prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända när anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål för anslaget skall uppfyllas. Ett beslut av regeringen att överskrida ett ramanslag enligt 6 § andra stycket förutsätter således ett särskilt bemyndigande av . Det bemyndigande som regeringen fick av i samband med beslutet om 1998 års ekonomiska vårproposition avsåg . Ett nytt bemyndigande behövs därför för . Om anslaget behöver överskridas avser regeringen att i första hand i tilläggsbudget eller särproposition återkomma till . Om emellertid ett sådant förfarande av tidsskäl inte hinns med bör regeringen bemyndigas besluta om överskridande när de övriga förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Om bemyndigandet att överskrida ramanslaget utnyttjas kommer överskridandet samt dess finansiering att ingå i de utfallsredovisningar som regeringen framöver skall lämna till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i får överskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas. 10 Övrig statlig verksamhet 10.1 Småskalig elproduktion Bakgrund I regeringens proposition om införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. (prop. 1998/99:137) föreslås vissa ändringar i ellagen som syftar till att möjliggöra undantag från grundprincipen om timvis mätning för den övervägande delen av alla elanvändare. För dessa elanvändare kommer istället schablonberäkning att tillämpas. Förändringen föreslås träda i kraft . När schablonberäkning införs ökar konkurrensen i praktiken på elmarknaden, varigenom villkoren för de företag som är leveranskoncessionärer förändras. I propositionen föreslås av detta skäl att systemet med leveranskoncession avskaffas i samband med att det nya regelverket träder i kraft. Härigenom upphör också det nuvarande skyddet för små elproduktionsanläggningar, med en effekt av högst 1500 kW. Dessa anläggningar består av mindre vattenkraftstationer, vindkraftverk och mindre kraftvärmeanläggningar. Enligt Statens energimyndighets rapport på elmarknaden utgörs de små kraftverken totalt av ca 1 200 vattenkraftverk och ca 400 vindkraftverk. Till detta kommer vissa kraftvärmeverk. 1998/99:137 har regeringen redovisat sin bedömning vad gäller behovet av fortsatt skydd för småskalig elproduktion efter det att leveranskoncessionssystemet upphört. Härvid betonar regeringen betydelsen av att förutsättningarna är goda för den småskaliga, och ofta miljövänliga produktionen och att de små elproducenterna inte kan agera på elmarknaden på samma villkor som de större producenterna. Stabila villkor för de små producenterna kräver därför att någon form av enhetliga inköpsvillkor och en rimlig intäktsnivå behålls åtminstone t.o.m. , dvs. då leveranskoncessionssystemet ursprungligen avsågs gälla. bör ett förslag till en långsiktig lösning för den småskaliga elproduktionen tas fram. En möjlighet att t.o.m. utgången av upprätthålla en form av enhetliga inköpsvillkor är att etablera åtaganden om mottagningsskyldighet på frivillig bas. Regeringen har därför uppdragit åt att ta initiativ till ett upphandlingsförfarande som syftar till att nå en sådan lösning. En lägesredovisning har överlämnats till regeringen . Av redovisningen framgår bl.a. följande. För att ge säljare och köpare mer tid att slutföra förhandlingar om nya avtal har med branschorganisationerna diskuterat förutsättningarna för en övergångslösning för perioden fr.o.m. t.o.m. . Enligt har branschen förklarat sig beredd att medverka till en ordning som innebär att nuvarande mottagare av den småskaliga elproduktionen fortsätter att vara mottagare för kraften . En förutsättning är dock att nu gällande ersättningsregler kan frångås. Enligt vad regeringen erfarit avser att anpassa anbudsförfrågan till dessa förhållanden. Slutredovisning av uppdraget skall ske . Genom att anbudsgivarna erbjuder sig att köpa hela eller vissa delar av elproduktionen från små elproduktionsanläggningar till en i anbudet angiven garanterad prisnivå erhålls också information om marknadens värdering av den småskaliga elproduktionen. Utifrån detta underlag kommer behovet av ytterligare skyddsåtgärder för de små producenterna att kunna bedömas på ett mer tillförlitligt sätt. Behovet av skydd för småskalig elproduktion Regeringens förslag: Den ersättningsnivå för småskalig elproduktion som genom leveranskoncessionssystemet skulle ha gällt fram till utgången av upprätthålls genom ett särskilt stöd. Regeringen bör bemyndigas att fatta beslut om stödnivån då resultatet av den nu pågående anbudsförfrågan föreligger. En ny lag om tillfällig avgift för stöd till småskalig elproduktion införs för att finansiera stödet. Avgiften tas ut av innehavare av nätkoncession, vars ledningar är anslutna till stamnätet och uppgår till per kWh som tas ut . Nuvarande skillnad mellan marknadspris och gällande ersättningsnivå gör det uppenbart att den upphandlingsprocess som påbörjats inte kommer att generera prisnivåer som motsvarar den ersättning som de små producenterna är berättigade till inom ramen för leveranskoncessionssystemet. Med nu gällande regelverk baserar sig inköpspriset på leveranskoncessionshavarens försäljningspris för hushållskunder och andra mindre förbrukare med avdrag för skäliga kostnader för administration och skälig vinst. Prisnivån för den småskaliga elproduktionen var vid ca /kWh. Den småskaliga produktionen utgör av landets totala elproduktion, eller knappt . Av detta står vattenkraft för ca och vindkraft för ca . Utöver vad som kan erhållas på marknadsmässiga villkor behövs således ytterligare för perioden till utgången av , för att den småskaliga elproduktionen skall kunna utvecklas i enlighet med intentionerna i det energipolitiska programmet. För att ge stabila villkor för den småskaliga produktionen krävs enligt regeringens bedömning att den prisnivå för småskalig elproduktion som genom leveranskoncessionssystemet skulle ha gällt fram till utgången av upprätthålls genom ett särskilt stöd. Finansiering av stödet I avvaktan på en mer långsiktig lösning vad gäller skyddet för små producenter föreslår regeringen att en tillfällig avgift införs för att finansiera stödet till småskalig elproduktion. Avgiften ska betalas av innehavare av nätkoncession vars ledningar är anslutna till stamnätet. Avgiften föreslås uppgå till som tas ut från stamnätet i nätkoncessionshavarens anslutningspunkt . Avgiftsskyldigheten upphör således vid utgången av . Avgiftsuttaget regleras i en ny lag om tillfällig avgift för stöd till småskalig elproduktion. Lagförslaget redovisas i avsnitt 2. Utformning av stödet Ersättningsnivån till den småskaliga produktionen bör beslutas först då resultatet av den nu pågående anbudsförfrågan redovisats. Regeringen bör bemyndigas att besluta om ersättningsnivån, samt meddela närmare föreskrifter om stödets utformning. Åtgärden innebär att anmälan enligt måste göras. Utbetalning av stöd kan därmed inte ske förrän Europeiska kommissionen lämnat sitt godkännande. För att underlätta administration, kontroll och uppföljning bör utbetalningen av stödet göras till elleverantören och ej direkt till producenten av den småskaliga kraften. Stödet kommer producenten tillgodo genom att standardavtalen, som genom den pågående upphandlingen är under utarbetande, kompletteras med åtagande från leverantören om ett pristillägg per kWh levererad el, som motsvarar den stödnivå som kommer att fastställas av regeringen. Författningskommentarer I lagförslagets första paragraf anges att den avgift varom föreskrivs i lagen skall användas för stöd till småskalig elproduktion. Utformningen av stödet har behandlats ovan. Av ordalydelsen framgår att avgiften är tillfällig. I lagförslagets andra paragraf anges att nätkoncessionshavare vars ledningar är anslutna till stamnätet skall betala den tillfälliga avgiften. Det rör sig i flertalet fall om regionledningar men det förekommer också att lokalnät är direkt anslutna till stamnätet. Om det finns andra anläggningar som är direkt anslutna till stamnätet, exempelvis en större fabrik, omfattas de inte av avgiftsskyldigheten eftersom sådana anläggningar inte kräver nätkoncession. Av paragrafen framgår också att nätkoncessionshavare inte är avgiftsskyldiga för sina eventuella utlandsförbindelser. I lagförslagets tredje paragraf anges att avgiften skall beräknas på nätkoncessionshavarens uttag från stamnätet. Detta innebär bl.a. att nätkoncessionshavare inte är avgiftsskyldiga för sådana regionledningar som endast matar in el på stamnätet. Uttaget från stamnätet mäts i anslutningspunkten, dvs. den punkt där ledningen är ansluten till stamnätet. Enligt lagförslagets fjärde paragraf skall avgiften delas upp på respektive kvartal , varför inbetalning av avgiften sker fyra gånger senast efter utgången av varje kvartal. Som framgår av ikraftträdandebestämmelsen upphör lagen att gälla efter det att sista inbetalningen skall vara verkställd. Lagrådet Under beredningen av frågan om finansiering av stödet till den småskaliga elproduktionen har ett flertal alternativ övervägts. Först på ett relativt sent stadium har det bestämts att finansieringen skall lösas genom den nu föreslagna lagstiftningen. Att nu höra Lagrådet över lagförslaget skulle så fördröja ärendets behandling att avsevärt men skulle uppkomma. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. 10.2 Anslag B9 Stöd till småskalig elproduktion Tabell 10.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 250 000 1 Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag B 9 Stöd till småskalig elproduktion uppgående till bör anvisas för för att täcka kostnaderna för skydd till småskalig elproduktion. 1998/99:137 har regeringen redovisat sin bedömning vad gäller behovet av fortsatt skydd för småskalig elproduktion efter det att leveranskoncessionssystemet upphört. a. görs i propositionen bedömningen att marknadens aktörer bör ges möjlighet att på frivillig bas åta sig mottagningsplikten för små producenter t.o.m. utgången av . Detta åtagande bör initieras genom konkurrensupphandling där anbudsgivarna förbinder sig att köpa hela eller vissa delar av elproduktionen från de små producenterna till en i anbudet angiven garanterad prisnivå. uppdrog regeringen åt att initiera en upphandling av småskalig elproduktion med denna inriktning. Uppdraget omfattar att utforma anbudsförfrågan, värdera inkomna anbud och ta fram standardavtal för de köpare som lämnat de för de små producenterna mest fördelaktiga anbuden. Anbudsförfrågan skall utformas efter samråd med företrädare för branschen. En lägesredovisning har överlämnats till regeringen och slutredovisning av uppdraget skall ske . Regeringens överväganden Stabila villkor för de små producenterna kräver enligt regeringens bedömning även att den prisnivå för småskalig elproduktion som genom leveranskoncessionssystemet skulle ha gällt fram till utgången av upprätthålls genom ett särskilt stöd. bör ett förslag till en långsiktig lösning för de små elproducenterna tas fram. I det föregående föreslår regeringen att ett sådant stöd införs och att detta stöd finansieras genom en särskild avgift, som tas ut av innehavare av nätkoncession vars ledning är ansluten till stamnätet. Avgiften tas ut per kWh el som tas ut från stamnätet i nätkoncessionshavarens anslutningspunkt . Intäkterna från denna avgift redovisas under statsbudgetens inkomsttitel svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt. Valet av lämplig stödnivå för den småskaliga elproduktionen är beroende av resultatet av den nu pågående upphandlingsprocessen. Genom denna process erhålls information om marknadens värdering av den småskaliga produktionen. Avsikten är att den prisnivå som kommer att etableras genom denna marknadsvärdering skall kompletteras med det stöd som här föreslås. Beslut om stödnivå samt den närmare utformningen av stödet bör således avvakta resultatet av den nu pågående upphandlingen. Utgångspunkten vid utformning av stödet bör vara att upprätthålla den prisnivå för småskalig elproduktion som genom leveranskoncessionssystemet skulle ha gällt fram till utgången av . För perioden fr.o.m. t.o.m. den bör således stöd kunna utgå till elproduktion från småskaliga anläggningar med en effekt av högst 1 500 kW. Regeringen bör bemyndigas att besluta om ersättningsnivån för den småskaliga elproduktionen, samt meddela närmare föreskrifter om stödets utformning. Slutsatser Regeringen beräknar för stödet under ett nytt anslag benämnt Stöd till småskalig elproduktion för . I avvaktan på att närmare föreskrifter för stödets utformning utarbetats bör anslaget disponeras av regeringen. 1 Förslag till riksdagsbeslut 113 2 Lagförslag 117 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1821) om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter 117 2.2 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597) 118 3 Kommunikationer 119 3.1 Omfattning 119 3.2 Utgiftsutveckling 119 3.3 Resultatbedömning 123 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 123 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 124 3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 126 3.3.4 Regeringens slutsatser 127 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 128 3.5 Skatteavvikelser 128 4 Väg och järnväg 131 4.1 Omfattning 131 4.2 Utgiftsutveckling 131 4.3 Resultatbedömning 134 4.4 Revisionens iakttagelser 139 4.5 Personalkonsekvenser 140 4.6 140 4.6.1 Regeringens slutsatser 148 4.6.2 Anslag för 148 148 A2 Väghållning och statsbidrag 149 4.7 157 A3 : Sektorsuppgifter 165 A4 : Banhållning 166 A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk (TEN) 167 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling 167 5 Sjö- och luftfart 169 5.1 Omfattning 169 5.2 Utgiftsutveckling 169 5.3 Sjöfart 170 5.3.1 Resultatbedömning och slutsatser 171 5.3.2 Revisionens iakttagelser 171 5.3.3 Verksamhetens inriktning m.m. 171 5.3.4 Ekonomiska mål och resurser 172 5.3.5 Finansiella befogenheter 175 5.4 Anslag för 175 B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 175 B2 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 176 B3 Bidrag till sjöfarten 176 5.5 178 5.6 Luftfart 178 5.6.1 Resultatbedömning och slutsatser 179 5.6.2 Verksamhetens inriktning m.m. 180 5.6.3 Ekonomiska mål och resurser 181 5.6.4 Finansiella befogenheter 183 5.7 Anslag för 184 B4 Driftbidrag till kommunala flygplatser 184 5.8 184 6 Post- och telekommunikation och informationsteknik 186 6.1 Omfattning 186 6.2 Utgiftsutveckling 186 6.3 Resultatbedömning 188 6.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 188 6.3.2 De viktigaste statliga insatserna på området 193 6.3.3 Slutsatser 195 6.4 Revisionens iakttagelser 195 6.5 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597) 195 6.6 Anslag för 197 C1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 197 C2 Upphandling av samhällsåtaganden 198 C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice. 199 C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 200 C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 200 7 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster, m.m. 203 7.1 Omfattning 203 7.2 Utgiftsutveckling 203 7.3 Resultatbedömning 205 7.4 Revisionens iakttagelser 205 7.5 Personalkonsekvenser 205 7.6 206 7.6.1 Verksamhetens inriktning 206 7.6.2 Ekonomiska mål och resurser 206 7.7 Anslag för 210 D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier 210 7.8 Rikstrafiken 210 7.9 Anslag för 214 D2 Rikstrafiken: Administration1) 214 D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling1) 215 D4 Viss internationell verksamhet 216 8 Kommunikationsforskning och meteorologi 217 8.1 Omfattning 217 8.2 Utgiftsutveckling 217 8.3 Resultatbedömning 218 8.4 Revisionens iakttagelser 218 8.5 Anslag för 219 E1 219 E2 Kommunikationsforsknings-beredningen 219 E3 () 221 E4 Bidrag till 222 9 Länsstyrelsernas verksamhet och roll inom transportområdet 227 9.1 Länsstyrelsernas huvuduppgifter 227 9.2 Resultatbedömning 227 Anslagsbelopp 114 3.1 Utgiftsutvecklingen 119 3.2 Omsättning m.m. för myndigheter, verk och helägda bolag inom UO22 enligt årsredovisningen för 119 3.3 Nettoavvikelser 129 3.4 Utgiftsutvecklingen 129 4.1 Utgiftsutvecklingen 131 4.2 Verksamhetsvolym för väg och järnväg 132 4.3 Antalet dödade i väg- och järnvägstrafik 135 4.4 Antalet allvarligt skadade i väg- och järnvägstrafik 135 4.5 Anslagsförbrukning 1998 136 4.6 verksamhet 141 4.7 Vägprojekt öppnade för trafik > 142 4.8 Uppföljning av nationell plan för vägtransportsystemet 1998 2007 143 4.9 Uppföljning av olika åtgärder i nationell väghållningsplan 1998 2007 143 4.10 Uppföljning av länsfördelning i de regionala planerna exkl. länsjärnvägar och lånefinansiering 144 4.11 Beräknad nettoupplåning 145 4.12 Låneskuld åren 1999 2007 146 4.13 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån 147 4.14 Anslagsutveckling 148 4.15 Beräkning av anslaget 149 4.16 Anslagsutvecklingen 149 4.17 Fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag på anslagsposter 151 4.18 Intäkter som disponerar 152 4.19 Intäkter som inte disponerar 152 4.20 Investeringsplan 152 4.21 Beräkning av anslaget 155 4.22 Anslaget A2 Väghållning och statsbidrag 156 4.23 Planeringsramar 156 4.24 Innehåll i länsplaner, genomsnitt 156 4.25 verksamhet 159 4.26 Uppföljning av investeringar enligt stomnätsplanen 159 4.27 Uppföljning av investeringsobjekt enligt länsplaner 162 4.28 Anslagsbehov för räntor, amorteringar m.m. för lånefinansierade projekt 163 4.29 Lån 164 4.30 Anslagsutvecklingen 165 4.31 Beräkning av anslaget 165 4.32 Anslagsutvecklingen 166 4.33 Beräkning av anslaget 166 4.34 Anslagsposter 167 4.35 Anslagsutvecklingen 167 4.36 Utgift 167 5.1 Utgiftsutvecklingen 169 5.2 Investeringar för perioden 2002 174 5.3 Prognos över resultat m.m. 174 5.4 Anslagsutveckling 175 5.5 Anslagsutveckling 176 5.6 Anslagsutveckling 176 5.7 Flygtrafikens utveckling 179 5.8 Investeringar för perioden 2002 182 5.9 Prognos över resultat m.m. 183 5.10 Anslagsutveckling 184 6.1 Utgiftsutveckling 186 6.2 Anslagsutveckling 197 6.3 Resultatbudget 198 6.4 Beräkning av anslaget 198 6.5 Anslagsutveckling 198 6.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 199 6.7 Anslagsutveckling 199 6.8 Anslagsutveckling 200 6.9 Anslagsutveckling 200 7.1 Utgiftsutvecklingen 203 7.2 Nyckeltal m.m. 207 7.3 Nyckeltal m.m. enligt treårsplan 207 7.4 Resultatreserv perioden 2002 207 7.5 Investeringar 208 7.6 Påverkan på resultat av femprocentig förändring 209 7.7 Anslagsutveckling 210 7.8 Anslagsutveckling 214 7.9 Beräkning av anslaget 214 7.9 Anslagsutveckling 215 7.10 Beräkning av anslaget 216 7.11 Anslagsutveckling 216 8.1 Utgiftsutvecklingen 217 8.2 Anslagsutveckling 219 8.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 219 8.4 Beräkning av anslaget 219 8.5 Anslagsutveckling 219 8.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 221 8.7 Beräkning av anslaget 221 8.8 Anslagsutvecklingen 221 8.9 Beräkning av anslaget 222 8.10 Anslagsutvecklingen 222 8.11 Uppdragsverksamhet 224 8.12 Affärsverksamhet 224 8.13 Beräkning av anslget för 224 4.1 Antalet dödade och svårt skadade i väg- och järnvägstrafik 135 4.2 Transportvolym på 135 11 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1821) om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (avsnitt 2.1 och avsnitt 7.7), 2. antar förslaget till lag om ändring i telelagen (1993:597) (avsnitt 2.2), 3. godkänner att regeringen får använda medel från anslaget A1 : Administration för att utreda alternativ finansiering av infrastruktur (avsnitt 4.6), 4. godkänner att regeringen får besluta om en låneram om högst 1 för för inköp av omsättningstillgångar, anläggningstillgångar och för byggande av broar som ersätter färjor (avsnitt 4.6), 5. godkänner att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag får belastas med kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån för väg E 6 delen , väg E 18/20 delen , väg E 4 delen Stora Åby , väg 22 delen Hossmo samt väg E 4 trafikplats (avsnitt 4.6) 6. godkänner att anslagen A2 Väghållning och statsbidrag och A4 : Banhållning får belastas för att täcka förluster vid infriande av kapitaltäckningsgarantin till och eventuella förluster i samband med utlåning till (avsnitt x.x), 7. godkänner att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag får belastas vid infriandet av utställda statliga garantier i enlighet med vad beslutat för vissa väginvesteringar i inklusive (rskr. 1997/98:213 och 1998/99:44) samt för Göteborgsöverenskommelsen (rskr. 1997/98:104 och rskr. 1997/98:317) (avsnitt 4.6), 8. godkänner att regeringen får besluta om en låneram om högst för för investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, produktions- och telenätsutrustning, rörelsekapital, finansiering av omsättningstillgångar, samt för statens andel av kapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i mellan , och staten (avsnitt 4.7), 9. godkänner att anslaget A4 : Banhållning får belastas med kostnader för räntor och amorteringar för upptagna lån i (avsnitt 4.7), 10. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2002 i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.3), 11. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.3), 12. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.3), 13. godkänner vad regeringen förordar om (avsnitt 5.5), 14. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2002 i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.6), 15. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.6), 16. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.6), 17. godkänner vad regeringen förordar om (avsnitt 5.8), 18. bemyndigar regeringen att tills vidare disponera avgiftsintäkter i Post- och verksamhet (avsnitt 6.6), 19. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget C2 Upphandling av samhällsåtaganden, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 6.6), 20. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2002 i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.6), 21. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.6), 22. godkänner vad regeringen förordar om Rikstrafiken (avsnitt 7.9), 23. bemyndigar regeringen att besluta om den ram som skall gälla för Rikstrafikens åtaganden vad avser medel för upphandling av interregional kollektivtrafik åren 2001 2005 (avsnitt 7.9), 24. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget E2 Kommunikationsforskningsberedningen, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 2005 (avsnitt 8.5), 25. för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp