prop · GN031D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Bilaga 2 Svensk ekonomi Bilaga 2 Svensk ekonomi Förord 7 1 Inledning 7 1.1 Sammanfattning 7 1.2 Utvecklingen inom olika områden 11 1.3 Alternativa medelfristiga beräkningar 17 Appendix De nya nationalräkenskaperna 19 2 Internationell utveckling 21 2.1 Utvecklingen i 21 2.2 Utvecklingen i 23 2.3 Utvecklingen i och 24 2.4 Utvecklingen i och i övriga 25 2.5 Den svenska världsmarknadstillväxten 26 3 Kapitalmarknaderna 27 3.1 Utvecklingen i omvärlden 27 3.2 Utvecklingen i 29 3.3 Ränte- och valutaantaganden 30 4 Utrikeshandeln 33 4.1 Varuexporten 33 4.2 Varuimporten 35 4.3 Tjänstehandeln 36 4.4 Bytesbalansen 36 5 Näringslivets produktion 39 5.1 Industrin 39 5.2 Byggnadsverksamhet 41 6 Arbetsmarknad 43 7 Löner 49 8 Inflation 51 9 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter 55 9.1 Hushållens inkomster 55 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter 56 10 Bruttoinvesteringar 59 10.1 Näringslivets investeringar 59 10.2 Bostäder 61 10.3 62 11 Den offentliga sektorn 65 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 65 11.2 Den statliga sektorn 69 11.3 Ålderspensionssystemet 70 11.4 Kommunsektorn 72 Tabell 1.1 Prognosförutsättningar 12 Tabell 1.2 Nyckeltal 12 Tabell 1.3 Försörjningsbalans 13 Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt 15 Tabell 1.5 Sparandets sammansättning 16 Tabell 1.6 De offentliga finanserna 16 Tabell 1.7 Arbetsmarknadsutveckling vid olika tillväxtantaganden 18 Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 23 Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster 30 Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden 31 Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 34 Tabell 4.2 Bidrag till exporttillväxten 34 Tabell 4.3 Bytesbalansen 37 Tabell 5.1 Näringslivets produktion 39 Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin 40 Tabell 5.3 Byggnadsverksamhet 41 Tabell 6.1 Arbetsmarknad 43 Tabell 6.2 Sysselsättning, branschfördelat 44 Tabell 6.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program 45 Tabell 6.4 Sysselsättningsgrad och öppen arbetslöshet i olika regioner 47 Tabell 7.1 Timlöner 49 Tabell 8.1 Konsumentprisutveckling 52 Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtionsutgifter och sparande 55 Tabell 9.2 Bidrag till disponibelinkomstutvecklingen 56 Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 59 Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 61 Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser 65 Tabell 11.2 Skatter och avgifter 67 Tabell 11.3 Den offentliga sektorns utgifter 67 Tabell 11.4 Beräkning av finanspolitikens inriktning 68 Tabell 11.5 Statens finanser (exkl. statliga affärsverk och aktiebolag) 70 Tabell 11.6 Ålderspensionssystemet 71 Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser 72 Diagram 1.1 BNP-utveckling 7 Diagram A.1 BNP 1985 2 kvartalet 1999 20 Diagram 2.1 BNP-tillväxt i EU, och 21 Diagram 2.2 Företagens och hushållens förtroende i euroområdet 22 Diagram 3.1 10-årsräntor i , och 27 Diagram 3.2 Amerikansk kreditspread 1999 27 Diagram 3.3 Aktiebörsen i , och 1999 28 Diagram 3.4 Dollar mot euro och räntedifferens 1999 28 Diagram 3.5 Ränteutvecklingen i 29 Diagram 3.6 Ränteskillnader, 29 Diagram 3.7 Kronan mot TCW och euron 29 Diagram 4.1 Svensk exportutveckling till olika regioner 33 Diagram 4.2 Export av bearbetade varor 35 Diagram 4.3 Utvecklingen av vissa poster i bytesbalansen 36 Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 40 Diagram 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta 44 Diagram 6.2 Sysselsättning och arbetskraftsutbud 45 Diagram 6.3 Befolkningen i åldern uppdelad på olika grupper 46 Diagram 6.4 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program 46 Diagram 7.1 Timlöneutveckling i ekonomin som helhet 50 Diagram 8.1 Konsumentprisutveckling 52 Diagram 9.1 Hushållens konsumtionsutgifter 57 Diagram 9.2 Hushållens nettosparkvot 58 Diagram 9.3 Hushållens skuldkvot 58 Diagram 10.1 Investeringar som andel av BNP 59 Diagram 10.2 Fastighetsprisstatistik 60 Diagram 10.3 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter 62 Diagram 10.4 Totala lagerinvesteringar 63 Förord I denna bilaga till budgetpropositionen görs en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. . Bedömningen baseras på underlag från , , IMF och den prognos () publicerade . Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna har gjorts med stöd av modell och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. publicerade nationalräkenskaper enligt på området. Omläggningen av nationalräkenskaperna har i många fall ändrat förutsättningarna för prognosarbetet, se appendix till kapitel 1. Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 1.1 Sammanfattning Svensk ekonomi är inne i en stark expansionsfas. Bruttonationalprodukten (BNP) väntas öka med , vilket är en kraftig upprevidering i förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition. Det är framför allt den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden, där en mycket snabb sysselsättningstillväxt har kunnat kombineras med relativt måttliga löneökningar, som har överträffat förväntningarna. Årets tillväxt är mycket sysselsättningsintensiv genom att en stor del av produktionsuppgången sker i tjänstesektorn. Den snabba sysselsättningstillväxten har positiva effekter för inkomstutvecklingen i såväl den offentliga sektorn som för hushållen. Hushållens och kommunernas konsumtionsutgifter kan därför väntas växa snabbare . Den goda sysselsättningsutvecklingen väntas fortsätta , om än i något långsammare takt. Konjunkturläget på viktiga svenska exportmarknader förutses gradvis förbättras. De i denna proposition föreslagna skattesänkningarna bidrar till att hushållens konsumtion väntas öka relativt kraftigt även . Förbättrade internationella förutsättningar och en stark inhemsk efterfrågan innebär att den svenska ekonomin bedöms växa med (se diagram 1.1). Diagram 1.1 BNP-utveckling Årlig förändring, procent har både utfallsstatistik och framåtblickande indikatorer visat på en stark tillväxtkraft i den svenska ekonomin. ökade sysselsättningen med drygt 100 000 personer jämfört med . Det negativa stämningsläge som präglade industrin under årets inledande månader har, enligt KI:s industribarometer, successivt förbytts till en växande tillförsikt . Hushållens framtidsförväntningar, såsom de mäts av SCB, ligger kvar på historiskt höga nivåer. Den samlade förväntningsbilden är i detta avseende mer entydig än , då tillförsikten bland industriföretagen var mycket låg. Den positiva utvecklingen av den svenska ekonomin har bekräftats av de preliminära nationalräkenskaperna. Enligt dessa steg BNP i jämförelse med . Den inhemska efterfrågan var mycket hög. Genom köp av bilar och andra kapitalvaror var hushållens konsumtion högre än . Trots en väsentlig försvagning av konjunkturen på ett antal viktiga exportmarknader utvecklades exporten totalt sett starkt. Exportökningarna kan främst hänföras till teleprodukt- och läkemedelsindustrin. Konjunkturläget inom andra exportnäringar var svagt. var importen mycket låg varvid nettot av utrikeshandeln höjde BNP. Lagerinvesteringarna sänkte å andra sidan BNP med motsvarande . Produktivitetsutvecklingen var svag . I en tillväxtfas där sysselsättningen ökar snabbt och resursutnyttjandet i ekonomin stiger ställs det höga krav på lönebildningen. Löneökningar som inte är förenliga med inflationsmål leder till en skärpning av penningpolitiken, vilket dämpar tillväxten. bedöms löneglidningen uppgå till . Detta är en ökningstakt som är låg ur ett historiskt perspektiv och som avspeglar nedjusterade inflationsförväntningar, hårdare konkurrensförhållanden och kanske också en bättre fungerande lönebildning. Årets förväntade löneglidning är emellertid hög med tanke på att sysselsättningen förutspås kunna öka i snabb takt även . En förutsättning för prognosen, och för att årets och nästa års sysselsättningsuppgång skall bli varaktig, är att löneglidningen begränsas till , så att de totala löneökningarna uppgår till . har det antagits att lönerna stiger . Det internationella konjunkturläget har generellt sett utvecklats något bättre än vad flertalet bedömare tidigare förväntat. Den globala tillväxten och har reviderats upp något och hoten mot en global återhämtning har minskat. fortsätter att överraska med en hög tillväxt utan några allvarliga inflationsproblem, även om vissa tecken på tilltagande inflationsrisk kan skönjas. Konjunkturutsikterna i EU-området har ljusnat efter avmattningen och under årets inledning. I och har en viss stabilisering ägt rum. Osäkerheten är dock fortsatt stor vad gäller den japanska ekonomin och en återhämtning är långt ifrån säkerställd. Riskerna i den internationella ekonomin är framför allt kopplade till obalanser i och . Ett återkommande tema i tidigare konjunkturbedömningar har varit den s.k. Asienkrisen och dess effekter på världsekonomin och svensk ekonomi. Krisen i kulminerade . Den senaste inkommande statistiken visar på en tydlig återhämtning i denna region, även om tillväxtutsikterna varierar mellan länder. Det direkta svenska exportbortfallet till de krisdrabbade länderna kan grovt skattas till av den totala varuexporten under föregående år. Den totala exporten växte dock ändå snabbt , vilket tyder på att svenska företag i viss utsträckning ökade exporten till andra marknader. Asienkrisen, och den därtill sammanhörande efterfrågeminskningen, bidrog även till en lägre global räntenivå. Den totala negativa effekten av Asienkrisen på svensk ekonomi måste därför i efterhand bedömas som liten. Det viktigaste kontraktiva inslaget i den internationella konjunkturbilden är den uppgång i långa räntor som har ägt rum . För svenskt vidkommande betyder detta att 10-årsräntan ligger över de nivåer som rådde . Den svenska kronan har visat en oregelbunden utveckling . Kronan har dock förstärkts och har sedan varit förhållandevis stabil. Det förbättrade internationella konjunkturläget innebär vidare att penningpolitiken i euroområdet och i kan komma att läggas om i en mindre expansiv riktning. I den konjunkturbedömning som gjordes i vårpropositionen förväntades att svensk exportindustri skulle drabbas relativt hårt av en försvagad internationell industrikonjunktur. Detta berodde dels på att tillväxten bedömdes bli särskilt svag på några viktiga exportmarknader, dels på att stora delar av den svenska exporten, t.ex. insatsvaror och maskininvesteringar, normalt drabbas relativt hårt av en internationell avmattning. Denna bedömning ligger fast. Därutöver har emellertid utvecklingen bjudit på ett antal positiva överraskningar. Som nämndes ovan ser de globala konjunkturutsikterna mer fördelaktiga ut och världsmarknadstillväxten har därför reviderats upp något. Den svenska industrin har rönt fortsatt stora exportframgångar inom mindre konjunkturkänsliga sektorer. Exportökningar inom teleprodukt- och läkemedelsindustrin svarar för en mycket stor del av årets totala exporttillväxt. har industristrukturen förskjutits mot en allt större andel kunskapsintensiv produktion. De strukturella förändringarna kan således vara en förklaring till varför industrin uppvisar ett mindre cykliskt beteende . Svenska exportföretag har också generellt sett varit framgångsrika i ett antal länder till vilka exportandelen är relativt måttlig (exempelvis , , och ). Tillsammans med en god relativprisutveckling bidrar ovan nämnda faktorer till att den svenska exportindustrin väntas ta marknadsandelar och . Huvudförklaringen bakom den kraftiga upprevideringen av tillväxtprognosen och ligger dock i att den inhemska ekonomin utvecklas avsevärt bättre än tidigare förväntats. Till grund för detta ligger den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen. Härigenom blir inkomsttillväxten god inom såväl hushålls- som den offentliga sektorn, vilket skapar utrymme för en icke lånefinansierad konsumtionstillväxt inom bägge sektorerna. Den offentliga finansiella situationen är så gynnsam att det är möjligt att kombinera en god konsumtionstillväxt i den offentliga sektorn med ett positivt sparande och skattesänkningar. Den låga inflationen stärker hushållens realinkomster ytterligare och uppgången i hus- och aktiepriserna har bidragit till att hushållens förmögenhetssituation är mycket stark. Investeringarna väntas stiga relativt kraftigt och . I de verksamheter som har en nära koppling till hushållens konsumtion förutspås en hög investeringstillväxt. Detta gäller i synnerhet bostadsbyggandet som bedöms öka snabbt framöver, även om tillväxten är koncentrerad till storstadsregionerna. Industriinvesteringarna ligger generellt på en hög nivå varför även måttliga ökningstal innebär ett betydande kapacitetstillskott. Till följd av stora lagerinvesteringar inom industri och handel har det funnits ett behov av att korrigera lagren. Så har också skett . Det direkta bidraget från lager till tillväxten väntas bli -0,. Årets importtillväxt väntas bli låg. Importökningen dras ned av exportavmattningen och av sammansättningseffekter som innebär att importinnehållet i exporten är ovanligt litet. Även årets lagerkorrigering dämpar importtillväxten. Sysselsättningen växer mycket snabbt. väntas den öka och . Sammantaget motsvarar detta ca 170 000 nya arbetstillfällen. Den största delen av ökningen sker inom den privata tjänstesektorn, men även inom kommunerna ökar sysselsättningen kraftigt. Årets sysselsättningökning är den högsta som kunnat registreras sedan arbetsmarknadsundersökningar () startade . I förhållande till sysselsättningsminskningen under det tidiga är uppgången mer blygsam (exempelvis föll sysselsättningen 1993 med ). Det är först nu efter recessionsåren , följt av en budgetsaneringsperiod med mycket höga räntor och exportdriven tillväxt, som den egentliga åter- hämtningen på arbetsmarknaden har börjat. Till följd av den starka sysselsättningsuppgången fortsätter den öppna arbetslösheten att minska och väntas uppgå till . Ett något förbryllande inslag i den aktuella konjunkturbilden är den svaga produktivitetstillväxten och . Den viktigaste förklaringen är troligen att det är en sammansättningseffekt. När verksamheter med en hög sysselsättningsintensitet och låg produktivitet växer snabbt sjunker den genomsnittliga produktivitetstillväxten. Under recessionsåren var situationen den omvända produktivitetstillväxten ökade genom att kapitalintensiva verksamheter växte snabbt, som sysselsättningen minskade. I jämförelse med bedömningen i vårpropositionen har nivån på den totala bruttonationalprodukten uppreviderats och sysselsättningen . Vid utgången av är därför resursutnyttjandet i ekonomin avsevärt högre i föreliggande prognos. I ett längre perspektiv är osäkerheten om konjunkturläget mycket stor, dessutom kommer ekonomin att träffas av olika störningar framöver som inte är kända. Vad gäller görs därför ingen bedömning av konjunktursituationen. Utöver prognosen presenteras tre kalkyler för de två följande åren. Kalkyl 1 är den mest genomarbetade kalkylen och beskrivs i detta samt resterande kapitel. Den antagna tillväxten vilar på en uppskattning av den underliggande tillväxttakten i ekonomin och en bedömning om huruvida ekonomin kan växa långsammare eller snabbare än den underliggande trenden utan att priser och löner accelererar. I kalkyl 1 bedöms BNP-tillväxten 2001 och 2002 uppgå till respektive . Detta är lägre tillväxttal än i vårpropositionen. Nivån på bruttonationalprodukten bedöms emellertid nu ligga en knapp procent högre än i vårpropositionen. Denna mer optimistiska bedömning om vad som utgör en hållbar produktionsnivå har bland annat gjorts i ljuset av att den senaste tidens höga sysselsättningstillväxt inte har givit upphov till några generella bristsituationer på arbetsmarknaden eller ökad inflation. Andelen i reguljär sysselsättning för personer beräknas öka från 1998 till . I vårpropositionen bedömdes sysselsättningsgraden uppgå till . Regeringens mål är att sysselsättningsgraden skall uppgå till . Osäkerheten om i vilken utsträckning det finns lediga resurser kvar 2001 och 2002 är stor. I kalkyl 2 och kalkyl 3 illustreras den ekonomiska utvecklingen om arbetsmarknaden fungerar mycket väl. Sysselsättning och produktion växer då snabbare än i kalkyl 1 som löner och priser utvecklas på ett hållbart sätt. I kalkyl 2 antas BNP öka såväl 2001 som 2002. Den öppna arbetslösheten sjunker då till . Blir tillväxten istället leder detta till en öppen arbetslöshet på (kalkyl 3). De offentliga finanserna väntas visa betydande överskott. beräknas överskottet uppgå till av BNP. Den goda ekonomiska utvecklingen väntas leda till att överskottet i de offentliga finanserna överträffar den målsatta nivån om av BNP. Därmed uppstår ett utrymme för de nu föreslagna skattesänkningarna. I prognosen är dessa beaktade. De förväntade överskotten beräknas därefter uppgå till respektive av BNP. överstiger det offentliga finansiella sparandet, efter föreslagna skattesänkningar, målet om överskott motsvarande av BNP med ca . Dessa överskjutande medel antas i kalkylen beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn så att saldomålet uppnås exakt. Finanspolitiken beräknas och ha en expansiv inriktning. kan finanspolitiken, när hänsyn tagits till den beräkningstekniska överföringen , beskrivas som milt kontraktiv. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld har sjunkit som andel av BNP och beräknas understiga . Det positiva sparandet i offentlig sektor 2001 och 2002 innebär att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska och som andel av BNP förväntas den uppgå till . Osäkerheter i prognosen Prognosen bygger på en s.k. mjuklandning av ekonomi, dvs. en utveckling där tillväxten gradvis närmar sig den långsiktiga tillväxttakten. Mer dramatiska förlopp kan dock inte uteslutas. Exempel på negativa risker är arbetskraftsbrist och penningpolitisk åtstramning, ett kraftigt börsfall eller en betydande investeringsavmattning. Det finns även positiva risker. Den amerikanska ekonomin har under överraskat bedömare med hög tillväxt och låg inflation. Det kan därför inte uteslutas att den underliggande tillväxtakten i den amerikanska ekonomin är högre än vad som tidigare antagits. Den japanska ekonomin är alltjämt i ett utsatt läge med växande arbetslöshet och stigande underskott i de offentliga finanserna. I förutses i prognosen en mycket långsam återhämtning. Eftersom är en stor nettolångivare till kan reala anpassningar komma att orsaka en betydande turbulens på de finansiella marknaderna. Den avgörande osäkerhetsfaktorn i den svenska ekonomin är hur högt resursutnyttjande som det är möjligt att uppnå utan att löner och priser börjar öka i en för snabb takt. ligger arbetslösheten under den nivå som en del bedömare tidigare ansett vara förenlig med låg och stabil inflation. råder det inte någon generell brist på arbetskraft i den svenska ekonomin. Det är därför rimligt att utgå ifrån att den s.k. jämviktsarbetslösheten ligger under dagens nivå på arbetslösheten. Det är dock mycket svårt att exakt fastställa vid vilken nivå på den öppna arbetslösheten eller vid vilken sysselsättningsgrad som löner och priser riskerar att börja öka för snabbt. Det är viktigt att påpeka att denna osäkerhet är symmetrisk. Fungerar arbetsmarknaden ännu bättre än vad som antagits kan arbetslösheten fortsätta att minska (se avsnitt 1.3). Vid en sämre fungerande arbetsmarknad, med för höga löneökningar, kan dock komma att höja den s.k. reporäntan utöver vad som antagits i prognosen. Den öppna arbetslösheten antas i prognosen falla till . Huvudförklaringen till nedgången ligger i den snabba sysselsättningstillväxten. Därtill väntas ett stort antal personer genomgå vuxenutbildning och antalet högskoleplatser ökar kraftigt. För att minska risken för att flaskhalsar skall uppstå på arbetsmarknaden är det därför viktigt att utbildningssatsningen inom verkligen riktas till grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden och som annars skulle riskera att bli varaktigt arbetslösa. 1.2 Utvecklingen inom olika områden Den internationella utvecklingen Tillväxtutsikterna i världsekonomin förutses successivt förbättras och . Kriserna i och , som tyngde världsekonomin , förefaller nu vara avslutade i de flesta av de drabbade länderna. Konjunkturbilden i världen är dock på intet sett enhetlig. I den amerikanska ekonomin är resursutnyttjandet högt, varför en viss uppgång i inflationen i kombination med en anpassning av tillväxten nedåt mot den underliggande tillväxttakten är den mest troliga utvecklingen. I EU-området är resursutnyttjandet i utgångsläget betydligt lägre. Expansiva monetära förhållanden och en neutral finanspolitik stimulerar efterfrågan och bidrar till stigande tillväxt och en begränsad uppgång i inflationen. Länderna i och är, generellt sett, i en återhämtningsfas. Tillväxttalen kommer att öka, men i många fall från låga nivåer. Ett undantag är där tillväxten förutspås bli och . Utvecklingen av världsmarknadstillväxten för svenska exportvaror kan skilja sig relativt kraftigt från det globala tillväxtförloppet. väntas världsmarknadstillväxten för svenska exportvaror sjunka från till som den globala tillväxten förutses stiga från till . Skillnaden beror bl.a. på en konjunkturförsvagning på några stora svenska exportmarknader, t.ex. , , och . ekonomi har haft av god tillväxt. I synnerhet har tillväxten varit mycket hög i genomsnitt . De flesta bedömare är eniga om att tillväxttal i denna storleksordning inte är långsiktigt möjliga att upprätthålla. från ekonomins utbudssida kan tillväxten förklaras av en hög sysselsättnings- och en god produktivitetstillväxt. Den öppna arbetslösheten ligger emellertid på en låg nivå varför det föreligger en viss risk för överhettning på arbetsmarknaden. Även på ekonomins efterfrågesida finns det några potentiella obalanser. Efter med hög investeringstillväxt är investeringarnas andel av BNP nu på en relativt hög nivå vilket tillsammans med stigande finansieringskostnader kan komma att leda till ett omslag i investeringskonjunkturen. Den snabba värdetillväxten på den amerikanska börsen har bidragit till att sparandet i hushållssektorn ligger på en låg nivå. En svagare börsutveckling kan därför komma att leda till ett ökat hushållssparande och en svagare konsumtionsutveckling. Det finansiella sparandet i ekonomin som helhet är kraftigt negativt. Den amerikanska ekonomin är således beroende av ett stort kapitalinflöde från övriga världen och i synnerhet . I prognosen antas att den amerikanska ekonomin gradvis anpassar sig mot en långsiktigt balanserad situation, men osäkerheten vad gäller den fortsatta utvecklingen är betydande. Under föregående år föll BNP i med . En viss stabilisering kan nu skönjas. En expansiv finanspolitik har bidragit till att åtminstone temporärt vända den negativa trenden. För en fortsatt återhämtning är det dock nödvändigt att regeringens saneringsprogram för finanssektorn blir framgångsrikt och att strukturreformer genomförs. Det ekonomiska tillståndet i euroområdet har förbättrats . Det pessimistiska stämningsläget inom industrin har brutits och hushållens förväntningar är på en historiskt sett hög nivå. Medlemsländerna befinner sig dock i något olika konjunkturskeden. Exporten i och drabbades förhållandevis hårt av fjolårets globala konjunkturavmattning. I ett flertal euroländer exempelvis , och har dock en god utveckling av den inhemska efterfrågan delvis motverkat efterfrågebortfallet från omvärlden. Euroområdet ligger något senare än i konjunkturcykeln, varför tillväxten förväntas falla tillbaka från 1998 till 1999. I takt med att konjunkturen stärks i och stiger tillväxten i euroområdet till . , och har alla legat långt fram i konjunkturcykeln. För att motverka tendenser till överhettning har den samlade ekonomiska politiken i dessa länder haft en stram inriktning. Detta har bidragit till att dämpa konjunkturen och till att tillväxttalen under innevarande år förväntas bli relativt låga. genomfördes dock lättnader av den brittiska penningpolitiken, vilket väntas stimulera tillväxten.