prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta gäller exempelvis Kulturhusens dag, Arkeologidagen, Svenskt kulturarv, Svenska folkets k-märkning, Stadens kulturarv 1998 och Tidernas kyrka. Vidare finns det en fortsatt stor efterfrågan på råd i byggnadsvårdsfrågor samt ekonomiskt stöd i samband med vård och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bebyg- gelse. Kulturmiljöorganisationerna bidrar genom sitt arbete till ökad möjlighet för allmänheten att få del av information i frågor som rör kulturarvet och kulturmiljön, bl.a. genom hemsidor, publi- kationer och annat material. De verkställighetsföreskrifter och allmänna råd på arkeologiområdet som RAÄ meddelat innebär att det nu finns tydligare regelverk och riktlinjer på området. Förutsätt- ningarna för stabila och funktionella berednings- och beslutsformer har därmed ökat. Kulturarvet och kulturmiljön har i allt större utsträckning kommit att uppmärksammas i det internationella arbetet som en utgångspunkt för dialog, samarbete samt ömsesidig respekt och förståelse mellan människor. Även inom bi- ståndsarbetet har kulturarvet kommit att upp- märksammas som en utgångspunkt och viktig faktor för en demokratisk och hållbar utveckling. Länsstyrelserna Under har länsstyrelserna bl.a. prioriterat arbetet med byggnadsvård och forn- minnen. har ärenden om byggnadsminnen, med några få undantag, getts låg prioritet. En viktig uppgift för länsstyrelserna är att integrerera kulturmiljöintressen vid utform- ningen av den fysiska miljön, exempelvis vid infrastrukturplanering och ny- och ombygg- nader. Som ett led i detta arbete bedrivs ett omfattande tvärsektoriellt arbete. Detta innebär samverkan med bl.a. andra myndigheter, kom- muner och olika organisationer. När det gäller arbetet inom den egna myndigheten har kultur- miljön allt tydligare kommit att integreras i länsstyrelsernas samlade arbete. Detta är tydligt exempelvis när det gäller frågor som rör odlings- landskapet/jordbruk. I arbetet med frågor som rör regional utveckling och sysselsättning görs insatser inom bl.a. kulturturismen. Flera länsstyrelser gör härvid omfattande insatser för att lyfta fram och ut- veckla den egna regionens särskilda prägel och identitet. Förutom effekter för den regionala till- växten, är detta arbete av betydelse för att stärka det lokala engagemanget. Insatserna på detta område genomförs i samverkan med andra myndigheter, kommuner samt lokala institutioner och organisationer. Detsamma gäller de särskilda arbetsmarknads- och bygg- nadsvårdsprojekt som genomförs i flera län. Länsstyrelserna har svarat för den regionala administrationen av kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets miljöprogram. Flera läns- styrelser har genomfört informations- och utbildningsinsatser i frågor som rör odlings- landskapets kulturvärden och har därvid bidragit till fördjupade kunskaper om bl.a. odlings- landskapets historiska innehåll. När det gäller uppdragsarkeologin har flera hunnit långt i arbetet med förbätt- rade berednings- och beslutsformer samt för- bättrad uppföljning av verksamheten. Samarbetet med de regionala museerna har fortsatt att utvecklas i riktning mot ökad samsyn i frågor som rör kulturmiljöarbetet i regionen. Vidare förefaller samarbetet med museerna ha ökat i omfattning jämfört . Situa- tionen i de olika länen skiljer sig dock åt och det finns behov av ett fortsatt aktivt arbete för att ytterligare bredda och utveckla samverkan. Flera länsstyrelser pekar på behovet av för- djupade och förbättrade kunskapsunderlag/ planeringsunderlag inom kulturmiljöområdet. Regeringens slutsatser De övergripande målen för den statliga kultur- miljöorganisationen var under att bevara och förmedla kulturarvet, stärka den lokala kulturella identiteten, syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön, möta hoten mot kulturmiljön samt bidra till att öka medve- tenheten om estetiska värden och historiska sammanhang. Regeringen bedömer att verksamheten inom området har gett goda resultat och att resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Myndig- heterna inom kulturmiljöområdet har i fortsatt hög utsträckning bedrivit ett strategiskt tvär- sektoriellt arbete och har därigenom bidragit till att utveckla och bevara kulturvärden genom att konsekvenser för kulturmiljön uppmärksammas och beaktas i större omfattning . Kulturmiljöaspekter har fått en allt starkare ställ- ning. Kulturvärden uppmärksammas i ökad om- fattning som en resurs i samhället. Det allmänna intresset och engagemanget för kulturarvet och kulturmiljön är fortfarande stort. Enligt rege- ringens bedömning bör inriktningen på verk- samheten behållas. 10.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för för RAÄ. 10.5 Anslag G1 Tabell 10.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 151 593 2000 Förslag 166 817 2001 Beräknat 169 400 1 2002 Beräknat 172 122 2 1 Motsvarar 166 817 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 166 817 tkr prisnivå. () är central förvalt- ningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. Enligt förordningen (1997:1171) med instruktion för skall RAÄ bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Till RAÄ:s uppgifter hör vidare att leda och delta i arbetet med att bygga upp kunskapen om och bedriva informations- och rådgivningsverksamhet om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål. RAÄ skall också medverka i det internationella arbetet med kulturmiljön, kulturminnen och kulturföremål samt följa det regionala kultur- miljöarbetet och biträda länsstyrelserna och de regionala museerna i frågor som rör detta. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersök- ningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. Dessutom skall RAÄ ha ett specialbibliotek för forskning och utveckling inom områdena kulturmiljö, arkeologi, medeltidens konsthistoria och numis- matik. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till , varav ca avser intäkter för arkeologisk uppdragsverksamhet. RAÄ har beräknat avgiftsintäkterna till ca för . Förutom intäkter för arkeo- logisk uppdragsverksamhet rör det sig framför allt om entré- och försäljningsintäkter samt intäkter av konserveringsverksamhet. Prognosen för visar på ett sammanlagt anslagssparande på , dvs. Regeringens överväganden Resultatinformation RAÄ har fortsatt att aktivt bedriva ett tvärsekto- riellt arbete som innebär samverkan och sam- arbete med myndigheter, institutioner och andra aktörer inom olika politik- och samhällsområ- den. Detta arbete bidrar till att konsekvenser för kulturmiljön uppmärksammas och beaktas i högre grad än tidigare, exempelvis när det gäller miljö, jordbruk, trafik, turism och sysselsättning. RAÄ har i huvudsak kunnat möta de krav som detta innebär. Det tvärsektoriella ansvaret för miljöns kulturvärden utvecklas fortlöpande. RAÄ bedriver ett stort antal forsknings-, utvecklings-, registeruppbyggnads- och invente- ringsprojekt för att bygga upp kunskap i frågor som rör kulturarvet och kulturmiljön. Projekten genomförs i stor utsträckning i samverkan med och finansieras även delvis av andra myndig- heter, de regionala museerna samt universitet och högskolor. Systemfasutvecklingen för bebyggel- seprojektet som har pågått har avslutats och projektet har övergått till basverk- samhet (bebyggelseregistret). Arbetet med att utveckla den IT-baserade tillgängligheten till fornminnesregistret har dock inte kommit vidare i önskvärd takt. RAÄ har emellertid startat ett särskilt projekt, Fornminnes- information, inom vilket detta arbete drivs vidare. I fråga om vård av det materiella kulturarvet har riktlinjer för god byggnadsvård samman- ställts och presenterats . RAÄ har vidare genomfört informations- och rådgiv- ningsinsatser riktade mot myndigheter, institu- tioner och enskilda. Kvalificerade vårdinsatser har genomförts, inriktade på att även utveckla kunskap på området. Enligt RAÄ ökar efter- frågan på rådgivning och informationsskrifter och tillströmningen till kurser och seminarier är god. RAÄ har beviljats medel ur den s.k. Krets- loppsmiljarden för att i samarbete med ett antal län sprida kunskap om byggnadsvård och tradi- tionellt byggande. Arbetet inom ramen för det s.k. Projekt har fortsatt. Projektet, som finansieras med ur den s.k. Östersjömiljarden, avser renovering av kultur- byggnader i . Syftet är att skapa syssel- sättning och kunskap om restaureringsmetoder, traditionella material och hantverk. RAÄ bedriver en mångskiftande och omfat- tande verksamhet för att sprida information om och öka intresset för kulturarvet och kultur- miljön. Som exempel kan nämnas olika tidskrif- ter och publikationer, hemsidor, olika projekt som exempelvis Svenskt kulturarv, Svenska folkets k-märkning, Kulturhusens dag, Arkeo- logidagen, Stadens kulturarv 1998 och Tidernas kyrka. Verksamheten har bidragit till att möjlig- heterna att ta del av information har ökat. Det allmänna intresset och engagemanget för kulturarvet är fortsatt stort. Detta framgår av bl.a. ett ökat antal besökare vid RAÄ:s besöks- mål, en stor efterfrågan på det material som pro- duceras, liksom på den information som finns hos bibliotek och Antikva- risk-topografiska arkivet samt det stora intresset för de projekt som genomförs. De senaste årens omställningsarbete inom RAÄ är i princip slutfört. har arbetet kunna inriktas på upp- följning och utveckling av den nya organisatio- nen. Detta arbete, i vilket personalen medverkar, har fortsatt under innevarande år. Tabell 10.3 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter 1995/96 (12 mån) 1997 1998 58 000 93 000 76 000 75 000 69 000 76 000 Eketorp 74 000 66 000 65 000 Övriga 74 000 53 000 129 000 Totalt 281 000 281 000 346 000 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kultur- minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel- ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. trädde en ny organisation för verksamheten i kraft. Inriktningen av organi- sationsförändringen har framför allt syftat till att ge verksamheten en stabil organisationsstorlek, med hänsyn till variationer i uppdragsvolym. ökade uppdragsvolymen i för- hållande till . Antalet fältarbetstimmar uppgick till ca 118 400 och till 193 620. Intäkterna var ca , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Enligt prognos kommer dock intäkterna att minska . Tabell 10.4 Arkeologisk uppdragsverksamhet antal timmar 1996 1997 1998 Fältarbete 86 609 118 429 193 620 Manusarbete 159 807 114 985 94 861 Totalt 246 416 233 414 288 481 Tabell 10.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 179 571 159 106 20 465 Prognos 1999 117 000 121 000 -4 000 Budget 2000 120 000 120 000 0 Slutsatser RAÄ svarar för en omfattande verksamhet som har gett goda resultat i förhållande till uppställda mål. Verksamheten svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Enligt regeringens bedömning bör därför anslagets huvudinriktning bibehållas. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2002 för ökade kostnader i samband med genomförandet av satsningen på Kulturarvs-IT. påfördes anslaget engångsvis 2,7 mil- joner kronor. Anslaget skall därför minskas med detta belopp. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 10.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 150 141 Pris- och löneomräkning + 759 Minskning av engångsanvisning 1999 - 2 700 Kulturarvs-IT + 300 Justering av +18 317 Förslag 2000 166 817 G2 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 10.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 284 751 2000 Förslag 249 618 2001 Beräknat 246 817 2002 Beräknat 245 561 Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm- melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får även användas när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att ta till vara fornfynd. Vidare lämnas också bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av () eller, efter RAÄ:s bemyndigande, av . ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisade regeringen att utgiftsbegränsande åtgärder vidtagits för . Av detta skäl har anslaget minskats med . Anslagssparandet på beror på att beslut som fattats faller ut för betalning först . Det rör sig alltså om medel som är intecknade för kommande utbetalningar som respektive myndighet bundit sig vid genom beslut. Prognosen för visar på ett sammanlagt sparande på ca , dvs. Regeringens överväganden Resultatinformation Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av RAÄ och på regional nivå av resp. länsstyrelse. Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår länsstyrelserna från de kulturhistoriska värdena och behoven. De har också möjlighet att väga in sysselsättnings-, utbildningsmässiga och regionalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets bidragsgivning har inneburit att andra parter ofta bidrar med ekonomiska medel såsom arbets- marknadsmedel, regionalekonomiska medel, EU-medel samt medel från andra centrala myndigheter, kommuner, markägare m.fl. Även vid fördelningen av bidrag till fornvård- och kulturlandskapsvård har objekt av betydelse för turism och rörligt friluftsliv särskilt beaktats. Vissa uppgifter om den regionala fördelningen av bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområ- det. Av de medel som beslutades av länsstyrelserna avsåg byggnadsvård, fornminnesvård, kulturlandskapsvård och arkeologisk undersökning vid bostadsbyg- gande. Fördelningen mellan dessa huvudändamål ligger på i stort sett samma nivå som föregående år. Av beslutade belopp 1998 avsåg tätort och landsbygd. Den skyddade bebyggelsen har även varit prioriterad. av bidragsmed- len för byggnadsvård gick till objekt som har någon form av formellt skydd eller där fråga om byggnadsminnesförklaring är väckt. inleddes en särskild satsning på bevarande av fäbodkulturen och det samiska kulturarvet. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ram- anslaget G2 Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst , besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter , dock längst t.o.m. . Tabell 10.8 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 59,4 109,4 95,8 Nya förpliktelser 246,9 271,2 262,1 Infriade förpliktelser* 196,9 284,8 286,9 40,0 10,0 Utestående förpliktelser 109,41 95,82 71,03 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 10,0 40,0 50,0 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 1 Varav anslagssparande 2 Varav anslagssparande 3 Varav anslagssparande Slutsatser Verksamheten har gett goda resultat och resur- serna har använts på ett ändamålsenligt sätt. En samlad bedömning talar för att anslagets huvud- inriktning bör behållas. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 10.4) minskades anslaget tillfälligt med . An- slaget ökar nu med nämnda belopp. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 utg.omr. 17 avsnitt 7.4) redovisades att utgifts- området minskar med . Av beloppet hänför sig till detta anslag. Anslaget minskas således med nämnda belopp. För att i viss mån kompensera anslaget föreslås en tillfällig ökning med . Ökningen möjliggörs genom omprioriteringar inom ut- giftsområdet. Av anslaget bör liksom anvisas för arbetet med storstä- dernas kulturmiljöer i enlighet med propositio- nen Utveckling och rättvisa en politik för stor- staden (1997/98:165). Regeringen har beräknat att sammanlagt ca 2001 för regeringens treåriga satsning på industrisam- hällets kulturarv anvisas under anslaget. föreslås att anvisas för ändamålet. Anslaget ökar därvid med 6,1 miljo- ner kronor. Tabell 10.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 241 118 Återläggning av besparing + 10 000 Industrisamhällets kulturarv + 6 100 Besparing - 10 000 Tillfällig kompensation för besparing + 2 400 Förslag 2000 249 618 beräknas en ökning av anslaget med . minskas anslaget med ca avseende industrisam- hällets kulturarv. minskas anslaget med avseende industrisamhällets kulturarv. 11 Museer och utställningar 11.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftel- ser, Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa museer, Stöd till icke-statliga kulturlokaler, Riksutställningar samt Statliga utställningsga- rantier och inköp av vissa kulturföremål. I verk- samhetsområdet ingår också viss arkiv- och biblioteksverksamhet knuten till institutionerna, samt frågor som rör arkitektur, formgivning och design. Formgivning och design behandlas även inom verksamhetsområdena D Bild och form samt konsthantverk och A Allmän kulturverk- samhet. Inom det statliga museiområdet (exkl. H4 Bidrag till vissa museer) är ca 2 500 personer anställda, varav ca 650 med lönebidrag. 11.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 11.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 973,9 966,1 985,6 1007,6 1028,0 1052,7 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Inom verksamhetsområdet har insatserna genom skapat bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och ökat tillgängligheten till samlingarna. Det samman- lagda antalet besökare ökade jäm- fört . Myndigheterna har varit undantagna besparingen på offentlig konsumtion. Under , har en besparing på sammanlagt gjorts inom verksamhetsgrenen på ansla- gen H1 Centrala museer: Myndigheter, H2 Centrala museer: Stiftelser och H4 Bidrag till vissa museer. Förändringar inrättades den nya myndig- heten Statens museer för världskultur. skildes från Statens konstmuseer och inrättades som egen myndighet. I samband med detta bytte myndig- heten Statens konstmuseer namn till National- museum med . Svenskt visarkiv fördes över organisatoriskt från Språk- och folkminnesin- stitutet till Statens musiksamlingar. har ett nytt statligt stöd under anslaget D5 Bidrag till bild- och formom- rådet införts som verksamhetsbidrag till vissa utställare inom den samtida bild- och form- konsten. Prioriteringar Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande, att öka tillgängligheten till samlingarna och att nå nya grupper av besökare är fortsatt prioriterade områden. Museernas arbete för att motverka främlingsfientlighet och rasism skall fortsätta. Vidare är det angeläget att det utvecklingsarbete som startade genom regeringsuppdraget om kulturarvets demokratiska funktioner drivs vidare. för Levande Historia, med Förin- telsen som utgångspunkt planeras. ekonomiska vårproposition angav regeringen att arbetet med att förverkliga ett museum och kun- skapscentrum om Förintelsen och dess följder skall prioriteras i regeringens fortsatta arbete. kommer att tillsätta en kommitté med uppgift att ta fram förslag om hur ett sådant forum skall vara utformat. Kommittén beräknas kunna presentera en första redovisning av sitt arbete i samband med den internationella konferensen om Förin- telsen som äger rum den 26 . Ut- redningen skall även se över hur den verksamhet som bedrivs inom ramen för Levande histo- ria skall föras vidare. Satsningar på samtida konst är ett prioriterat område för regeringen. I finns ett flertal framgångsrika och nyskapande yngre konstnärer som uppmärksammas nationellt och internationellt och som bidrar till en vitalisering och utveckling av svenskt konstliv. Att staten stödjer en mångfacetterad och nyskapande ut- ställningsverksamhet är en förutsättning för att denna positiva utveckling skall kunna fortsätta. är det centrala museet inom området med ett särskilt ansvar bl.a. för att i samverkan med andra konstinstitutioner inom landet främja det regionala konstlivets utveck- ling. Regeringen föreslår därför att medel anvisas för att myndigheten skall kunna förbättra samlingarna av samtida konst och utveckla sin roll som ledande institution inom samtidskonsten. Den treåriga satsningen på Kulturarvs-IT (utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade) skall fullföljas. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att analysera för- utsättningarna för att bevara resp. göra s.k. icke- fiktiva filmer tillgängliga , samt för att etablera en filmvårdscentral i (dir. 1998:42). Utredaren har lämnat betänkandet Bevara Dokumentärfilmens Kulturarv (SOU 1999:41). Betänkandet remissbehandlas för när- varande och regeringen avser att återkomma med förslag i budgetpropositionen för . Arkitektur, formgivning och design är etable- rat som ett nytt politikområde (se även avsnitt Museerna har en viktig roll i arbetet med att sprida kunskap om och driva den offentliga debatten om detta område. 11.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Museisektorn omfattar ett stort antal olika institutioner med varierande verksamhet och huvudmannaskap. I museistatistiken för redovisas uppgifter för totalt 240 museer och konsthallar, varav 55 har statlig huvudman, 99 har ett landsting och/eller en kommun som huvudman och övriga drivs av ideella föreningar eller andra huvudmän. Statsbidrag beviljas till 27 regionala museer. Museerna har arbetat med att vårda och dokumentera samlingarna och ägnat särskild uppmärksamhet åt digitaliseringen. I detta arbete har Sesam-satsningen varit ett viktigt hjälpmedel. Andelen föremål i de centrala muse- ernas samlingar som dokumenterats digitalt och därigenom gjorts mer tillgängliga har ökat. Musei- och utställningsverksamheten har en god spridning runt om i hela landet mycket tack vare vandringsutställningar och de statliga utställ- ningsgarantierna. De senaste årens positiva besöksutveckling har fortsatt. De centrala museerna hade sammanlagt ca 5,3 miljoner besökare, vilket är en ökning med nästan 500 000 personer jäm- fört med föregående år. Museernas internationella samarbete har utmynnat i ett flertal projekt. Särskild vikt har lagts på samverkan med andra . De viktigaste statliga insatserna inom området Museerna och Riksutställningar har fortsatt att prioritera satsningar på grupper som är under- representerade bland museibesökarna, något som bl.a. lett till att ett flertal samarbetsprojekt med invandrarföreningar igångsatts. Barn och ung- domar är en grupp som ägnats särskild uppmärk- samhet. Ett flertal viktiga organisationsförändringar har genomförts i enlighet med tidigare fattade beslut. Myndigheten Statens museer för världskultur inrättades . Inom myndigheten ryms de tre Stockholmsmuseerna Medel- havsmuseet, och samt i . kommer enligt planerna den nya museibyggnaden att invigas i . Svenskt visarkiv har förts över från till Statens musiksamlingar. Därmed har Statens musiksam- lingar stärkt sin roll som central myndighet på musikens område. Dessutom har möjligheter till samordningsvinster och en ökad tillgänglighet och service till allmänheten skapats. avskildes också från Statens konstmuseer och bildade en egen myndighet. Detta innebär att den moderna konstens roll och utvecklingsmöjligheter stärks genom att får ett eget tydligt myndighetsansvar med egen styrelse och budget. Det återstår fortfarande mycket att göra när det gäller museernas arbete med att lyfta fram kvinnornas roll i historien och i kulturlivet.