prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Eftersom Barcelona-deklarationen redan kan sägas vara en Medelhavsstrategi, även om den antagits av de 27 partnerländerna och därmed inte är en EU-strategi, har i debatten ofta framfört att EU-strategin bör bekräfta Barcelona-deklarationen men också ge något därutöver ("plus"). 33.11 och 33.11.1 EU markerade på olika sätt närvaro i regionen, och fortsatte att stödja fredsprocessen politiskt och ekonomiskt. EU uttalade sitt stöd för överenskommelsen som undertecknades . Överenskommelsen innehåller en konkret tidsplan för genomförandet av åtaganden enligt interrimsprocessens tre tidigare avtal (, och Wye-avtalen). EU har uppmanat parterna att noggrant uppfylla överenskommelsens alla delar och att inte vidta åtgärder som kan äventyra den fortsatta processen. Unionen intog en konsekvent och fast hållning i frågor som rör den israeliska bosättningspolitiken, status samt fördömanden av terrorism. Förhandlingar mellan och återupptogs , efter att ha legat nere . Ett fredsavtal mellan parterna väntas bana väg för ett tillbakadragande av de israeliska trupperna från den s.k. säkerhetszonen och en normalisering av läget i södra . antog i en deklarationen om fredsprocessen i . Berlin-deklarationen uttrycker ett starkt stöd för palestiniernas rätt till självbestämmande och för en framtida palestinsk stat. I deklarationen uttrycker EU åsikten att bästa säkerhetsgaranti är tillkomsten av en demokratisk och fredlig palestinsk stat efter förhandlingarnas avslutande. EU tillerkänner inte någon part rätt att lägga veto mot denna utveckling och förklarar sin avsikt att erkänna den palestinska staten . En kraftfull markering görs mot fortsatt bosättningsverksamhet. Parterna uppmanas återuppta förhandlingarna som skall leda till ett slutligt fredsavtal , dvs. EU:s särskilde sändebud för fredsprocessen i , , verkade bl.a. för en dialog mellan och om den palestinska ekonomin. EG:s bistånd till /uppgår till av det totala internationella biståndet till omvärlden. Arbetet har fortgått vad gäller EG:s program för att bistå den palestinska myndigheten i dess strävan att motverka terroristhandlingar. Förutom tekniskt inriktade insatser syftar programmet till att främja den palestinska polisens kunskaper och respekt för mänskliga rättigheter. En svensk polisexpert står till EU:s förfogande med uppgift att utbilda och bistå den palestinska polisen i olika frågor. 33.11.2 Det nionde utrikesministermötet inom ramen för samarbetet mellan och samarbetsråd (, GCC) hölls i , , . De pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EG och GCC stod i förgrunden för mötet. Både GCC-länderna och EU-medlemsstaterna uppmärksammade vikten av att GCC-länderna skapar en intern tullunion för att ett frihandelsavtal mellan EG och GCC skall kunna realiseras. GCC-länderna återupprepade också sin målsättning att genomföra en gemensam tullunion till 2001. Under i beslöt GCC-ländernas stats- och regeringschefer dock att skjuta på genomförandet av en gemensam tullunion . 33.11.3 den politiska dialogen fortsätter Förra årets återupprättade politiska dialog mellan och har fortsatt även . Dialogen täcker frågor av gemensamt intresse för EU och , såsom ekonomiskt och kulturellt samarbete, samt ämnen som mänskliga rättigheter, eventuellt iranskt stöd till terrorism och eventuell förekomst av massförstörelsevapen i . Årets dialogmöten hölls i och i . Inom ramen för den politiska dialogen träffades arbetsgruppen för energi i . Dessutom hölls det första mötet mellan EU och Organization of the Islamic Conference (OIC) i . EU representerades av trojkan och OIC av ordförandelandet . EU har uttryckt sin oro för bristande respekt för de mänskliga rättigheterna och inskränkningar i yttrandefriheten i genom gemensamma démarcher till och gemensamt agerande i . 33.12 EU:s ansträngningar att bidra till en fredlig och demokratisk utveckling i har fortsatt. Demokratiseringen har vidareutvecklats men i flera länder råder konflikter som måste lösas. Förberedelserna för ett toppmöte mellan och har fortsatt. Avsikten är att mötet skall behandla politiska och ekonomiska frågor samt social utveckling. Mötet planeras äga rum under det portugisiska ordförandeskapet den 3 och föregås av ett utrikes- ministermöte . I enlighet med EU:s gemensamma ståndpunkt om mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och ett sunt styrelseskick i har EU tagit fram två översyns- rapporter som redogör för de viktigaste insatserna inom dessa områden. Ett antal demokratiska val har genomförts med finansiellt och logistiskt stöd från EU, liksom med valobservatörer. EU har med tillfredsställelse noterat en förnyad drivkraft hos regionala aktörer att söka fredslösningar i flera svåra konflikter, vilket särskilt välkomnat. EU har mot bakgrund av detta fortsatt sin politiska dialog med OAU (Afrikanska enhetsorganisationen) i konfliktfrågor och följer den verksamhet som bedrivs av OAU:s krishanteringscentrum. EU:s gemensamma ståndpunkt om förebyggande av konflikter i och de relaterade rådsslutsatserna från var föremål för en årlig översyn. En viktig del i genomförandet av slutsatserna är uttalanden beträffande enskilda konflikter. Enligt den gemensamma ståndpunkten skall EU undersöka möjligheterna att minska gapet mellan analys och tidig varning och konkret handlande. Avsikten är vidare att ytterligare förbättra samordningen mellan olika rådsorgan som är ansvariga för olika aspekter av konfliktförebyggande och konflikt- lösning. har välkomnat EU:s gemensamma agerande och har i EU-samarbetet varit drivande i frågor om behovet av samordning, kapacitetshöjande insatser och konfliktförebyggande åtgärder. 33.12.1 , Flera gemensamma EU-uttalanden och démarcher har gjorts med anledning av konflikten mellan och . I dessa har stöd uttryckts för OAU:s ansträngningar och parterna har uppmanats att finna en fredlig lösning på konflikten. Den 19 besökte en trojka- mission på ministernivå både och . En gemensam ståndpunkt om ett vapenembargo mot och antogs . Ståndpunkten förlängdes för ytterligare en sexmånadersperiod. EU utsåg en särskild representant för konflikten till stöd för OAU:s fortsatta ansträngningar. har fört en kontinuerlig dialog med bägge parter. EU har gjort flera uttalanden med anledning av den pågående fredsprocessen och den svåra humanitära situationen i . Den 10 återupptogs den kritiska dialogen mellan EU och den sudanesiska regeringen. Dialogen avser att behandla fredsprocessen, demokratiutvecklingen, frågor om mänskliga rättigheter, terrorism och relationerna till grannländerna. 33.12.2 förhandlingar kunde EG-medlemsstaterna och enas om ett avtal om handel, utveckling och samarbete. Avtalet undertecknades i . Delar av avtalet, bl.a. frihandels- avsnittet, kommer att tillämpas provisoriskt fr.o.m. medan övriga delar blir föremål för en ratificeringsprocess. har framförallt drivit en frihandelsvänlig linje under förhandlingarna. Konflikten i diskuteras kontinuerligt i EU-kretsen och gemensamma uttalanden har gjorts. EU, liksom , har lagt huvudansvaret för det återupptagna kriget hos rebellrörelsen under ledning av . UNITA har uppmanats att upphöra med krigföringen och återgå till fredsprocessen med målet att fullständigt demilitarisera sin organisation och överlämna ockuperade områden. EU har verkat för förbättrad efterlevnad av sanktionerna mot UNITA. Vidare har parterna uppmanats att respektera de mänskliga rättigheterna, liksom att upphöra med mineringen. 33.12.3 , Stora sjöregionen konflikten i bröt ut har EU, bl.a. genom sitt särskilda sändebud, aktivt verkat för en fredlig lösning. EU har stött de regionala initiativ som tagits för att lösa krisen. Efter eldupphöravtalet för i har EU i ett flertal uttalanden och démarcher uppmanat parterna att leva upp till sina åtaganden och uttryckt sitt fulla stöd för avtalets genomförande. EU har även antagit en gemensam ståndpunkt beträffande stöd för fredsprocessen. I detta ingår stöd till den gemensamma militära för med . har även bilateralt bidragit med 800 000 SEK. Svensk personal deltar också i FN:s observatörsmission i landet. EU har drivit tanken på en regional Stora sjökonferens för fred, säkerhet och utveckling. EU-länderna har också åtagit sig att motverka vapenflödet till och inom Stora sjöregionen. EU antog en gemensam ståndpunkt om . EU stöder den process som inletts av för återhämtning efter folkmordet och främjande av nationell försoning, återuppbyggnad och utveckling, skydd och främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. I har EU givit fortsatt finansiellt och politiskt stöd till den s.k. Arushaprocessen, där bilateralt är en av de största givarna. EU har uttryckt oro över det ökande våldet i och över tvångs- förflyttningen av ca 260 000 civila. EU har även genomfört en démarche om dödsstraffet. 33.12.4 I har EU aktivt stöttat övergången från militärt till demokratiskt styre och bidrog t.ex. med 100 valobservatörer till president- och parlamentsvalen. I denna samfinansierade EU-insats ingick 10 svenska valobservatörer. tillträdde Obasanjo som landets president, vilket formellt markerar övergången till demokrati. Som en direkt följd upphävde EU sina kvarvarande sanktioner mot . har medverkat till utarbetandet av en strategi för hur EU:s utvecklingssamarbete, som varit fruset , skall återupptas. Till en början skall begränsade kapacitetsstärkande insatser göras, bl.a i det konfliktdrabbade . I avsattes presidenten av en militärjunta fyllt av politiska och militära konflikter. Som en följd av maktövertagandet begärde EU konsultationer med landet enligt artikel 366a i . Konsultationerna syftade till att se över respekten för rättsstaten, de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Demokratiseringsprocessen har aktivt stötts av och de parlaments- och presidentsval som hölls i landet övervakades av bl.a. tio svenska valobservatörer. EG har också genomfört 366a-konsultationer med , till följd av statskuppen , och med stöd från EG har en demokratisk ordning återställts. I har EG givit stöd till den nationella dialogen och på så sätt bidragit till att en överenskommelse om en demokratisk utveckling i landet har uppnåtts mellan presidenten och oppositionen. 33.12.5 Regionalt samarbete i Dialogen mellan EU och SADC (Southern African Development Community) har fortsatt och förberedelserna för kommande minister- möte i hösten har påbörjats. Fokus har legat på den politiska dialogen, framför allt kriserna i DR och . För att öka kontrollen och förhindra olaglig handel av lätta vapen har en gemensam arbetsgrupp tillsatts. På svenskt initiativ är barns rättigheter fortsatt ett prioriterat område och ett EU SADC-seminarium om barns rättigheter kommer att äga rum . Som ett steg mot en kontinuerlig dialog mellan EU ECOWAS (Economic Community of West African States) har ett första möte planerats med regional integration och konflikt- förebyggande på dagordningen. EU har beslutat stödja ECOWAS kapacitet att övervaka och förhindra flödet av lätta vapen i regionen, vilket också gör bilateralt. 33.13 och 33.13.1 Den transatlantiska agendan och EU utgör världens två starkaste ekonomier och det transatlantiska handels- och investeringsflödet, som uppgår till 2 000 miljarder USD , är det största i världen. Handeln mellan och står för av den globala varuhandeln. Det transatlantiska samarbetet har sin grund i den mycket starka intressegemenskap som finns mellan och . Insikten om en gemensam grundsyn på områden som frihandel, demokrati och internationell säkerhet har bidragit till att intensifiera den politiska och ekonomiska dialogen mellan och EG. Den "nya transatlantiska agendan" som sjösattes i , var tänkt att skapa en ny samarbetsgrund i det läge som uppstått efter det slut. Agendan innebär ett gemensamt åtagande att stärka och söka ge mer konkret innehåll åt samarbetet inom de ekonomiska, politiska, rättsliga och kulturella områdena. Samarbetet har successivt fördjupats och breddats och innefattas i princip alla frågor av vikt från frågor inom ramen för EU:s politiska dialog med tredje länder, till ekonomiska och handelspolitiska, liksom också ett växande antal mellanstatliga och rättsliga frågor. har de mest konkreta åtgärderna genomförts på det handels- politiska området. enades EG och om att ingå ett transatlantiskt ekonomiskt partnerskap (TEP) och en gemensamt framför- handlad handlingsplan antogs. I denna åtar sig EG och bland annat att verka för att stärka det multilaterala och att genom bilaterala förhandlingar bidra till en avveckling av tekniska handels- hinder för handeln med industrivaror, tjänster, offentlig upphandling och immateriella rättigheter. Avtal om ömsesidigt erkännande av produkt- godkännande ingicks 1998 på flera områden, bland annat för läkemedel, medicinteknisk utrustning samt telekommunikationsutrustning. Ytterligare områden är föremål för förhandlingar. Arbetet med att genomföra handlingsprogrammet har fortgått, men många av de angivna målsättningarna har ännu inte kunnat uppnås. Vid toppmötet mellan och i fattades beslut om att inrätta en mekanism för tidig varning i syfte att förebygga framtida konflikter såväl på handels som på GUSP-området. Ambitionen är att söka lösa problem på ett tidigt stadium innan de riskerar att få politiskt kostsamma konsekvenser som kan äventyra det transatlantiska samarbetet. Detta nya koncept har främst börjat ta form på det handelspolitiska området och ett antal potentiella problem har identifierats. Tanken är att båda sidor skall ta sin motparts intressen i beaktande i ett tidigt skede vid utformandet av regler, lagar och policybeslut, utan att för den skull avstå från rätten att självständigt utforma de egna lagarna och besluten. Öppenhet, ökat utbyte på såväl teknisk som lagstiftande nivå, tidig identifiering av potentiella konfliktområden samt en aktiv övervakning av partnerskapets operativa organ, är exempel på de åtgärder EU och vill använda för att förebygga framtida konflikter. Den politiska dialogen har också resulterat i gemensamma åtaganden eller deklarationer gällande utvecklingen eller hanteringen av en rad frågor med när det gäller på t.ex. regionala krishärdar och den övergripande säkerhetssituationen i . Inom ramen för det transatlantiska samarbetet har även upprättats ett antal sektors- eller folk-till-folkdialoger inom olika områden. Bland dessa kan särskilt nämnas dialogerna på näringslivs- och miljöområdet samt mellan konsumentorganisationer. Näringslivsdialogen har kommit längst i sitt arbete och intar här en framträdande hållning genom sitt ordförandeskap på europeisk sida i en av undergrupperna. startade även en transatlantisk parlamentarikerdialog. De amerikanska sanktionslagarna, som syftar till att inskränka handel med , och , har varit centrala diskussions- ämnen med . EU anser att de extraterritoriella delarna av dessa lagar strider mot åtaganden inom WTO. Den amerikanska administrationen har inte lyckats förmå kongressen att genomföra den nödvändiga lagändringen och EG har därför sagt att man kanske kan komma att ånyo ta upp fallet i WTO. Toppmötet mellan och Inom ramen för nya transatlantiska agendan hålls varje halvår ett toppmöte där företräds av sin president och EU av ordförandelandets regeringschef samt av kommissionens president. Vid toppmötet sker en avstämning av hur arbetet framskridit med att genomföra den antagna handlingsplanen. Toppmötet utnyttjas också i växande utsträckning för politisk dialog och antagande av gemensamma deklarationer på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. Under de två toppmöten som hölls i och i antogs bl.a. gemensamma uttalanden om utvecklingen i , , och norra samt om den gemensamma synen på det fortsatta arbetet inom världshandels- organistionen, WTO. Vidare antogs bl.a. ett uttalande om samarbete för att bekämpa den illegala handeln med handeldvapen och lätta vapen. 33.13.2 Dialogen mellan och äger rum inom ramen för en gemensam handlingsplan och deklaration som undertecknades . Dialogen är bred och omfattar handel och ekonomi, utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, transnationella ämnen såsom miljö, migration, internationell brottslighet, kulturfrågor och vetenskapliga frågor samt främjandet av kontakter mellan det civila samhällets olika sektorer. Relationerna mellan och är traditionellt mycket goda med en betydande grad av samsyn i många frågor. Konflikten mellan och på fiskeområdet ser ut att gå mot en lösning. Sedan ratificerat om gränsöverskridande fiskbestånd och antagit författningar för att införliva avtalet i kanadensisk lagstiftning, har omfattande och segslitna diskussioner förts mellan gemenskapen och . Alltjämt råder vissa rättsliga meningsskiljaktigheter parterna emellan. I EG:s dialog med , som kallas EU Action Plan, är handelsfrågorna mest framträdande. EU har svarat positivt på kana- densiska önskemål om ett stärkande av de ekonomiska förbindelserna. har en handelspolitisk tvist aktualiserats. I likhet med drabbas även köttexport av EG:s importförbud mot hormon- behandlat kött och införde 100-procentiga retaliationstullar . Svensk vodkaexport slapp dock tullarna. Ett kanadensiskt deltagande i EG:s samarbete om satellitnavigering () är föremål för diskussion. De politiska frågorna rör främst konflikthantering och det kanadensiska begreppet "". Som exempel kan nämnas ett samarbete om att hindra spridning av lätta vapen och att involvera inom ramen för EU:s nordliga samarbete. är således en aktiv samarbetspartner inom områden som ligger väl i linje med svensk politik, inte minst mot bakgrund av plats i säkerhetsrådet . Två toppmöten på regeringschefsnivå mellan och har ägt rum ett genomfördes i och det andra i . Bonn-mötet resulterade i en ansats att samordna ländernas konkurrenslagstiftning, medan Ottawa-mötet utmynnade i ett antal gemensamma deklarationer. Parterna enades om att tillsätta en arbetsgrupp med syfte att bekämpa spridning och destabiliserande anhopningar av handeldvapen och lätta vapen; att via en särskild expertdialog identifiera samarbetsområden för EU och i norra ; samt att när det gäller e-handel och det globala informationssamhället tillsammans verka för att e-handeln utvecklas som adekvata skyddsmekanismer införs. 33.14 och Toppmötet EU och Det första toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsstater och de 33 länderna i och ägde rum i den 28 . Mötet föregicks av ett utrikes- ministermöte . Toppmötets övergripande syfte var att fördjupa och vidga relationerna mellan de två regionerna. Dagordningen omfattade tre huvudsakliga ämnesområden: politik, ekonomi och handel samt kultur och utbildning. betonade frågor om mänskliga rättigheter, jämställdhet och frihandel. I samband med toppmötet under- tecknades en politisk deklaration till vilken är fogad en handlingsplan med områden för ett gemensamt agerande mellan regionerna. Nästa toppmöte mellan och och skall hållas i under det spanska ordförandeskapet. Förhandlingarna om frihandelsavtal mellan och avslutade Europeiska kommissionen och träffade en uppgörelse om frihandelsavtal mellan och . Förhandlingarna inleddes efter att EU:s medlemsstater, EG och undertecknat ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete samt EG och ett övergångs- avtal om handel. Efter att medlemsstaterna fått tillfälle att studera avtalstext skall rådet fatta beslut om avtalet. Avsikten är att frihandelsavtalet skall träda i kraft . Avtalet omfattar varuhandel samt områden såsom tjänstehandel, investeringar, offentlig upphandling och immaterialrätt. Förhandlingar mellan EG och respektive lanserade I samband med toppmötet i fattade statscheferna beslut om att inleda frihandelsförhandlingar mellan EG och (en tullunion mellan , och som bildades ) respektive . hade varit mycket aktivt i det förberedande arbetet. Det första mötet i de nybildade associeringsråden ägde rum i . I ett första skede kommer förhandlingarna att begränsas till frågor om handelshinder som inte är tullrelaterade, medan förhandlingar om tullar och tjänstehandel inleds . EU:s gemensamma ståndpunkt om gäller fortsatt Rådet bekräftade , i de halvårsvisa utvärderingar som rådet gör, att den gemensamma ståndpunkten om unionens politik visavi fortsatt gäller. Ståndpunkten, som antogs , fastställer unionens avsikt att uppmuntra och underlätta en fredlig övergång till pluralistisk demokrati i , ökad respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt varaktig förbättring av levnadsstandarden för det kubanska folket. Ståndpunkten klargör unionens önskan att vara partner, men att EU anser att fullt samarbete med är beroende av förbättringar när det gäller mänskliga rättigheter och politisk frihet. I sina slutsatser ansåg rådet att förhållandena i inte ändrats på ett sätt som gav EU anledning att förändra sin gemensamma ståndpunkt. Rådet framhöll att EU med kraft skall fortsätta att främja sina grundläggande värderingar och underströk att resultatorienterad dialog och humanitärt bistånd är EU:s prioriteringar i förbindelserna med . EU:s ansträngningar handlar om att stödja konsolideringen av fredsprocesserna och stärkande av demokratin i de centralamerikanska länderna, politiskt och genom bistånd. Inom ramen för hölls det 11:e mötet för handelsforum mellan och i . EU bevakade aktivt återupp- byggnaden och transformeringen av efter orkanen härjningar . Flertalet medlemsstater och kommissionen var representerade vid det internationella mötet som hölls mellan biståndsgivare och representanter för de centralamerikanska regeringarna/länderna i den 25 . hade trojkan ett möte i med de centralamerikanska regeringarna. 33.15 33.15.1 ASEM-samarbetet Samarbetet mellan EU:s medlemsstater och tio länder i Öst- och , som inleddes under namnet ASEM (), fortsatte . ASEM:s syfte är att genom dialog bidra till ökad politisk samsyn och ökade handels- och investeringsflöden mellan och . Vid utrikesministermötet i invigdes officiellt ASEM:s miljöcenter i , (). har bidragit ekonomiskt till centret. lade också den s.k. Visionsgruppen fram sin rapport med förslag till samarbetets utveckling. I gruppen, som tillsattes vid ASEM:s andra toppmöte, representerades av och EG- kommissionen av . Andra ASEM-möten på ministernivå var finansministermötet i , handels- ministermötet i samt teknologiministermötet i . Som en uppföljning till Världskongressen mot kommersiellt sexuellt utnyttjande av barn som hölls i anordnade och gemensamt ett expertmöte om barns välfärd i . Mötet, som kommer att följas upp i , resulterade bl.a. i en webbsida med information om lagstiftningen i ASEM-länderna. deltog i expertmötet och har bidragit till webbsidan. Det andra seminariet i serien om mänskliga rättigheter och rättsstaten, som tillkommit på svensk franskt initiativ, ägde rum i . Nästa seminarium arrangeras i . deltog i ett expertmöte om kulturarvsfrågor i . 33.15.2 EU:s relationer till kom att präglas framförallt av konflikten mellan och om Kashmir samt statskuppen i och det inrikespolitiska läget i . Med anledning av oroligheterna på gränsen mellan och efter det att beväpnade inkräktare infiltrerat Kargilområdet gjordes ett uttalande från ordförandeskapet på EU:s vägnar. EU uppmanade till tillbakadragande av infiltratörer och anmodade de båda länderna att verka för ett slut på striderna, att respektera demarkationslinjen och att förhindra ytterligare infiltration över gränsen. För att minska spänningarna i området uppmanades och att visa största återhållsamhet samt återuppta dialogen i enlighet med tidigare åtaganden och Lahore-deklarationen. , dagen efter det militära maktövertagandet i , beklagade djupt utvecklingen och fördömde militärkuppen som avsatt en demokratiskt vald regering. Den pakistanska militären upp- manades att respektera demokratin och den parlamentariska processen samt att återgå till civilt styre. Vid Europeiska rådets möte i uttryckte unionen i en deklaration djup oro över utvecklingen i och fördömde återigen de handlingar som utförts av den pakistanska militären.