prop · GN031D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns tecken på en förestående konjunkturförstärkning i och tillväxten i väntas bli fortsatt god trots att den dämpas något framöver. I förutses konjunkturen stärkas och då leda till stigande efterfrågan på insatsvaror och ett ökat investeringsbehov. I takt med att den internationella industrikonjunkturen förbättras väntas även efterfrågans sammansättning bli mer fördelaktig för den svenska exportindustrins vidkommande och en bredare uppgång i exporttillväxten kan därmed komma till stånd. Bilden av en påtaglig förstärkning av den tidigare svaga orderingången inom stora delar av insats- och investeringsvaruindustrin samt en fortsatt stark efterfrågan inom de framgångsrika branscherna bekräftas i SCB:s orderstatistik t.o.m. juni och industribarometer för . De svenska exportföretagen bedöms ha goda möjligheter att sätta konkurrenskraftiga priser . Under ett flertal år har produktivitetens gynnsamma utveckling kunnat kompensera lönekostnadsökningar och vinst- marginalerna har därmed legat på relativt höga nivåer. Företagens prisbeteende tyder på att de är beredda att utnyttja den relativt svaga kronan till att ta marknadsandelar. bedöms därmed exportindustrin sänka priserna på bearbetade varor i utländsk valuta mer än konkurrenterna. Den påbörjade förstärkningen av den internationella efterfrågan har inneburit att priserna börjat vända uppåt på världsmarknaden. Svenska exportöret väntas dock sänka priserna i svensk valuta till följd av att kronan förväntas stärkas framöver. De väntas emellertid inte helt kunna kompensera apprecieringen, vilket leder till att relativpriserna för svenska exportvaror stiger. Kvardröjande effekter av fallande relativpriser samt en i övrigt gynnsam konkurrenssituation leder till att den prisrelaterade försämringen av konkurrenskraften främst får genomslag i ett medelsiktigt perspektiv. Sammantaget bedöms exportindustrin därmed kunna ta marknadsandelar under både 1999 och 2000 tack vare en fortsatt stark efterfrågan på vissa mindre konjunkturkänsliga varor, ökad internationell investeringsaktivitet under konjunkturförstärkningen i , samt ett lågt relativprisläge. Svensk varuexport beräknas därmed stiga och . I ett medelfristigt perspektiv väntas konkurrenskraften försämras till följd av en förväntad kronförstärkning. Varuexporten beräknas därmed stiga med , vilket är något lägre än den prognostiserade världsmarknadstillväxten. Diagram 4.2 Export av bearbetade varor Procentuell volymförändring 4.2 Varuimporten Varuimporten ökade med och med , mätt som årsgenomsnitt. Den höga importtillväxten beror till stor del på att exporten och maskininvesteringarna, vilka båda har ett högt importinnehåll, ökade kraftigt. Även hushållens konsumtion av varaktiga varor steg och bidrog till den höga tillväxten av varuimporten. med en relativt kraftig importökning har den svenska varuimporten mattats av under början av innevarande år. Detta har skett trots en stark exporttillväxt. Den svaga utvecklingen av importen kan förklaras av en lageravveckling inom handeln och industrin samt att den svenska varuexporten har dominerats av varor med lågt importinnehåll. Dessutom innebar de erbjudanden om personaldatorer som företag, tack vare särskilda skatteregler, kan erbjuda sina anställda, en kraftig importökning av datorer . har importen av personaldatorer däremot minskat betydligt. föll de internationella priserna som den svenska kronan försvagades kraftigt. Sammantaget förde detta med sig att importpriserna på varor steg. har den svenska kronan apprecierat, vilket inneburit att importpriserna på varor exklusive energirelaterade produkter sjunkit, trots att de internationella priserna börjat stiga. Framöver förväntas kronan förstärkas ytterligare och det bidrar till svagt sjunkande importpriser på varor framöver även om en internationell prisuppgång förväntas. och förutspås efterfrågans sammansättning delvis skifta mot varor med ett högre importinnehåll, när såväl export som maskininvesteringar ökar i god takt. Även en viss lageruppbyggnad förutses. Den låga importtillväxten av varor förväntas återgå till en utveckling mer i linje med hur export, investeringar och hushållens konsumtionsutgifter utvecklas framöver. Sammantaget innebär detta att importtillväxten tilltar framöver. Importen av varor beräknas stiga och . Åren antas importen utvecklas enligt historiska samband, vilket innebär att importen av varor ökar något snabbare än den importviktade efterfrågan. Den totala varuimporten växer då i ungefär samma takt som varuexporten, dvs. 4.3 Tjänstehandeln I likhet med väntas utrikeshandeln med tjänster ge ett negativt bidrag till BNP-tillväxten . Enligt nationalräkenskaperna för ökade tjänsteexporten med jämfört med . Tjänsteimporten ökade med . Både exporten och importen av tjänster har således vuxit i långsammare takt jämfört med då de ökade respektive . Hushållens starka reala disponibelinkomstökningar bedöms bidra till ökade utgifter i samband med utlandsresor. Eftersom utländsk turism i förväntas öka i mindre utsträckning, försämras resevalutanettot . Försämringen av resevalutanettot har emellertid varit mindre dramatisk än och framöver bedöms den förväntade kronförstärkningen bidra till att begränsa ökningarna i underskottet. Handeln med s.k. övriga tjänster, som bl.a. innefattar uppdrags- och försäkringstjänster, har visat större underskott än . Det är främst importen av juridiska tjänster, bokföring och marknadsföring som ökat under inledningen av året. Handeln med datatjänster har också ökat och visar ett något större underskott. Försämringen av tjänstenettot mildras något av att den svaga varuimporten medfört minskad import av vissa tjänster som uppstår i samband med varuhandeln, t.ex. varuprovisioner. Även under resten av prognosperioden väntas den totala importen av näringslivsrelaterade tjänster stiga snabbare än exporten av dessa tjänster. Sammantaget väntas exporten av tjänster öka och , medan importen ökar respektive . 4.4 Bytesbalansen Bytesbalansen beräknas uppvisa överskott motsvarande av BNP , vilket till stor del förklaras av handelsbalansens förväntade utveckling. Varuhandelns överskott har överstigit av BNP . beräknas handelsbalansens överskott stiga ytterligare till följd av importens svaga utveckling och den relativt starka exporttillväxten. Framöver tar varuimporten fart igen. Handelsbalansens överskott bedöms ändå stiga ytterligare , eftersom exporten ökar från ett högre utgångsvärde och importpriserna förutses falla mer än exportpriserna. Tjänstebalansen väntas däremot visa successivt större underskott till följd av att tjänsteimporten stiger snabbare än tjänsteexporten, enligt diskussionen om tjänstehandeln i avsnitt 4.3. Diagram 4.3 Utvecklingen av vissa poster i bytesbalansen Procent av BNP I samband med konjunkturförstärkningen bedöms räntorna stiga både i och utomlands. Därmed förutses räntenettot visa större underskott under prognosåren än , eftersom har en nettoskuld till utlandet. Den relativt svaga kronan medför också högre nettobetalningar . dämpar en förutsedd appreciering effekten av de stigande räntorna. Avkastningen på svenska direktinvesteringar i utlandet har varit större än avkastningen på utländska tillgångar i . Överskottet bedöms emellertid minska påtagligt . Trots att det förbättras något under den globala återhämtningen förblir det på en väsentligt lägre nivå än 1998. Bakom nivåskiftet ligger den senaste tidens fusioner och försäljningar av svenska företag till utlandet. Affärerna medför att de tidigare svenska företagens vinster hädanefter bokförs som utländskt finansiellt sparande i betalningsbalansstatistiken. Detta belastar bytesbalansen. Särskilt stor blir effekten av fusionen mellan , som har höga vinster. Bytesbalansen stärks något av att nettoavkastningen på portföljaktier ökar eftersom svenskar i högre grad kommer att erhålla utdelning från utländska bolag framöver. Totalt blir effekten på bytesbalansen entydigt negativ. uppkommer en motsvarande förbättring av posten direkta investeringar i den finansiella balansen (se tabell 3.1). Hänsyn har inte tagits till de effekter på bytesbalansen eller den finansiella balansen som kan uppkomma till följd av förändrade strategier hänförliga till utländskt ägande. Utöver de ovan nämnda positiva effekterna på aktieavkastningen förbättras också nettoavkastningen på portföljaktier framöver av att svenskar tenderar att köpa utländska aktier i större utsträckning än vad utlänningar köper aktier i . Att såväl det svenska ägandet av utländska aktier som det utländska ägandet av svenska aktier ökat kan bl.a. ses som en följd av ökande internationell integration och avreglerade kapitalmarknader. Tabell 4.3 Bytesbalansen Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Handelsbalans 139,9 146,0 157,0 169,5 183,3 Varuexport 676,6 699,7 747,0 Varuimport 536,7 553,7 590,0 Tjänstebalans 30,3 36,1 42,9 44,1 46,8 Transporter 4,6 4,5 4,5 Resevaluta 28,1 30,8 33,0 Övriga tjänster 6,9 9,8 14,4 Löner 2,5 2,6 2,8 3,0 3,0 Avkastning på kapital Räntor 65,5 66,5 65,9 Aktier 5,9 0,6 0,0 29,2 Bytesbalans 36,4 27,1 34,1 51,4 67,4 Kapital- transfereringar 0,0 Finansiellt sparande1, procent av BNP 3,0 Anm: Bytesbalansen är enligt definition. 1 Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansens och kapitaltransfereringarnas sammantagna saldo. De löpande transfereringarna domineras av nettobetalningar till EU och bistånd till utvecklingsländer. Under förutsättning att EU:s tilläggsbudget antas kommer den valutakurskorrigering av avgiften , som skulle ha ägt rum , att tidigareläggas till . Därmed blir avgiften lägre än vad som väntades i vårpropositionen. En ytterligare anpassning till EU:s redovisningsprinciper för den bruttonationalinkomst som ligger till grund för EU-avgiften beräknas preliminärt innebära att avgiften blir ca högre framöver. Dessutom tillkommer då en retroaktiv betalning avseende utfallskorrigering om ca görs . utbetalade bistånd till utvecklingsländer beräknas också bli något högre än . Sammantaget bedöms nettot av de löpande transfereringarna visa lägre underskott 1999 än . Därefter stiger underskottet successivt . Det finansiella sparandet, som utgörs av bytesbalansens saldo samt nettot av kapitaltransfereringarna, beräknas bli lägre än bytesbalansens överskott. En bidragande orsak till detta är att i samband med fusionen med gjort en FOU-relaterad betalning på flera miljarder till ett annat företag som kompensation för ett tidigare avtal. bedöms det finansiella sparandet stiga som andel av BNP. Bland annat bidrar det uppsatta målet på överskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel till ett fortsatt positivt finansiellt sparande. 5 Näringslivets produktion Produktionen i näringslivet har ökat kraftigt trots en viss avmattning inom industrin. Den privata tjänstesektorn växte som sysselsättningen steg markant. Den starka investeringskonjunkturen samt uppgången i hushållens konsumtion förväntas innebära att de flesta delsektorer inom tjänstesektorn växer i god takt . Omställningsarbetet till följd av bidrar till den mycket starka produktionsutvecklingen för företagstjänster. Expansionen inom den privata tjänstesektorn väntas fortsätta även , om än i långsammare takt. Såväl den privata som offentliga konsumtionsefterfrågan mattas något som investeringsutvecklingen dämpas. Till viss del bedöms en mer markant produktionsökning i den privata tjänstesektorn begränsas av vissa utbudsrestriktioner. Det gäller bland annat uppdragsverksamhet där bristsituationer redan har uppstått. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Procentuell volymförändring 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Jordbruk, fiske och skogsbruk Industri 4,9 4,0 3,5 4,5 2,9 2,4 El, gas, värme och vattenverk Byggnadsindustri 5,5 3,3 4,6 5,5 Näringslivets tjänster 3,0 2,6 4,6 2,9 Summa näringsliv 3,2 2,9 4,0 3,3 2,5 2,2 Källor: och Industrikonjunkturen var relativt svag till följd av en avmattning på några av största marknader samt ett inhemskt lageromslag. En tilltagande europeisk tillväxt samt en starkare efterfrågan på traditionellt viktiga svenska exportvaror medför en relativt kraftig konjunkturuppgång i industrin framöver. Byggkonjunkturen förutses vara stark under hela prognosperioden. En gradvis återhämtning av framför allt bostadsbyggandet men också den snabba expansionen inom näringslivet bidrar till en mycket kraftig produktionsökning. Begynnande flaskhalsar inom byggsektorn begränsar emellertid uppgången . förutses produktionstillväxten i näringslivet avta då fullt resursutnyttjande nås. Industriproduktionen beräknas öka något snabbare än genomsnittet i näringslivet till följd av den relativt snabba produktivitetsutvecklingen. 5.1 Industrin Trots den negativa inverkan av Asienkrisen steg industriproduktionen , mätt som årsgenomsnitt, . Den svaga utvecklingen i såväl som på några av viktigaste exportmarknader i resulterade dock i en betydande avmattning i industrikonjunkturen under loppet av 1998. stagnerade produktionen och priserna föll kraftigt. Det svaga efterfrågeläget gav dessutom upphov till en ofrivillig lageruppbyggnad inom stora delar av industrisektorn. Därigenom försvagades produktionsutsikterna ytterligare. innevarande år har lagren reducerats, vilket har medfört en dämpad produktionsutveckling. Den totala industriproduktionen har ändå ökat mer än tidigare förväntat, vilket till stor del förklaras av kraftiga exportökningar i några få kunskapsintensiva branscher som teleprodukt- och läkemedelssektorerna. Däremot har de traditionellt konjunkturkänsliga sektorerna inom bas- och verkstadsindustrin utvecklats svagt (se kapital 4 diagram 4.2). Produktionen i maskinindustrin har exempelvis fallit kraftigt. har industristrukturen successivt förskjutits mot en allt större del kunskapsintensiv produktion där efterfrågeutvecklingen är mycket stark. De strukturella förändringarna kan således vara förklaringen till varför industrin nu uppvisar ett mindre cykliskt beteende än i andra jämförbara konjunkturfaser. En annan förklaring är det mycket fördelaktiga konkurrensläget. blev signalerna om en nära förestående konjunkturuppgång tydliga. Enligt senaste kvartalsbarometer steg orderingången markant på såväl export- som hemmamarknaden som producentpriserna stabiliserades. Återhämtningen sammanhänger sannolikt med en förstärkning av det europeiska konjunkturläget samt en begynnande återhämtning i de tidigare krisdrabbade ekonomierna i . Genom att lagernivåerna nu har justerats ned möts också den tilltagande efterfrågan av produktionsökningar framöver. Produktionen förväntas stiga gradvis bland de delar av verkstads- och basindustrin som har haft en svag utveckling som de tidigare expansiva sektorerna fortsätter att växa i god takt. Sammantaget bedöms industriproduktionen öka . Kapacitetsutnyttjandet steg men låg ändå kvar på en låg nivå. förväntas emellertid den relativt snabba produktionsökningen leda till ett resursutnyttjande som ställer krav på större investeringsvolymer så att flaskhalsar kan undvikas. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring 1997 1998 1999 2000 Industriproduktion 4,9 4,0 3,5 4,5 Lönekostnad 4,8 3,9 2,8 2,9 Produktivitet 6,1 1,8 2,1 3,5 Enhetsarbetskostnad (ULC) 1,2 2,1 0,7 0,6 14 ULC 1,1 0,7 0,9 0,6 14 ULC, 3,1 2,1 2,0 Relativ ULC, 1,0 1,4 1,4 Källor: , och förutses den starkare internationella tillväxten tillsammans med en mer gynnsam sammansättning av efterfrågan medföra att industriproduktionen växer . Den ekonomiska aktiviteten stärks på den för viktiga EU-marknaden som investeringsaktiviteten tilltar, vilket traditionellt gynnar den svenska verkstadsindustrin. Basindustrin har präglats av en global överkapacitet som delvis beror på recessionen i . Den förväntade återhämtningen i denna region och i medför dock en bättre balans mellan utbud och efterfrågan vilket leder till en betydande konjunkturförbättring också i denna sektor. Expansionen av de inhemska industriinvesteringarna bidrar också till den fördelaktiga produktionsutvecklingen inom industrin . Produktionsökningen förutses leda till ett relativt högt kapacitetsutnyttjande, vilket stimulerar till en fortsatt kapacitetsutbyggnad. Produktivitetstillväxten väntas öka till , vilket är normalt i en konjunkturuppgång då resursutnyttjandet stiger. Sammansättningseffekter kan också förklara en del av produktivitetsökningen då produktionen i den högproduktiva basindustrin beräknas växa snabbare än under innevarande år. Mot bakgrund av den förutsedda produktionstillväxten stiger därmed sysselsättningen endast svagt . i ett historiskt perspektiv ligger bristtalen i industrin i utgångsläget på låga nivåer. Tillgången på arbetskraft förväntas vara gynnsam fram till och med , vilket bör innebära att några generella flaskhalsproblem inte uppkommer . Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 Index 1980=100 har inneburit en starkt förbättrad konkurrenskraft för svensk industri. Industrilönerna har visserligen ökat något mer än i konkurrentländerna, men ökningstakten har gradvis anpassats till den som råder i dessa länder. Produktivitetstillväxten har varit betydligt snabbare i vilket har medfört att enhetsarbetskostnaden, dvs. arbetskostnaden per producerad enhet, utvecklats mer fördelaktigt än i omvärlden. Den gynnsamma utvecklingen av enhetsarbetskostnaden i kombination med kronförsvagningen har givit upphov till en mycket fördelaktig konkurrenssituation, som förklarar huvuddelen av de andelsvinster som exportindustrin gjort . antas industrilönerna öka i takt med konkurrentländernas som produktivitetstillväxten bedöms bli något högre. I prognosen antas dock kronan appreciera, vilket innebär att industrins relativa kostnadsläge i stort blir oförändrat gentemot omvärlden. Svensk industris gynnsamma konkurrenssituation består således framöver. Lönsamheten sjönk i industrin och väntas försämras ytterligare innevarande år, trots relativt sett låga löneökningar. Det låga kostnadstrycket och det låga resursutnyttjandet i flertalet förväntas innebära att de internationellt bestämda priserna, mätt som årsgenomsnitt, faller . Även de inhemska priserna förutses falla . Industrin förutsätts dock höja sina vinstmarginaler något i takt med konjunkturåterhämtningen. På branschnivå bedöms lönsamheten mellan åren variera mest inom den cykliska basindustrin. 5.2 Byggnadsverksamhet En återhämtning av byggproduktionen från en historiskt låg nivå påbörjades föregående år. förutses byggkonjunkturen stärkas ytterligare. Byggproduktionen beräknas totalt öka med och . Den starka inhemska efterfrågan väntas medföra en fortsatt betydande kapacitetsutbyggnad i tjänstesektorerna medan den tilltagande internationella efterfrågan också innebär att industrins bygginvesteringar vänder upp. Bostadsbyggandet tar fart efter en lång stagnationsperiod som de totala infrastrukturinvesteringarna planar ut när färdigställs. 1998 1997 1998 1999 2000 Byggnadsinvesteringar 102 14,6 3,5 6,3 7,1 Näringslivet 50 3,7 4,5 7,6 5,9 Myndigheter 28 20,2 0,7 3,3 2,2 Bostäder 24 25,5 4,9 14,8 14,3 Reparation och underhåll 2,4 Totalt 158 8,5 5,5 4,6 5,5 Källor: och Det höga resursutnyttjandet i stora delar av näringslivet beräknas medföra en kraftig ökning av bygginvesteringarna i denna sektor under såväl 1999 som 2000. Inom den privata tjänstesektorn väntas också både produktion och sysselsättning stiga mycket snabbt, vilket ställer krav på en betydande kapacitetsutbyggnad av framförallt kommersiella lokaler. De flesta indikatorer visar på en sådan utveckling framöver. Inom storstadsområdena har vakansgraden på kommersiella fastigheter halverats 1998. Preliminära uppgifter från de större fastighetsbolagen tyder på att andelen tomma lokaler fortsatt att minska . har hyresnivåerna stigit kraftigt. Den senaste byggbarometern liksom statistiken över orderingången till arkitekter indikerar också en kraftig nyproduktion av affärs- och kontorslokaler framöver. Ränteuppgången samt begynnande svårigheter att rekrytera byggarbetskraft bör dock medföra en viss dämpning av tillväxttakten . Inom industrin beräknas däremot bygginvesteringarna plana ut för att åter öka något när exportkonjunkturen stärks. Bostadsbyggandet vände upp kraftigt . Förutsättningarna är också goda för en fortsatt återhämtning även om vissa flaskhalsproblem sannolikt gör sig gällande . Hushållens disponibla inkomster beräknas växa med sammantaget 1999 2000 som arbetsmarknadsläget förbättras ytterligare. Vakansgraden, dvs. andelen outhyrda lägenheter i förhållande till beståndet, har sjunkit till för riket som helhet. De regionala skillnaderna är dock mycket stora. Inom exempelvis uppgick vakansgraden till . Bostadspriserna har stigit med , mätt på årsbasis, medan produktionskostnaderna i stort sett legat stilla. Lönsamheten i nyproduktion är därmed god i flertalet tillväxtregioner vilket bidrar till en ökad nyproduktion framöver. Bostadsbyggandet förutses dock begränsas i viss omfattning framöver till följd av begynnande flaskhalsproblem. Av dessa kan nämnas brist på tomtmark men också i någon mån svårigheter att rekrytera byggnadsarbetare i tillväxtområdena. Arbetslösheten i låg visserligen på så sent som efter att ha uppgått till , men andelen arbetslösa i expansiva storstadsområden var betydligt lägre. Osäkerheten om i vilken omfattning byggnadsarbetare är benägna att flytta till expansiva områden är emellertid mycket stor. Det relativt sett låga igångsättandet av nya projekt 2000 innebär att få bostäder färdigställs . Risken för en snar bostadsbrist inom expansiva områden är därför överhängande. Volymerna för reparationer och underhåll förväntas öka i betydligt lugnare takt än . Det kan delvis förklaras av borttagandet av skattereduktionen för ombyggnad av bostäder under innevarande år. En annan förklaring är att de större ombyggnadsvolymerna framöver reducerar det framtida behovet av reparation och underhållsåtgärder. 6 Arbetsmarknad Arbetsmarknadsläget har förbättrats avsevärt . Sysselsättningen har stigit mycket snabbt och den öppna arbetslösheten har minskat. Sysselsättningsutvecklingen väntas bli fortsatt god framöver. beräknas antalet sysselsatta öka med ca 170 000, mätt som årsgenomsnitt. Även arbetskraftsutbudet har ökat och förutses fortsätta att öka i samband med att sysselsättningen stiger. Genom att antalet platser inom regeringens utbildningssatsning planeras att utvidgas dämpas dock utbudsökningen en del. Sammantaget innebär utvecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet att den öppna arbetslösheten bedöms falla till . Enligt det sysselsättningsmål som regeringen presenterade i budgetpropositionen och som senare ställde sig bakom, skall den reguljära sysselsättningsgraden för personer uppgå till . I prognosen stiger denna sysselsättningsgrad från till . antas BNP öka med och sysselsättningen beräknas då stiga i ungefär samma takt som den arbetsföra befolkningen. Därmed ligger sysselsättningsgraden och den öppna arbetslösheten kvar på ungefär samma nivå som . Tabell 6.1 Arbetsmarknad Årlig procentuell förändring 1998 1999 2000 2001 2002 BNP, producentpris 2,5 3,6 3,0 2,1 1,8 Produktivitet 1,1 0,5 1,5 1,6 1,6 Arbetade timmar 1,4 3,1 1,5 0,5 0,2 Medelarbetstid 0,0 0,4 0,1 0,1 0,1 Antal sysselsatta 1,5 2,7 1,6 0,5 0,3 Reguljär sysselsättningsgrad, 20 64 år1 77,3 Arbetskraft 0,2 1,5 0,6 0,2 0,3 Öppen arbetslöshet2 6,5 5,4 4,5 4,2 4,2 Program3 3,9 3,3 3,5 3,5 3,5 1 Antalet sysselsatta i åldern 20 , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen 2 I procent av arbetskraften 3 Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften Källor: , och Sysselsättning och produktivitet har sysselsättningen ökat med ca 60 000 personer, rensat för säsongvariationer, vilket historiskt sett är en mycket snabb uppgång. De flesta nya arbetstillfällena har skapats i privat tjänstesektor och inom kommunala myndigheter.