prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Om därvid förutsättningarna för antagandepoäng är uppfyllda skall antagandepoängen beräknas enligt den av två metoder som ger det för den försäkrade mest förmånliga resultatet. Den ena metoden innebär att antagandepoäng beräknas motsvara medel- talet av de två högsta poängtalen närmast före pen- sionsfallet. Den andra metoden innebär att antagandepoängen beräknas på grundval av poängförvärven under samtliga år fr.o.m. fyllda t.o.m. . Av dessa poäng beaktas sedan genomsnittet, varvid bort- ses från den hälft som har lägst poäng. Regeringens förslag innebär, som även RFV påpekat i sitt remissvar, i denna mycket speciella situation att mannens inkomster efter utgången av helt kommer att sakna betydelse för det efterlevandepensions- underlag som änkepensionen skall beräknas på grundval av. I de fall mannen har en relativt låg inkomst och senare ökar sin inkomst väsentligt, kommer det höjda inkomstläget alltså inte att påverka änke- pensionens storlek, trots att dödsfallet kanske inträffar . Även det motsatta förhållandet kan emellertid uppstå, dvs. att mannen hade en hög inkomst och denna därefter väsentligt sänkts. Sänkningen kommer då inte heller att påverka änkepensionens storlek. Med hänsyn bl.a. till att man på goda grunder kan utgå från att den nu aktuella beräk- ningsmodellen kommer att tillämpas endast i ett begränsat antal fall anser regeringen att detta är konsekvenser som kan godtas. Visserligen kan det mot det förslag till beräkningsmodell som presenterats ovan i detta avsnitt anföras kritik i det avseendet att det kan anses mindre lämpligt att framöver tillämpa tilläggspensionsregler, trots att dessa i andra sammanhang är avvecklade eller på väg att avvecklas. Å andra sidan leder regeringens förslag till att man står fast vid den breda politiska överenskommelse som träffades i samband med nuvarande övergångsbestämmelsers tillkomst. Visserligen avser de här aktuella reglerna beviljande av änkepension på grund av dödsfall efter utgången av . Dessa regler måste dock, som änkepensioneringen i sin helhet, ändå ses som övergångsbestämmelser. Genom regeringens förslag kommer änkepensionsreglerna att tillämpas enligt sitt syfte och ge i förhållande till dagens bestämmelser i huvudsak samma utfall för de efterlevande kvinnorna. Dessutom har detta förslag administrativa fördelar, framför allt på så sätt att samma regelsystem används både i de fall änkepension beviljats och i de fall beviljande sker på grund av dödsfall fr.o.m. detta år. Kvinnor födda eller senare Som framgått ovan är det enligt nuvarande regler endast den avlidne mannens intjänade ATP-poäng t.o.m. som ligger till grund för beräkningen av tilläggspension i form av änkepension vid beviljande av änkepension till kvinnor födda eller senare på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av . Regeringen anser inte att det finns skäl att för denna kategori kvinnor förändra förutsättningarna för beräkning av änkepensionen vid beviljande av änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av . Regeringen föreslår därför att änkepension som beviljas på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av skall beräknas på samma sätt som enligt nu- varande bestämmelser om tilläggspension i form av änkepension. För att kvinnor tillhörande denna grupp skall ha rätt till änkepension skall, lik- som gäller för rätt till tilläggspension i form av änkepension enligt nuvarande bestämmelser, krävas att den avlidne tillgodoräknats pen- sionspoäng för tilläggspension under . Ersättningsnivå Eftersom regeringen, för beräkningen av änkepension, föreslår ett under- lag som är identiskt med det underlag som ligger till grund för beräk- ningen av tilläggspension i form av änkepension , behöver några justeringar inte göras av de ersättningsnivåer som gäller . Således föreslår regeringen att änkepension, liksom enligt nuvarande bestämmel- ser om tilläggspension i form av änkepension, skall utgöra eller, om den avlidne efterlämnar barn som är berättigat till barnpension efter honom, av den avlidne mannens på visst sätt beräknade egen- pension från tilläggspensioneringen. 11.3.4 Rätten till och beräkning av änkepension för tid efter det att änkan har fyllt eller börjat uppbära ålderspension Regeringens förslag: Änkepension skall även utges sedan kvinnan har fyllt och oberoende av om ålderspension utges vid denna tid- punkt eller om sådan pension utgetts . Både samord- nings- och garantiregeln enligt nuvarande övergångsbestämmelser till lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall få sin motsvarig- het i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. För de änkor som är födda eller tidigare och som beviljats änkepension skall samordningen ske mellan kvinnans änkepension och kvinnans egen inkomstgrundade ålderspension. Kvinnans ålderspension skall vid tillämpningen av samordnings- och garantiregeln utgöras av inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension beräknad enligt 6 kap. 2 § 1 lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension (LIP). Garantiregeln, som liksom enligt nuvarande bestämmelser endast skall tillämpas för kvinnor som är födda något av åren 1930 1944, skall tillämpas på den avlidne man- nens och änkans respektive ålderspensioner beräknade enligt de tidigare reglerna för tilläggspension. Samma procentsatser för garanti- regeln som gäller skall därvid tillämpas. För kvinnor födda eller senare skall samordningen ske mellan kvinnans egen faktiska ålderspension och änkepension baserad på den avlidne mannens ATP-poäng t.o.m. med tillägg av en ATP-poäng och beräknad i relevanta 30-delar. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: allmänna försäkringskassa har påpekat att de föreslagna beräkningarna, vilka innebär att två olika fiktiva beräkningar måste göras för att få fram ett underlag för samordning och beräkning av änkepension , kommer att vara svåra att för- stå och förklara för den enskilde. Skälen för regeringens förslag: Tilläggspension i form av änkepen- sion utges efter det att kvinnan fyllt . Detta innebär att kvinnan kan uppbära såväl änkepension som ålderspension från tilläggspensioner- ingen. Det saknar betydelse om kvinnan gjort ett s.k. tidigt uttag av ålderspension eller om uttag av ålderspension sker först efter det att kvinnan fyllt . Folkpension i form av änkepension, och även om- ställningspension eller särskild efterlevandepension från såväl folk- som tilläggspensioneringen, utges dock längst till dess att den efterlevande börjar uppbära ålderspension och som längst till dess att den efterlevande fyller . Regeringen har, som tidigare framgått, föreslagit att mot- svarande regler skall gälla för omställningspension och för de förmåner som ersätter folkpensioneringen i ett anpassat efterlevandepensionssy- stem. Den principiella utgångspunkten för denna reglering är att ålders- pension utgör ett fullgott skydd för den efterlevande. Motsvarande skulle kunna gälla även för änkepension. Emellertid är det regeringens uppfatt- ning att bestämmelserna om änkepension i huvudsak skall ändras endast i den mån det är erforderligt för att anpassa dessa bestämmelser till det reformerade ålderspensionssystemet. Regeringen föreslår därför att dagens bestämmelser om utbetalning av tilläggspension i form av änke- pension skall gälla i ett anpassat efterlevandepensionssystem även sedan kvinnan börjat uppbära ålderspension eller fyllt . Enligt de övergångsbestämmelser, som beskrivits i avsnitt 4.4, som gäller för de fall änkepension beviljats , skall det för kvinnor födda eller senare emellertid ske en samordning mellan änkans egen inkomstgrundade ålderspension och den av henne uppburna änke- pensionen från tilläggspensioneringen efter det att hon uppnått eller börjat uppbära ålderspension. Samordningen skall således ske senast när änkan uppnått oavsett om hon då tar ut ålderspension eller inte. Samordningen innebär i korthet att änkan får behålla endast den del av änkepensionen som överstiger hennes ålderspension. Vidare finns en garantiregel för kvinnor födda något av åren 1930 1944. Denna regel innebär att kvinnan, oavsett vad samord- ningsregeln ger för resultat, har rätt att behålla en viss andel av hennes egen och mannens sammanlagda inkomstgrundade ålderspension. Såväl samordnings- som garantiregeln var viktiga komponenter vid den politiska överenskommelse som låg bakom beslutet om övergångsbe- stämmelser vid reformeringen av efterlevandepensioneringen . Med tillämpning av garantiregeln tillförsäkras, som framgått, äldre änkor en viss andel av den sammanlagda inkomstgrunda- de ålderspensionen som skulle ha utbetalats till makarna om dödsfallet inte inträffat. Regeringen finner inte skäl att ändra dessa bestämmelser, vilket skulle kunna få till följd att för kvinnor som vid ikraftträdandet uppbär änkepension skulle den sammanlagda pensionen minska jämfört med nuvarande bestämmelser. Regeringen föreslår därför att både sam- ordnings- och garantiregeln skall finnas kvar i ett anpassat efterlevande- pensionssystem. Fråga är emellertid hur samordnings- och garantiregeln skall harmoni- seras med det reformerade ålderspensionssystemet så att utfallet för änkorna blir i stort sett detsamma som enligt nuvarande bestämmelser. Regeringen har, som tidigare framgått, föreslagit att änkepension allt- jämt skall beräknas på den avlidnes intjänade och i förekommande fall antagna pensionspoäng. Detta förhållande innebär att det för frågan om samordning, liksom vid tillämpningen av garantiregeln, är nödvändigt att beträffande kvinnans egen ålderspension ha ett underlag som är jämför- bart med underlaget för beräkningen av änkepensionen. För kvinnor födda eller tidigare uppkommer härvidlag i princip inga problem. Dessa kvinnor kommer även att erhålla sin inkomstgrundade ålderspension i form av tilläggspension. Dock kommer till denna tilläggspension att läggas ett tillägg motsvarande folkpensionens grundbelopp, eller av det första prisbasbeloppets inkomster, i aktuella 30-delar. För kvinnor som är födda eller senare och som kan få hela eller viss del av sin inkomstgrundade ålderspension i form av reformerad ålderspension måste emellertid andra överväganden göras. Det är enligt regeringens uppfattning uteslutet att vid tillämpningen av samordnings- och garantireglerna utgå från änkepensionen respektive mannens ålderspension, som baseras på den avlidne mannens intjänade ATP-poäng, vilka i sin tur grundar sig enbart på inkomster överstigande ett prisbasbelopp, och sedan jämföra dessa med änkans egen ålderspen- sion, vilken kan vara beräknad från den första intjänade kronans in- komster. En sådan tillämpning skulle leda till ett alltför oförmånligt re- sultat för ett stort antal änkor. För att komma till rätta med detta problem skulle ett alternativ kunna vara att vid sammanläggningen till mannens tilläggspensionsunderlag lägga en ATP-poäng som kompensation för det första prisbasbeloppets inkomster. Med en sådan konstruktionen skulle emellertid kvinnan bli ofördelaktigare behandlad i de fall hon tillhör mellangenerationen än i de fall hon är att hänföra till den äldre eller till den yngre generationen. An- ledningen härtill är att till den inkomstgrundade ålderspensionen i form av tilläggspension som kvinnan uppbär görs ett tillägg om av pris- basbeloppet (det s.k. folkpensionstillägget) som en kompensation för den tidigare folkpensionsdelen. Eftersom detta är en betydligt högre ersätt- ningssnivå än vad tilläggspensionen i sig utgör (av prisbasbeloppet) skulle detta medföra att kvinnan skulle få ett lägre utfall enligt garanti- regeln. För att komma ifrån sådana konsekvenser som de berörda skulle det krävas särreglering i de fall kvinnan tillhör mellangenerationen. Detta gäller såväl änkepensioner som beviljats på grund av dödsfall som in- träffat som änkepensioner som beviljas på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av . Detta skulle i sin tur medföra administrativt merarbete och komplikationer vid tillämpningen av redan komplicerade bestämmelser. Av dessa skäl har regeringen stannat för att inte föreslå en lösning som innebär att kvinnans faktiska ålderspension, i vissa fall i kombination med ett tillägg med en ATP-poäng till mannens tilläggspensionsunderlag, används vid tillämpningen av samordnings- och garantireglerna. Regeringen föreslår i stället att beräkningsunderlaget för samtliga änkor i huvudsak skall baseras på de tidigare tilläggspensionsreglerna, dvs. beräkningsunderlaget skall inte omfatta tillägget om av pris- basbeloppet enligt LIP. Ett beräkningsunderlag konstruerat utifrån dessa regler ger änkan ett rimligt och med dagens regler överensstämmande utfall vid tillämpningen av övergångsbestämmelserna. Dessutom kommer övergångsbestämmelserna att tillämpas enligt sitt ursprungliga syfte. Enligt regeringens förslag skall varken den garantipension till änke- pension som regeringen föreslår i avsnitt 11.4.1 eller det tillägg till änke- pensionen, dvs. 90-procentstillägget, som regeringen föreslår i avsnitt 11.3.5 utges efter det att kvinnan fyllt . Änkepensionen kommer därefter liksom att bestå endast av en inkomstrelaterad del beräknad på mannens intjänade och i förekommande fall antagna ATP- poäng. Denna änkepension skall sedan jämföras med kvinnans egen ålderspension beräknad enligt tidigare bestämmelser om tilläggspension. Är den sistnämnda pensionen till sitt belopp högre än änkepensionen skall någon änkepension inte utbetalas efter det att kvinnan fyllt eller börjat uppbära egen ålderspension. Är däremot änke- pensionen högre än den beräknade ålderspensionen skall mellan- skillnaden betalas ut som änkepension. I detta sammanhang bör påpekas att för det fall kvinnan gör uttag av ålderspension skall det i avsnitt 11.3.5 behandlade 90-procentstillägget inte ingå i änke- pensionen vid samordningen. Även i dessa fall skall således änkepension beräknad på den avlidne mannens intjänade och antagna pensionspoäng jämföras med kvinnans ålderspension beräknad enligt tidigare be- stämmelser om tilläggspension. Vidare skall vid garantiregelns tillämpning mannens respektive kvin- nans ålderspensioner, baserade på intjänade eller antagna ATP-poäng, läggas samman. Av detta totalbelopp skall sedan kvinnan garanteras en viss andel, på samma sätt som enligt dagens bestämmelser. Frågan är då hur det skall vara möjligt att ta fram uppgifter om kvin- nans ATP-poäng efter utgången av . I de fall kvinnan tillhör den äldre generationen eller mellangenerationen, dvs. är född eller tidigare, möter en sådan beräkningsmodell inte något större hinder, efter- som uppgifter om hennes ATP-poäng finns bevarade i befintliga register. Dessa poäng ligger till grund för beräkningen av hela eller delar av kvin- nans egen ålderspension. Kvinnans ATP-poäng kan således användas vid den samordning som skall ske mellan hennes egen inkomstgrundade ålderspension och änkepension baserad på den avlidne mannens ATP- poäng. I dessa sammanhang skall till kvinnans inkomstgrundade ålders- pension inte ingå något folkpensionstillägg till den framräknade ålders- pensionen. I det nu berörda fallet skall änkans inkomstgrundade ålders- pension, baserad endast på hennes beräknade inkomstgrundade ålders- pension i form av tilläggspension, samordnas med hennes änkepension som i sin tur beräknats på den avlidne mannens ATP-poäng. I båda fallen skall enligt regeringens förslag bortses från det första prisbasbeloppets inkomster. På samma sätt kan mannens och kvinnans samlade ålderspensioner i form av tilläggspension utan beaktande av folkpen- sionstillägget användas vid tillämpningen av garantiregeln, som gäller för kvinnor födda 1944 och som beviljats änkepension . Tillhör änkan mellangenerationen beaktas hennes ATP- poäng fullt ut, dvs. det görs en beräkning grundad på antagandet att hon skulle ha fått sin ålderspension beräknad helt på grundval av dessa. Har kvinnan börjat uppbära änkepension och dessutom tagit ut egen ålderspension eller fyllt är samordningen och tillämp- ningen av garantiregeln redan utförd utifrån mannens och kvinnans sam- lade tilläggspension i form av ålderspension. Däremot uppstår vissa svårigheter i de fall kvinnan tillhör den yngre generationen, dvs. är född eller . För dessa kvinnor regist- reras inte ATP-poäng för tid efter utgången av . Kvinnans egen ålderspension kommer att fullt ut utgöras av reformerad ålderspension och därigenom vara beräknad från den första intjänade kronan till skill- nad från den beräknade ålders- eller förtidspension för den avlidne man- nen som hennes tilläggspension i form av änkepension är beräknad uti- från. Som vi nämnt ovan skulle en tillämpning av samordningsregeln utifrån änkepensionen och kvinnans faktiska ålderspension i dessa fall innebära att dessa kvinnor mera sällan skulle kunna få behålla något av änkepensionen. Det skulle alltså för dessa bli ett sämre utfall än vad som blir fallet med nuvarande regler. Å andra sidan bör det framhållas att det även med dagens regler är relativt ovanligt att denna kategori kvinnor får behålla något av änkepensionen efter det att de fyllt , eftersom änke- pensionen för dem är beräknad endast på mannens intjänade ATP-poäng t.o.m. . Trots detta föreslår regeringen att det i dessa situationer skall göras en omräkning av underlaget för beräkningen av änkepensionen, för att komma till rätta med de olikheter som uppstår om man skulle jämföra änkepensionen, baserad på mannens inkomster över ett prisbasbelopp, med kvinnans ålderspension, beräknad från första kronan. Denna omräk- ning skall ske genom att det görs ett tillägg med en ATP-poäng till man- nens ATP-poäng, dock i relevanta 30-delar med hänsyn till det antal år som mannen tjänat in ATP-poäng t.o.m. . På detta sätt skapar man två underlag som vid tillämpningen av samordningsregeln båda baserar sig på inkomster från första kronan. Någon garantiregel blir i dessa situa- tioner inte aktuell att tillämpa, eftersom kvinnan är född . Även om de föreslagna beräkningskonstruktionerna, som allmänna försäkringskassa påpekat, för den enskilde i vissa delar kan vara svårförståliga har de övervägande fördelar jämfört med andra alter- nativ. Konstruktionerna ger i huvudsak ett utfall som överensstämmer med vad en tillämpning av dagens övergångsbestämmelser ger. Dessutom medför konstruktionerna en anpassning av reglerna till det reformerade ålderspensionssystemet som ur administrativ synvinkel är att föredra. Beträffande de kvinnor som erhållit änkepension och kvinnor som är födda eller tidigare föreslår regeringen ingen förändring i förhållande till dagens regler, dvs. någon samordning mellan änkepension och egen ålderspension skall inte ske för dessa kvinnor. 11.3.5 Tillägg till änkepension Regeringens förslag: Till en kvinna som inte har fyllt och som har rätt till änkepension skall till sådan pension utges ett tillägg om ett belopp motsvarande folkpensionens grundbelopp om av pris- basbeloppet (90-procentstillägg). För rätt till tillägget skall dessutom krävas att änkan uppfyller kraven för rätt till garantipension till änke- pension enligt föreslagna regler. Uttag av ålderspension som sker skall inte på- verka rätten till tillägget. Tillägget skall vara beroende av den avlidnes antal år med tillgodo- räknade pensionspoäng för tilläggspension. För rätt till oavkortat tillägg skall den avlidne ha tillgodoräknats med intjänade eller antagna pensionspoäng för tilläggspension. Vidare skall för rätt till tillägget krävas att den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension under . Beräkningen av antal år med in- tjänade eller antagna pensionspoäng skall ske enligt samma regler som skall gälla för övrig änkepension. För rätt till oavkortat tillägg skall, såvida rätten till änkepension inte grundar sig på sammanboende med barn , vidare krävas att kvinnan vid dödsfallet hade fyllt . Om så inte är fallet skall den nuvarande bestämmelsen om 15-delsberäkning av folkpension i form av änkepension tillämpas. En kvinna som är född eller tidigare som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall eller en änka född eller senare som beviljats änkepension på grund av dödsfall skall alltid vara berättigad till så stor andel av tillägget som hon skulle haft rätt till i form av folkpension om nuvarande regler i 5 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) alltjämt hade tillämpats. För kvinnor födda eller senare som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall skall tillägget 30-delsberäknas med hänsyn till den avlidne mannens antal år med tillgodoräknade ATP-poäng t.o.m. . Regeringens bedömning: 90-procentstillägg som beräknas med hänsyn till den avlidnes antal år med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension skall liksom övrig änkepension utges oavsett var änkan är bosatt. 90-procentstillägg som efter ikraftträdandet beräknas med hänsyn till den avlidnes bosättningstid i enligt bestämmelserna i 5 kap. AFL i deras lydelse före skall betalas ut till änkan endast om hon är bosatt i . Utbetalning av ett sålunda beräknat 90-procentstillägg vid utlands- vistelse och handläggningen av ärenden om sådan pensionsförmån skall ske enligt bestämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799) (SofL). Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslog dock inte att bestäm- melserna i SofL skulle tillämpas såvitt avser bosättningsbaserat 90- procentstillägg. Remissinstanserna: anser att det med hänsyn till likformigheten mellan det reformerade ålderspensions- systemet och efterlevandepensionssystemet så skall 90-procentstillägget utgöras av av prisbasbeloppet i stället för . an- ser vidare att 65-årsgränsen i förmånssystemet skall slopas och ersättas med annat kriterium för ändrade förhållanden, t.ex. tidpunkten från vilken ålderspension utgår. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som framgått i avsnitt 6 är en följd av regeringens förslag och bedömning bl.a. att bestämmelserna om folkpension och reglerna om pensionstillskott måste upphävas vid ikraftträdandet av det anpassade efterlevandepensions- systemet. Till följd härav skall bl.a. änkepensionen beskattas enligt samma regler som gäller för inkomster av arbete, vilket innebär att möj- ligheten till särskilt grundavdrag för pensionärer kommer att försvinna fr.o.m. . Det nu anförda innebär således att folk- pensionsbestämmelserna kommer att avskaffas såväl för de kvinnor som redan uppbär änkepension som för de kvinnor som kommer att beviljas änkepension. Enligt nuvarande regler utges änkepension från folkpensioneringen så länge änkan inte har fyllt . Fr.o.m. den månad änkan fyller eller tar ut ålderspension ersätts folkpensionen i form av änkepension med ålderspension som i vart fall t.o.m. betalas ut i form av folkpension. De nuvarande reglerna om folkpension har två delvis olika funktioner. Folkpensionens ena funktion är att utgöra en ersättning för det första prisbasbeloppets inkomster, för vilka tilläggspension inte tillgodoräknas. Den andra funktionen är att den bosättningsbaserade folkpensionen till- sammans med pensionstillskottet och SGA ger ett grundläggande skydd för änkor i situationer där mannen tjänat in endast låg eller ingen tilläggspension. Mot bakgrund av vad som ovan anförts har regeringen övervägt olika alternativ för att finna nya regler som kan ersätta folkpensionen inom änkepensioneringen. Vid dessa överväganden har utgångspunkten varit att i görligaste mån föra över de regler som gäller till den av rege- ringen nu föreslagna lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn och därvid i huvudsak endast vidta förändringar av regelverket som är föranledda av anpassningen till det reformerade ålderspensions- systemet. En annan utgångspunkt har varit att de nya reglerna som skall ersätta folkpensioneringen i huvudsak skall ge samma nettoutfall som enligt nuvarande regler. Regeringen tar först ställning till hur första prisbasbeloppets inkomster skall kompenseras i ett anpassat änkepensionssystem.