prop · GO032 · 2000-10-24 00:00:00 — Det internationella normsystemet innefattar också gemensamma värderingar, visioner och regler för att främja långsiktigt förebyggande. har kraftigt ökat sitt stöd till arbetet med att stärka demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet i stater och regioner som uppvisar tecken på risk för väpnad konflikt. Arbetet drivs av i det bilaterala och Skr. 2000/01:2 multilaterala utvecklingssamarbete, liksom via EU. stödjer, tillsammans med 18 andra stater, International () som har sitt säte i . Institutet arbetar för att främja olika aspekter av demokrati och demokratisering, såsom stöd till valprocesser, både på den nationella och internationella nivån. har bl.a. utvecklat tänkandet kring betydelsen av demokratiska metoder i all typ av hantering av potentiella eller pågående väpnade konflikter. Institutet har organiserat regionala arbetsmöten och varit rådgivande åt bl.a. kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, ODIHR, i Kosovo, i och . har även tagit fram en praktisk handbok, Democracy and Deep-Rooted Conflict: a Handbook for Negotiators, samt anordnat ett antal regionala seminarier. Ytterligare studier om sambandet mellan demokratiska politiska system och strukturellt konfliktförebyggande finns med i . bidrar genom Sida till att hjälpa en rad länder att bygga upp marknadsekonomi, offentliga institutioner och demokratiska system med en fungerande rättsstat. Samtliga projekt skall ha ett medvetet och genomtänkt könsperspektiv. Stora delar av demokratistödet slussas via enskilda organisationer eller fristående institutioner i länderna. Svenskt stöd går även till organisationer som slår vakt om kvinnors och barns rättigheter. Sida har även lämnat stöd till den enskilda organisationen projekt om kvinnor och fredsbyggande och till ett antal andra initiativ som analyserar kvinnors roll i fredsavtal. främjar stärkandet av demokrati och ekonomisk utveckling genom politisk dialog och utvecklingssamarbete. Stöd till rättsväsendet i och till ombudsmännen för mänskliga rättigheter i och är exempel på detta arbete. stödjer genom utvecklingssamarbetet olika initiativ i som bidrar till att skapa förutsättningar för ekonomisk och politisk systemöppning och som främjar demokratiska reformer och respekt för mänskliga rättigheter. Det konfliktförebyggande perspektivet får allt större utrymme i Sidas arbete med mänskliga rättigheter, demokrati och fattigdombekämpning. 1998 presenterades den strategi för konfliktförebyggande och konflikthantering inom det humanitära biståndet som kallas Strategi för konflikthantering och fredsbyggande. Sida genomför en utvärdering av stöd till ett antal dialogfrämjande insatser. Det internationella samarbetet har skiftat tyngdpunkten från utarbetandet av normativa regler, som i sina huvuddrag redan finns på plats, till åtgärder som främjar länders anslutning till och efterlevnad av dessa. En grundpelare i det förebyggande arbetet är att stärka respekten för det omfattande regelverk som FN och regionala organisationer förhandlat fram sedan . Där finns en gemensam värdebas med åtaganden som rör mänskliga rättigheter och som utgör grunden för ett demokratiskt styrelseskick, rättsstatens principer och en jämställd och human människosyn. En viktig uppgift för och andra länder är att bilateralt och inom ramen för olika organisationer ge stöd åt de konkret utformade rekommendationer som olika expertorgan som och Skr. 2000/01:2 presenterat. stödjer för mänskliga rättigheter och verkar för att de sex mänskliga rättighets-kommittéerna skall få adekvata resurser för att övervaka de som ingår i dess uppdrag. Den s.k. artikel 90-kommissionen, som arbetar med övervakning av den humanitära rätten, stöds mycket aktivt, och arrangerade 1998 kommissionens första övning. verkar också för att tvistlösningklausuler skall införas i internationella fördrag för att främja att motsättningar löses genom fredliga mekanismer. anordnades ett internationellt nordiskt expertseminarium om allmänna humanitära grundregler (fundamental standards of humanity) som syftar till att stärka efterlevnaden av folkrätten. verkar för att utformningen av handelsregler inom WTO skall ha en medveten och positiv effekt på internationell fred och säkerhet bl.a. genom att främja en hållbar utveckling, skapa rättvisa förutsättningar för internationell handel och ekonomiskt samarbete, utveckla fredliga tvistlösningsmekanismer och bidra till en demokratisk utveckling bland organisationens medlemmar. 7.4 Stärka det internationella ramverket och dess förebyggande instrument En förutsättning för klokt och framgångsrikt konfliktförebyggande är att de diplomatiska, politiska, ekonomiska, folkrättsliga och militära resurserna används på ett optimalt sätt. Vi måste därför betona vikten av att förbättra metoderna för kunskapsuppbyggnad och preventiv diplomati samt utveckla konfliktförebyggande strategier, handlingsprogram och instrument. Att utveckla FN:s roll och dess möjligheter på det konfliktförebyggande området är en viktig del i detta arbete. Genom en bättre koordinering och arbetsfördelning mellan olika potentiella aktörer som FN-systemet, EU, , , Västeuropeiska unionen (VEU), Nato och dess och , de internationella handels- och finansinstitutionerna, bistånds- och utvecklingsorgan samt andra regionala organisationer kan vi bidra till att utveckla nya och förändrade samarbetsstrukturer för mer effektivt konfliktförebyggande. bidrar med till FN:s utbildningscentrum i , , och dess utbildning i konfliktförebyggande. Utbildningen syftar till att stärka medvetenheten hos FN:s personal om konflikters grundorsaker, hur potentiella konflikter identifieras och hur information om dessa potentiella konflikter bör föras vidare inom FN-systemet för att främja ett mer integrerat agerande inom FN. lämnar också finansiellt stöd om till för utbildning och forskning, UNITAR, och dess projekt om avrapportering från generalsekreterarens särskilda representanter och sändebud. Syftet är att utarbeta en metodhandbok för FN:s särskilda sändebud och därmed göra deras verksamhet mer effektiv. Tillsammans med likasinnade arbetar för att det inom Skr. 2000/01:2 säkerhetsrådet anordnas regelbundna regionala genomgångar av Genomgångarna skulle stärka FN:s och säkerhetsrådets beredskap att agera på tidiga varningssignaler och bidra till att skapa rutiner för det preventiva tänkandet inom organisationen. I viss utsträckning har sådana genomgångar skett , t.ex. om . kommer fortsätta sina aktiva ansträngningar att bidra till doktrinutvecklingen på sanktionsområdet. Utgångspunkterna är att framtida sanktioner skall vara så effektiva som möjligt och riktade mot dem som bär ansvaret. Vid en debatt i säkerhetsrådet förde fram konkreta synpunkter rörande vapenembargon, riktade sanktioner, humanitära undantag samt kontroll och efterlevnad av sanktionsregimerna. Som ett led i uppföljningen av rådsdebatten tillsattes en arbetsgrupp som skall presentera rekommendationer för ett utvecklat sanktionsinstrument. kommer lämna fortsatta bidrag till denna debatt. I samband med för uppföljning av kvinnokonferensen i anordnade tillsammans med organisationen till kvinna ett seminarium i . Under seminariet presenterades bl.a. en analys av gjord ur ett jämställdhetsperspektiv. I arbetet med att stärka EU:s kapacitet att agera förebyggande har spelat en nyckelroll, både genom att placera frågan på dagordningen och genom väsentliga bidrag till innehållet i debatter och beslut. initierade den rapport om stärkandet av EU:s konfliktförebyggande förmåga som och höge representanten skall presentera inför toppmötet i . har även medverkat i framtagandet av EU:s gemensamma ståndpunkt om förebyggande av konflikter i och tog 1999 initiativet till en särskild studie och diskussion om den oroande utvecklingen i . Regeringen har beslutat att möjliggöra en utökning av de svenska bidraget till EU:s övervakningsmission på västra , vars syfte är att förhindra att omfattande väpnade konflikter åter blossar upp i regionen. En konkret konfliktförebyggande insats är de femtiotal experter som ställer till förfogande för fältverksamheten i bl.a. sydöstra och i Kaukaus. har också genom sekondering av svenska poliser till FN och i bl.a. , och Kosovo bidragit till att minska interetniska spänningar. UD och anordnade i ett symposium om förebyggande arbete, med syfte att bidra till att överföra erfarenheterna från minoritetskommissariens och fältmissionernas arbete, det breda säkerhetsperspektivet och det integrerade konflikthanteringsperspektivet till andra regionala organisationer. hölls på i två seminarier i direkt anslutning till varandra, ett med sydkoreanska och nordiska representanter, och ett med nordkoreanska och nordiska representanter. Diskussionerna koncentrerades kring erfarenheterna av OSSE-arbetet och deras relevans för den koreanska halvön. Förhoppningen var att Skr. 2000/01:2 seminarierna skulle bidra till ett bättre samtalsklimat mellan Nord- och Den gemensamma deklarationen vid det toppmöte mellan syd- och nordkoreanska ledare som ägde rum innehöll flera av de element som behandlats vid seminariet. På den afrikanska kontinenten tillhandahåller instruktörer till kurser i fredsfrämjande och bidrar med civil och militär personal till FN- missioner. har tillsammans med övriga nordiska länder ett omfattande program för utbildning av utländska officerare och poliser. stödjer också olika former av regionalt och subregionalt samarbete, för att genom integration och samverkan skapa bättre förutsättningar för stabilitet och fred och för att förhindra konflikter. OAU mottar från som stöd till kapacitets- och effektivitetshöjande reformer av organisationen. En annan subregional organisation som tagit emot betydande stöd från och de andra nordiska länderna är Southern African Development Community, SADC, vars agenda omfattar bl.a. ekonomi, säkerhets-, försvars- och miljöfrågor samt utrikespolitik. kanaliseras stödet främst genom Sidas regionala anslag och koncentreras till mänskliga rättigheter, demokrati, förvaltning, vattenproblematiken och Hiv/aids. deltar aktivt i dialogen och samarbetet mellan EU och SADC och ett betydande internationellt (inklusive svenskt) stöd utgick till den regionala fredsfrämjande övningen Blue Crane. bidrar också med instruktörer till SADC:s regionala center för utbildning i fredsfrämjande i . beslöt 1998 att bidra med till Inter- Governmental Authority on Development, IGAD:s, fredsfond med anledning av dess initiativ för freds- och försoningsansträngningar i och . Hälften av det svenska bidraget har avsatts för fredsprocessen i och ett nyupprättat förhandlingssekretariat i . Dessutom har lämnat stöd till svenska för utbildning i konfliktförebyggande verksamhet av IGAD- sekretariatet och personer på respektive utrikesministerium i IGAD:s medlemsstater. är observatör i OAS. Sida har genom OAS deltagit i finansiering av flera projekt, som syftat till försoning på lokal nivå i bl.a. och . Sida har även finansierat minröjningsinsatser i och . Civilpolisens roll i konfliktförebyggande och andra former av konflikthantering uppmärksammas allt mer och har lämnat ett bidrag på till SIPRI:s projekt om internationella polisinsatser. Projektet syftar bland annat till att klarlägga regionala organisationers kapacitet och samarbete i polisfrågor. 7.5 Stärka den svenska kapaciteten och förmågan att agera För att insatser på det konfliktförebyggande området skall få internationellt genomslag krävs ett samlat engagemang av ett stort antal Det förutsätter att en förståelse för vikten av att agera förebyggande genomsyrar verksamheten inom berörda departement och myndigheter såsom Försvarsdepartementet, , Sida, , och samt inom enskilda organisationer och forskarvärlden. Även den stora potential som finns inom näringslivet bör engageras. Kompetensutveckling, bättre kommunikationssätt, samordning samt förbättrad informationsinhämtning och analys bidrar till att ytterligare stärka den svenska förmågan att genomföra olika förebyggande insatser i samverkan med nationella och internationella aktörer. För att skall ha möjlighet att uppfylla de höga ambitionerna om en aktiv roll i konfliktförebyggande måste resurser avsättas. Ett sekretariat för konfliktförebyggande har upprättas inom UD:s idé- och analysgrupp och en styrgrupp har skapats för policyutveckling inom den förebyggande verksamheten. En arbetsgrupp för afrikansk kapacitetsuppbyggnad inom konfliktförebyggande och krishantering har initierats. Ytterligare ett antal organisationsöverskridande arbetsgrupper har etablerats med berörda UD-enheter, departement och myndigheter för att utveckla och fördjupa arbetet med de särskilda åtgärder som presenterats i handlingsprogrammet. Departementet har inlett det operativa arbetet med att genomföra en del av dessa åtgärder, bl.a. genom att anordna internationella seminarier, driva konfliktförebyggandefrågan inom EU och FN, analysera sambandet mellan demokrati och säkerhet, främja erfarenhetsutbyte mellan och andra regionala organisationer samt initiera en studie om vatten som konfliktorsak. Den parlamentariska utredningen om politik för global utveckling, som skall lägga fram sitt betänkande skall enligt direktiven beakta det konfliktförebyggande perspektivet i sitt arbete. Rådet för freds- och säkerhetsfrämjande insatser ett organ som samlar representanter från regeringen, myndigheter, forskarvärlden och frivilligorganisationer har bidragit till vårt gemensamma tänkande om konfliktförebyggande. Kontakterna med forskare och akademiska institutioner som bedriver relevant forskning kring förebyggande har stärkts, bl.a. genom Sidas nära samarbete med en rad svenska forskningsinstitutioner. Sida bildade ett nätverk för konflikthantering, som bl.a. givit ett antal föreläsningar i syfte att höja medarbetarnas kompetens i dessa frågor. En internutbildning i konflikthantering kommer att påbörjas i samverkan med svenska universitet. Det svenska handlingsprogrammet har spritts till svenska enskilda organisationer som bedriver konfliktförebyggande och fredsfrämjande verksamhet. Sida har givit ett bidrag till Forum för fredstjänsts utredning om folkrörelsernas nuvarande bidrag till, potential inom och framtida Skr. 2000/01:2 strategier för konflikthantering, fredsbyggande och våldsförebyggande. För att främja de svenska freds- och biståndsorganisationernas kompetens, kapacitet och intresse för konfliktförebyggande stöder Sida kristna råds och Forum för fredstjänsts utbildning och kapacitetsutveckling för en freds- och ickevåldskultur med . Projektet syftar bl.a. till att främja samordning och samverkan mellan olika svenska organisationer, institutioner och myndigheter. Var har konfliktförebyggandet lyckats? Ett av de förebyggande insatsernas stora problem är svårigheten att visa i vilka fall åtgärderna varit framgångsrika. Det är t.ex. problematiskt att bevisa att en konflikt inte brutit ut tack vare de konfliktförebyggande åtgärder som vidtagits. På samma sätt kan en väpnad konflikt vara tillfälligt fryst, men blossa upp på nytt i ett senare skede. visa på lyckade förebyggande insatser skall dock inte överdrivas. finns en rad situationer där vi tydligt ser att olika insatser med stor sannolikhet förhindrat att motsättningar utvecklas till väpnade konflikter eller att omfattande våldsamheter brutit ut på nytt. Lösningen av de spända relationerna mellan och är ett exempel på framgångsrikt förebyggande. Konflikten präglades av två komplicerade frågor: den 600 000 personer stora ungerska minoriteten i samt det planerade dammbygget i . båda frågorna är beroende av varandra. uppmärksammades den oroliga situationen av EU, och . påpekade i sin genomgång av medlemsansökan till rådet ett flertal brister i respekten för minoriteters rättigheter och minoritetskommissarie rekommenderade strax därefter att en expertpanel skulle övervaka relationerna mellan slovaker och etniska Europarådsansökan accepterades med ett antal villkor rörande mänskliga rättigheter, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. inrättades med syftet att följa efterlevnaden av rådets grundläggande principer och komma med framtida rekommendationer. Även inom ramen för den av dåvarande franske premiärministern Balladur initierade stabilitetspakten fördes en rad rundabordssamtal för att diskutera bilaterala dispyter. Pakten påskyndade ett avtal om goda grannskapsförbindelser mellan och , sedan EU klargjort betydelsen av att de bilaterala frågorna om bl.a. minoriteter löstes inom ramen för medlemskapsprocessen. Även om visst arbete återstår i genomförandet av och rekommendationer har den slovakiska regeringen samarbetat med minoritetskommissarie . 2000/01:2 bl.a. i fråga om språklagen. Dispyten kring dammprojektet på gränsen mellan och krävde internationella förebyggande insatser efter att bilaterala diplomatiska ansträngningar hade misslyckats. premiärminister försökte uppmärksamma på situationens allvar, men det dröjde innan dessa varningssignaler följdes av handling. EU:s medlingsinsatser fick dock genomslag och mildrade krisen. Ett avtal om att skjuta upp byggandet, ge tillträde för en internationell expertdelegation och hänskjuta tvisten till i nåddes, vilket mattade av krisen. Både och var dessutom delar av EU:s Phare-program, vilket gjorde det potentiellt än mer kostsamt för dem att motsätta sig den lösning som presenterades och underlättades av EU. Den förebyggande verksamheten i visar på betydelsen av ekonomiska och politiska incitament i synnerhet om de är formulerade som möjlighet till medlemskap i , och . Exemplet illustrerar vikten av att finna nya lösningar och att kombinera övervakningsmissioner, rekommendationer från minoritetskommissarie och involvering av den med konkreta samarbetsavtal av ekonomisk och politisk karaktär. Det internationella samfundets insatser i lyfts ofta fram som ett i varje fall framgångsrikt exempel på konfliktförebyggande. gav mandat för den första rent förebyggande truppinsatsen i FN:s historia, United Nations Preventive Deployment Force (UNPREDEP). Syftet var ursprungligen att avskräcka en kränkning av erkända gränser, men med tiden kom mandatet också att omfatta instrument för att hantera interna spänningar mellan den makedonska majoriteten och den albanska minoriteten och främja den civila utvecklingen. Vid den tänkta mandatförlängningen lade dock in sitt veto och hävdade att UNPREDEP uppfyllt den ursprungliga uppgiften. Den egentliga orsaken var dock snarare erkännande av . Vetot fick till följd att UNPREDEP tvingades avveckla sin verksamhet i . En OSSE-mission med likartat syfte upprättades , men dess verksamhet inriktades huvudsakligen på mänskliga rättigheter, demokratisering och övervakning av interetniska relationer. Detta gav missionen den viktiga uppgiften att i samarbete med minoritetskommissarie avge tidiga varningssignaler. Minoritetskommissarien har verkat för att minska spänningarna mellan makedoner och den albanska minoriteten genom att främja dialog och minoritetsdeltagande och föreslå lösningar på frågor som är särskilt känsliga för befolkningsgrupper, såsom högre utbildning på albanska. Även har bidragit till de förebyggande insatserna genom tidsbegränsade projekt som syftar till att dämpa de interetniska Ett handels- och samarbetsavtal med EU har skapat nya Skr. 2000/01:2 möjligheter för ömsesidigt samarbete och politisk dialog där särskild tyngdpunkt lagts på interetnisk försoning och skydd för mänskliga rättigheter. Upprättande av för sydöstra bidrar till att genom integration stabilisera regionen inklusive . Att aktivt hjälpa att nå medlemskap i är en annan viktig komponent i de förebyggande insatserna. Genom det av UNHCR initierade humanitära evakueringsprogrammet (HEP) överfördes från den stora flyktingströmmen från Kosovo till 1999 närmare 100 000 personer till länder utanför närområdet. Syftet var bl.a. att förebygga akuta etniska spänningar i . tog del i HEP genom att ta emot skyddsbehövande samt ställa personal från (numera ) till UNHCR:s förfogande. Exemplet visar hur civila och militära instrument på ett framgångsrikt sätt kan kombineras för att förebygga väpnade konflikter. Genom handels- och samarbetsavtal med EU skapades dessutom ekonomiska incitament för att försöka hantera motsättningarna med fredliga medel. De konfliktförebyggande insatser som gjorts har varit framgångsrika i att avstyra en konflikt mellan slaver och albaner i . Situationen i regionen är dock fortfarande osäker, varför risken för våldsutbrott som kan påverka kvarstår. Ett annat exempel på framgångsrikt konfliktförebyggande är de insatser som gjorts i . Under den process som ledde fram till den estniska självständigheten var reaktionen stark mot den förryskning som landet utsatts för . antogs ett antal lagar som bl.a. reglerade medborgarskap, rösträtt, utbildning och möjlighet till kulturellt självbestämmande. Vissa befolkningsgrupper, främst ryssar, upplevde emellertid en känsla av utanförskap. Situationen präglades av spänningar mellan och , inte minst till följd av hotfulla uttalanden från . Den ryska truppnärvaron i landet var naturligtvis ett betydande orosmoment. närvaro fyllde en viktig övervaknings-, förvarnings- och rapporteringsfunktion, och missionens regelbundna kontakter med representanter som företrädde den rysktalande befolkningen bidrog till en lugn händelseutveckling. minoritetskommissarie hade upprepade samtal med de etniskt ryska ledarna i nordöstra för att klargöra vikten av integration och respekt för konstitution. Minoritetskommissarien hänvisade flitigt till internationella normer och lämnade också konkreta rekommendationer till den estniska regeringen om hur minoritetssituationen borde förbättras. Också EU spelade en viktig roll och kunde använda de pågående frihandelsavtalsförhandlingarna och del i stödprogrammet Phare som medel för att främja en utveckling i positiv riktning. efter självständigheten har den estniska regeringen gjort Skr. 2000/01:2 stora ansträngningar vad gäller den ryskspråkiga befolkningens legala och har kunnat lämna ett viktigt stöd för regerings ansträningarn därvidlag. uppfyller EU:s politiska kriterier för medlemskap och har följt i stort sett alla OSSE-missionens och minoritetskommissariens rekommendationer. Viktigt för framstegen i var det nära samarbetet mellan , och EU. Möjligheten för att integreras i den europeiska samarbetsstrukturen var en bidragande faktor till öppenheten mot t.ex. involvering. Ytterligare en faktor som påverkade utfallet i positiv riktning var de internationella organisationernas goda relationer med den estniska regeringen och framför allt med presidenten. På det ekonomiska området bidrog frihandelsavtal med och EU samt tidiga anslutning till WTO till stabila yttre villkor för den estniska ekonomins återhämtning och utveckling. Insatserna i visar på värdet av koordination mellan olika aktörer, fördelen av goda relationer med parterna i den potentiella konflikten och vikten av att kombinera olika instrument, såsom t.ex. tyst diplomati, internationella normer, folkrättsliga mekanismer och ekonomiska incitament. FN:s och fredsbyggande och konfliktförebyggande insatser i kan lyftas fram som framgångsrika exempel på förebyggande, främst i syfte att förhindra att väpnade konflikter blossar upp på nytt. I har verksamheten omfattat FN- observatörsstyrkor, valövervakning, försoningsarbete, avväpning, repatriering av ca. 200 000 flyktingar, stärkande av rättsväsendet och demokrati. 1992 präglades , kort efter att sandinisterna lämnat över makten till regering, av motsättningar inom den politiska eliten som hotade att leda till en konstitutionell kris mellan den exekutiva makten och parlamentet. Läget i landet var labilt. tog tillsammans med UNDP:s representant i initiativ till en stödgrupp för , med i som tekniskt sekretariat och representant för FN.