prop · GN03106 · 2000-01-01 00:00:00 — Alternativen är en sammanslagning av hovrätterna, uppdelning av kammarrätten och sam- ordning med de två hovrätterna samt samverkan mellan Kammarrätten i och Hovrätten för Nedre under gemensam ledning. Även samordning av alla tre överrätterna under gemensam ledning och enbart samarbete har belysts. Domstolarna och har inte kunnat enas om ett gemensamt förslag. Regeringen avser att bereda rapporten och återkomma med besked så snart beredningen har avslutats. Dagens överättsorganisation med sex hovrätter, fyra kammarrätter, och Regeringsrätten, är anpassad till dagens underrättsorganisation och dagens förfaranderegler. Med tyngdpunkten i dömandet till första instans samt vissa processuella förändringar kan det enligt regeringens bedömning bli aktuellt att se över också överinstansernas organisation. 11.7 Specialdomstolar och hyres- och arrendenämnderna Regeringens bedömning: Den dömande verksamheten i landet bör så långt som möjligt ske i de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Skälen för regeringens bedömning: En allomfattad princip är att specialdomstolar utanför de bägge domstolslagen bör undvikas. Stor samstämmighet finns om att en lösning med fastighetsdomstolar eller miljödomstolar inom de allmänna domstolarna i normalfallet är ett betydligt bättre lösning alternativ än med special- domstolar. Personalförsörjning, ökad flexibilitet, minskad sårbarhet och högre effektivitet talar för en lösning med en sammanhållen organisation. Regeringen har med den inriktningen tillsatt en utredning om Patentbesvärsrätten (dir. 1999:28) och bereder ett förslag angående hyres- och arrendenämndernas framtid. Regeringen vill dock betona att det kan finnas mål som bäst hanteras i en specialdomstol utanför de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltningsdom- stolarna. 11.7.1 Hyres- och arrendenämnder Regeringens bedömning: Organisationsförslagen hyreslag- stiftningsutrednings betänkande om hyres- och arrendenämnder bör inte genomföras. Arbetet bör inriktas på en administrativ samordning med tingsrätten vid de orter där hyresnämnderna verkar. Skälen för regeringens bedömning: hyreslagstiftningsutred- ning har i sitt betänkande Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål föreslagit bl.a. att hyres- och arrendenämnderna avskaffas och att merparten av de ärenden som handläggs vid nämnderna förs över till domstolsväsendet (SOU 1999:15). Vidare föreslår utredningen att i huvudsak samma förfaranderegler skall gälla för hyres- och arrende- ärenden som för övriga mål och ärenden vid domstol. Förslagen i betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju1999/1174). Ett relativt stort antal remissinstanser har framfört invändningar mot att förslagen genomförs. Regeringen har vid en samlad bedömning funnit att organisations- förslagen i betänkandet i huvudsak inte bör genomföras. Regeringen avser att remittera ett förslag som administrativt knyter hyres- och arrendenämnderna till tingsrätterna vid de nuvarande orterna. Genom en sådan lösning kan särdragen i nämndernas verksamhet bibehållas som deras judiciella och administrativa bärkraft kan förbättras genom den administrativa samordningen med tingsrätten på orten. 11.7.2 Patentprocessen Regeringens bedömning: Den speciella kompetens som krävs i patentmål bör om möjligt samlas i en domstol. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ser över organisationen avseende dessa mål. Skälen för regeringens bedömning: Domstolsprövning av vissa frågor som rör det industriella rättsskyddet sker dels i Patentbesvärsrätten, dels i allmän domstol. Möjligheten att få en kvalificerad bedömning i patentmål är av stor betydelse för näringslivet. Patentprocessen kräver en långtgående såväl juridisk som teknisk sakkunskap, som verksamheten inte ger underlag för mer än ett begränsat antal specialister. Frågor kring vikande målunderlag och det faktum att den kompetens som efterfrågas är uppdelad på två domstolar har väckt frågan om koncentration av verksamheten. Regeringen har därför beslutat om en översyn av patentprocessen (dir. 1999:28). En särskild utredare skall se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid Patentbesvärsrätten samt av patentmål vid . Utredaren skall ta ställning till om Patentbesvärsrättens verksamhet helt eller delvis kan överföras till men utredaren får också föreslå andra organisationslösningar. Utredaren skall också lämna förslag om hur det processuella regelverket för prövningen av de aktuella målen och ärendena bör utformas. Utredningsuppdraget skall redovisas senast före utgången av . 12 Resursförstärkningar Sammanfattning: De ekonomiska betingelserna är av stor betydelse för utvecklingsarbetet. I budgetpropositionen för tillfördes domstolsväsendet för (varav till domstolarna) samt för vart och ett av . I vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) föreslår regeringen att rättsväsendet tillförs ytterligare medel för åren 2001 2003. Regeringen avser att därutöver noga följa rättsväsendets och dom- stolsväsendets verksamhet och resultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja intentionerna om ett modernt rätts- och domstolsväsende. Skälen för regeringens bedömning: Rättsväsendet är ett område som har tillförts resurser . Detta är ett uttryck för den stora vikt som regeringen lägger på rättsväsendet som en av hörnstenarna i en demokrati. Regeringen kommer att fortsätta satsningen på rättsväsendet och föreslår i årets vårproposition att rättsväsendet tillförs för , för och för . Regeringen avser därutöver som sägs i vårpropositionen (prop. 1999/2000: 100) att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. I vårpropositionen aviseras att rättsväsendets tillskott skall användas för att förebygga och bekämpa brottslighet, öka antalet poliser, förbättra gränskontrollen, delta i det EU-relaterade arbetet, utveckla kompetensen samt fortsätta moderniseringen av rättsväsendet. Domstolsväsendet har bedrivit ett moderniserings- och utvecklingsarbete. Flera viktiga komponenter i detta arbete har emellertid inte kunnat genomföras eftersom det inte funnits majoritet i för förslagen. Uteblivna reformer har minskat domstolarnas möjlighet till att rationalisera verksamheten och frigöra resurser. Tack vare tidigare stora anslagssparanden har verksamheten kunnat bedrivas utan resurstillskott. förutsågs att anslagssparandet skulle ta slut. För att kunna möta detta har reformarbetet intensifierats . Som framgått av redovisade pågående projekt och förslag är dom- stolsväsendet nu inne i ett intensivt skede av reformarbetet. Regeringen anser att det är av stor vikt att arbetet nu kan gå vidare av de verksamhetsmässiga skäl som har redovisats. Regeringen har beslutat om ändring av domstolarnas regleringsbrev och överfört från anslagsposten Vissa domstolsutgifter till anslagsposten Domstolarna m.m. I budgetpropositionen för kommer regeringen att redovisa hur stor del av rättsväsendets resursförstärkning som tillfaller domstols- väsendet för . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan.