets borgenärer bör åtnjuta samma skydd som vid vinstutdelning. En förutsättning för att aktiebolag skall ha rätt att förvärva egna aktier bör därför vara att reglerna utformas så att bundet eget kapital inte kan tas i anspråk. Detta överensstämmer med vad som gäller vid vinstutdelning (se 12 kap. 2 § första stycket aktiebolagslagen).