prop · GN0363 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: Överlåtelser av tillgångar eller upplåtelse av nyttjanderätt som betingas av ett beslut om avveckling av en reaktor skall inte föranleda några inkomstskattekonsekvenser. Promemorians förslag: Överenstämmer i huvudsak med regeringens förslag, bortsett från att bestämmelserna om räkenskapsenlig avskrivning inte finns med. Remissinstanserna: ifrågasätter behovet av sär- skilda regler, jfr vad förbundet anfört under avsnitt 6.1. ifrågasätter om det inte, såväl materiellt som hanteringsmässigt, skulle vara lämpligare att avdrag för framtida utgifter återförs hos det företag som gjort avsättningen i stället för hos det köpande företaget. och anser att det är korrekt att det upplåtande företaget skall ta upp det skattemässiga värdet som intäkt men anför att företaget måste ha rätt att dra av samma belopp. I annat fall uppkommer en betydande skattepliktig vinst hos upplåtaren. föreslår att de i ramavtalet ingående parterna tillförsäkras rätt att använda sig av räkenskapsenlig avskrivning trots att det skattemässiga värdet på inventa- rierna i vissa fall kommer att avvika ifrån det bokförda värdet. Bolaget anför att frågan om differens mellan tillgångarnas bokförda värde och skattemässiga värde togs upp av Lagrådet i dess yttrande över förslagen i prop. 1998/99:15 utan att något svar lämnades. Enligt är det vidare oklart om de föreslagna reglerna får tillämpas av annan skatt- skyldig än den vars reaktor avvecklas. Skälen för regeringens förslag: Såsom tidigare konstaterats får ett avvecklingsbeslut av en reaktor stora konsekvenser för verksamheten i det företag och den koncern som bedrivit den avvecklade reaktorn. Det är därför sannolikt att avvecklingsbeslutet påkallar omfattande omstrukture- ringar inte bara i den koncern som innehar reaktorn utan även i andra koncerner som omfattas av ett avtal om avveckling. Av avtalet mellan Staten, och framgår att vissa omstrukture- ringar måste göras för att verksamheten skall kunna bedrivas vidare på det sätt parterna kommit överens om. Enligt avtalet skall vissa över- låtelser av tillgångar ske mellan olika företag, en nyttjanderätt skall upplåtas, ett andelsbyte skall äga rum och inlösen av andelar kan komma att ske. Sannolikt torde omstruktureringar aktualiseras även vid andra eventuella överenskommelser om avveckling av kärnkraft. infördes nya regler för omstrukturering och beskattning. Utgångspunkten var att skattereglerna inte skall motverka omstrukture- ringar inom näringslivet. Bestämmelserna togs in i de sedermera i sam- band med antagandet av den nya inkomstskattelagen upphävda lagarna (1998:1600) om beskattningen vid överlåtelser till underpris respektive (1998:1603) om beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhets- överlåtelser. Bestämmelserna finns nu i 23, 37 och 38 kap. IL. Vid utformningen av bestämmelserna gjordes en avvägning så att obehöriga skatteförmåner inte skall möjliggöras. För att undvika obehö- riga skatteförmåner ställs i lagstiftningen vid överlåtelser av tillgångar dels vissa krav på överlåtare och förvärvare, dels förutsätts det att vissa i lagstiftningen angivna villkor är uppfyllda. Om dessa är uppfyllda kan omstruktureringar i näringslivet i regel ske utan omedelbara inkomst- skattekonsekvenser. Såsom reglerna är utformade är det möjligt att överlåtelser och andra åtgärder som föranleds av ett beslut om avveckling av en kärnkraftsreaktor, och som är nödvändiga för den fortsatta verk- samheten i koncernen, inte kommer att omfattas av de nya reglerna om omstruktureringar och beskattning. Det finns dock inga skäl till att en omstrukturering i samband med en kärnkraftsavveckling inte skall om- fattas av de förmånliga reglerna. Om en skatteförmån skulle te sig alltför förmånlig kan staten ta hänsyn till detta när ersättningen för inkomst- bortfallet fastställs. Tillgångar skall sålunda kunna överlåtas till skatte- mässiga värden även om förutsättningarna i dagens lagstiftning inte är uppfyllda. I fråga om kapitaltillgångar skall förvärvaren kunna inträda i den tidigare ägarens skattemässiga situation. Säljaren bör i sådana fall inte ta upp en kapitalvinst eller dra av en kapitalförlust. Om det säljande företaget gjort en avsättning för framtida utgifter som hänför sig till den överlåtna tillgången bör avdraget återföras i det köpande företaget. I annat fall uppkommer en intäkt hos säljaren som denne inte kan kvitta mot en ny avsättning. I den upphävda lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten () och i den upphävda lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner (KÖL) reglera- des beskattningen vid överlåtelser av andelar. Reglerna finns nu i 25 kap. 6 27 §§ och 49 kap. IL. Vid ett andelsbyte och vid överlåtelse av näringsbetingade andelar inom koncernen beräknas kapitalvinsten enligt allmänna regler. Om förutsättningarna är uppfyllda medges uppskov med beskattningen hos säljaren. Uppskovsbeloppet tas upp till beskattning när de mottagna andelarna avyttras respektive andelarna lämnar koncernen. Bestämmelserna om uppskov i och tillämpas bara om säljaren begär det. I annat fall beräknas och beskattas kapitalvinsten enligt vanliga regler. Enligt avtalet mellan Staten, och kommer ett andelsbyte att ske. BKAB skall först överlåta till SVKAB för en köpeskilling motsvarande de överlåtna tillgångarnas skattemässiga värden i BKAB. Därefter skall SVKAB upplåta nyttjande- rätten till reaktor B2 till BKAB för en ersättning motsvarande ersätt- ningen för hela . Slutligen skall SVKAB genom en apportemission överlåta aktierna i till . Såsom nämnts är det angeläget att ersättningen för avvecklingen av en reaktor kan slutligt fastställas . Görs ett andelsbyte på grund av avstängningsbeslutet kommer ersättningen inte att kunna fastställas slutligt innan uppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning. Motsvarande gäller vid överlåtelse av näringsbetingade andelar inom koncernen. Det är därför rimligt att överlåtelser av andelar inom kon- cernen eller ett andelsbyte som är en följd av avvecklingsbeslutet inte omfattas av reglerna i och (25 kap. 6 27 §§ och 49 kap. IL). I stället bör gälla att de mottagna andelarna anses anskaffade för ett belopp som motsvarar de överlåtna andelarnas omkostnadsbelopp. Upplåtelse av en nyttjanderätt som enbart beror på avtalet bör inte heller föranleda några inkomstskattekonsekvenser. Innan omstrukture- ringen i det nu aktuella fallet, var BKAB ägare till reaktorerna och hade avskrivningsrätten till B2. Avtalet innebär att BKAB alltjämt har nytt- janderätten till B2 och kommer att svara för produktionen av kraft i B2. I avskrivningshänseende bör BKAB betraktas som ägare till den. Bolaget bör därför ha rätt att skriva av tillgångarna enligt vanliga regler i skatte- lagstiftningen. När SVKAB upplåter nyttjanderätten bör SVKAB behandlas som om bolaget hade överlåtit tillgångarna som hänför sig till B2 till underpris och därför ta upp ett belopp som motsvarar de skatte- mässiga värdena som intäkt. Bolaget bör få dra av de kvar- varande skattemässiga värdena. Regeringen föreslår att det införs särskilda regler för omstruktureringar på grund av avtal om avveckling av kärnkraftverk som möjliggör över- låtelser, upplåtelser och andelsbyten utan att några skattekonsekvenser uppkommer. De särskilda reglerna bör inte bara gälla för det företag som innehar reaktorn som skall avvecklas utan alla företag som omfattas av avtalet. föreslår att det klargörs i lagtexten att företagen har rätt att tillämpa räkenskapsenlig avskrivning trots att de bokförda och skatte- mässiga värdena inte överensstämmer. För att räkenskapsenlig avskriv- ning skall få tillämpas krävs att avskrivningen motsvarar avskrivningen i årsredovisningen eller årsbokslutet. Normalt brukar företagen justera avskrivningarna genom en bokslutsdisposition i bokslutet. Högre krav på överensstämmelse krävs inte. För de fall diskrepansen beror på att de bokförda värdena är lägre än de skattemässiga, föreslår regeringen att det införs en bestämmelse enligt vilken företagen har rätt att tillämpa räkenskapsenlig avskrivning om avskrivningarna i deklarationen och i bokföringen inte överensstämmer därför att företaget tillämpat be- stämmelserna i den föreslagna lagen. Skillnaden mellan det bokförda- och det skattemässiga värdet skall få dras av enligt samma principer som gäller för räkenskapsenlig avskrivning. 6.4 Stämpelskatt Regeringens förslag: Förvärvas fast egendom eller tomträtt som ett led i en kärnkraftsavveckling är förvärvet fritt från stämpelskatt. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: anför att lagtexten inte omfattar för- värv av den reaktorfastighet som skall avvecklas. Skälen för regeringens förslag: Förvärv av fast egendom och tomträtt är skattepliktiga enligt 4 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid in- skrivningsmyndigheter. Om förvärvaren är en juridisk person utgår skatt av köpeskillingen eller om det är högre taxerings- värdet. Förvärvas fast egendom från ett koncernföretag medges uppskov med beskattningen och stämpelskatt betalas först om koncernförhållandet mellan överlåtaren och förvärvaren upphör. Ett undantag från stämpelskatt bör införas vid förvärv av en fastighet i samband med kärnkraftsavveckling. Undantaget bör tas in i den före- slagna lagen med särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling. Lagtexten har justerats så att den även omfattar den avvecklade reaktor- fastigheten. 6.5 En särskild lag med skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling Regeringens förslag: De särskilda skattebestämmelserna vid avveck- ling av kärnkraftverk skall tas in i en särskild lag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: IL trädde i kraft . I IL har de flesta inkomstskattelagar arbetats in, förutom KL och SIL, ytterligare 33 andra inkomstskattelagar. De inarbetade lagarna har upp- hävts . Avsikten är att inkomstskattereglerna i fortsättningen i princip skall vara samlade i IL. I IL har dock inte alla lagar arbetats in som behandlar och statlig inkomstskatt. 1999/2000:2 del 1 s. 482 framgår att det har gjorts vissa undantag. Bland undantagen nämns lagar av speciell karaktär . De särskilda reglerna för beskatt- ningen vid avveckling av kärnkraftverk är också av sådan speciell karak- tär att de bör tas in i en särskild lag, lagen om särskilda skattebestämmel- ser vid kärnkraftsavveckling. Inkomstskattelagen tillämpas första gången vid taxering. En- ligt lagen (1999:1230) om ikraftträdandelagen av inkomstskattelagen (1999:1229) skall de upphävda lagarna tillämpas vid 2001 och tidigare års taxeringar. Det innebär att vid dessa taxeringar gäller bestämmelserna i den nu föreslagna lagen vid tillämpning av den upphävda kommunalskattelagen (1928:370), den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, den upphävda lagen (1998:1600) om beskattningen vid överlåtelser till underpris, den upphävda lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten, och den upphävda lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner. 6.6 Övriga frågor 6.6.1 Koncernbidragsdispens Som framgått förutsätter avtalet att regeringen lämnar koncernbidrags- dispens för bidrag mellan SVKAB och RAB samt mellan och . Bestämmelser om koncernbidrag finns i 35 kap. IL (tidigare 2 § 3 mom. Enligt dessa bestämmelser kan ett koncernbidrag såvitt nu är aktuellt lämnas från ett moderföretag till ett helägt dotterföretag eller från ett sådant företag till moderföretaget eller till annat helägt dotter- företag hos moderföretaget. Med helägt avses att moderföretaget äger mer än nio tiondelar av aktierna eller andelarna i dotterbolaget. Koncern- bidraget anses som avdragsgill kostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren. Som förutsättning för avdragsrätt gäller bl.a. att så- väl givare som mottagare redovisar bidraget öppet i självdeklarationen till samma års taxering och att dotterföretaget varit helägt under hela beskattningsåret. Genom lagstiftning infördes en dispensregel. Enligt denna kan regeringen medge dispens från bl.a. kravet på att dotterföretaget skall vara helägt. En dispens förutsätter att företagen är i intressegemenskap och att verksamheten är av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Enligt förarbetena är dispensmöjligheten avsedd för stora sam- verkansprojekt mellan två eller flera privata intressenter eller mellan staten och privata intressenter. Som exempel på verksamheter av väsent- lig samhällsekonomisk betydelse nämns kraftförsörjningen, bränsleför- sörjningen, kommunikationer och försvar (prop. lagstiftning tillkom främst för att möjliggöra en svensk kärnkrafts- utbyggnad. Verksamheten i RAB är av väsentlig betydelse för energiförsörjningen. Kärnkraftverken Forsmark och , vilka ägs av respektive , har båda en vid ägarkrets som har haft dispens alltsedan kraftverken uppfördes. Dispensen möjliggör att de delägande företagen kan tillgodogöra sig elkraften till självkostnadspris. I avsnitt 6.2 har regeringen föreslagit att ett företag som på grund av ett avtal om avveckling av kärnkraftverk säljer elkraft till underpris, inte skall uttagsbeskattas. Förslaget innebär visserligen att behovet av dispens minskar för de nu aktuella företagen. har i sitt remiss- yttrande föreslagit att det lagstiftas om att det i dessa fall finns förutsätt- ningar för regeringen att medge dispens. Regeringen anser inte att en sådan lagstiftning behövs eftersom gällande regler gör det möjligt för regeringen att ge dispens för bidrag mellan SVKAB och RAB respektive mellan och . Regeringen avser också att utnyttja denna möjlighet. 6.6.2 Mervärdesskattekonsekvenser I promemorian föreslogs inga särskilda mervärdesskatteregler. och har i sina remissyttranden ansett att det vore önsk- värt med en lagreglering som i enlighet med avtalet undanröjer mer- värdesskattekonsekvenserna, men har vid senare kontakter med Finans- departementet uppgett att en förtida dispens skulle vara tillräckligt för att uppnå samma syfte. delar uppfattningen att mervärdes- skattekonsekvenserna bör undanröjas genom ett dispensförfarande. Ver- ket anser att beslutet om dispens, på grund av frågans principiella bety- delse och sakens natur, bör fattas av regeringen. Mervärdesskattekonsekvenserna är svårbedömbara och går inte helt att förutsäga. Fastighetsöverlåtelserna kan dock komma att föranleda skyldighet för BKAB att betala utgående skatt på de inventarier som ingår i överlåtelsen. Överlåtelse av inventarier är endast undantagen från skatteplikt om tillgångarna överlåts i samband med att verksamhet överlåts och förvärvaren bedriver skattepliktig verksamhet. Vidare kan fastighetsöverlåtelsen komma att leda till skyldighet att jämka ingående skatt på om-, till- och nybyggnation som företagits av BKAB. Frågan om sådan jämkning skall ske i de fall då fastigheten kan anses ingå i en verksamhetsöverlåtelse är föremål för rättslig prövning. Även i dessa fall kan det få betydelse för bedömningen om förvärvaren bedriver skattepliktig verksamhet eller ej. Vidare måste skattemyndig- heterna bedöma huruvida de aktuella ersättningarna är att anse som ersättning för tillhandahållande av varor eller tjänster och därmed omfattas av mervärdesskatt. Mervärdesskattekonsekvenserna bör undan- röjas genom tillämpning av bestämmelsen i 13 kap. 1 § skattebetalnings- lagen (1997:483) som ger regeringen en möjlighet att befria en skatt- skyldig från skyldigheten att betala mervärdesskatt. Regeringen avser att meddela bolagen denna dispens innan de transaktioner företas varigenom avtalet fullföljs. 7 Offentlig-finansiella konsekvenser Utöver statens direkta kostnader för ersättning enligt Avtalet, som redo- visas under avsnitt 5.4, uppstår bl.a. skattemässiga effekter till följd av avställningen av reaktor B1. Sett ur ett skatteperspektiv får avvecklingen av ett kärnkraftverk två typer av konsekvenser. För det första reduceras de framtida skattein- täkterna. Det beror på att elproduktionen reduceras och därför minskar underlaget för bolagsskatt och produktionsskatt. För det andra nödvän- diggör avvecklingen vissa transaktioner som annars inte skulle ägt rum. De transaktionerna föreslås bli skattefria men det påverkar inte budgetens saldo eftersom staten normalt sett inte skulle haft skatteintäkterna. Nedan beskrivs de effekter som påverkar statens skatteintäkter och därefter kommenteras översiktligt de transaktioner som blir skattefria enligt förslag i propositionen. Beskrivningen visar bl.a. de skatteintäkts- minskningar som uppstår när produktionen i reaktor B1 bortfaller men omfattar inte vilka skatteintäktsökningar som kan komma att uppstå, exempelvis om en elproduktionsökning sker i andra kraftanläggningar i landet. 7.1 Effekter som påverkar statens framtida skatteintäkter Det är omöjligt att göra en fullständig bedömning av de statsfinansiella effekterna, dvs. ändringar i statens skatteintäkter som uppkommer som en följd av stängningen av B1. Det är till exempel möjligt att elpriset på den svenska marknaden, och därmed elförbrukningen, påverkas på lång sikt. Det skulle i så fall påverka intäkterna både på punktskatte- och mer- värdesskatteområdet. Någon bedömning av ett sådant scenario har dock inte gjorts och några andra effekter på mervärdesskatteområdet bedöms inte uppkomma. Bedömningarna nedan begränsas till konsekvenserna på bolagsskatte- och punktskatteområdet. Bortfall av bolagsskatt Om reaktorn inte avvecklats skulle den enligt parternas beräkningar löpande ha genererat vinster under de återstående 17 åren. Dessa vinster skulle ha beskattats löpande och den nuvärdeberäknade skatteintäkten skulle ha blivit . Det är summan av dessa vinster efter skatt som utgör ett av ersättningsbeloppen från staten till BKAB. Ersättningen uppgår till . De fem första årens effek- ter och den varaktiga kostnaden, mätt som räntan på det nuvärdebe- räknade beloppet, redovisas i tabellen nedan. Bortfall av den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk Skatten utgår med per kWh på den el som produceras i de svenska kärnkraftverken. Denna skattebas minskar i och med att B1 avvecklas. Produktionsminskningen beräknas resultera i ett skattebortfall på , vilket med en återstående livslängd motsvarar ett nuvärde på . Varaktigt beräknas den årliga effekten på statsbudgeten till . Denna effekt påverkar enbart de offentliga finanserna och ingår ej i beräkningen av ersättningen till . Vid inkomstberäkningen i budgetpropositionen för har denna effekt beaktats. Statsfinansiella kostnader på grund av avvecklingen av (i mkr) 2000 2001 2002 2003 2004 Varaktig effekt Bolagsskatt 93 93 93 93 93 51 Punktskatt 117 117 117 117 117 70 Summa 210 210 210 210 210 121 I tabellen redovisas de periodiserade effekterna för åren 2000 2004. På grund av uppbördsförfarandet blir den kassamässiga effekten på punkt- skatten en tolftedel mindre . Kassamässigt blir effekterna på bolagsskatteintäkterna desamma som ovan fast med fördröjning. 7.2 Effekter som inte påverkar statens framtida skatteintäkter Enligt redovisningen ovan uppkommer flera situationer där skatteintäk- terna skulle ha påverkats i frånvaro av den lagstiftning som föreslås i denna proposition. Det rör främst bolagsskatten men i ett fall även stäm- pelskatten. Det uppstår dock, som konstaterats ovan, ingen statsfinansiell effekt i dessa fall. Vid försäljningen av registerfastigheter, som i det här fallet från BKAB till SVKAB, skall i vanliga fall stämpelskatt utgå. Enligt förslaget skall dock transaktionen inte vara skattepliktig. Vid försäljningen av registerfastigheterna från BKAB till SVKAB uppkommer frågan om vilket företag som skall ha rätt till avskrivning på det skattemässiga värdet. Ur statsfinansiell synpunkt spelar det endast roll om affären påverkar bolagens möjligheter att reducera de beskattningsbara vinsterna. Det är rimligt att anta att avskrivningarna kommer att kunna utnyttjas oberoende av vilket av bolagen som får tillgång till dem. Därmed påverkas inte skatteintäkterna. Avtalet förutsätter att man får koncernbidragsdispens. Att exakt upp- skatta hur en dispens kommer att påverka bolagsskatteintäkterna är omöj- ligt. Det är dock troligt att företagen i fråga kommer att gå med vinst framöver och att dispenserna därför inte påverkar skatteintäkterna. Ersättningen för singel- och servicedrift skall möta verkliga kostnader de år då de uppstår och kommer därför att betalas ut löpande under . Någon skattemässig vinst beräknas inte uppkomma. Även om BKAB redovisningsmässigt skulle ta upp hela intäkten första året skulle man i gengäld få göra avsättningar för framtida kostnader och på så vis elimi- nera den möjliga tidsförskjutningen och den skatteeffekt detta skulle få. På grund av avvecklingen betalar staten ut . Med hänsyn till att det skattemässiga värdet uppgår till skulle i frånvaro av förslagen i propositionen en skattepliktig vinst på uppkomma. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling Innehåll 1 § Paragrafen anger att lagen innehåller kompletterande regler till inkomst- skattelagen (1999:1229, IL) och lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Definitioner 2 § I denna lag har termer och uttryck i fråga om inkomstbeskattningen samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229) även om den upphävda kommunalskattelagen (1928:370) eller den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall tilläm- pas, se avsnitt 6.5. Det innebär att om en term i IL inte förekommer i de upphävda lagarna får man använda den bestämmelsen i de upphävda lagarna som motsvarar den företeelse som termen i IL står för. Vad som avses med t.ex. kapitaltillgångar framgår av 25 kap. 3 § IL. I fråga om stämpelskatt har termer och uttryck samma betydelse som i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Skattefria ersättningar Ersättning för framtida inkomstbortfall 3 och 4 §§ Ersättning som staten lämnar i kompensation för framtida inkomstbortfall är skattefri om ersättningen betalas ut enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling eller ett avtal med staten om avveckling av kärnkraft. Ränta på ersättningen omfattas däremot inte av skattefriheten. Bestämmelserna gäller bara om ersättningen beräknats netto efter skatt. Hur ersättningen beräknats när det gäller avvecklingen av har närmare redovisats i avsnitt 5.2. Om staten betalar ut ersättning för ökade utgifter för skatt eller tidigarelagda skattekostnader skall den ersättningen vara skattefri. Detta gäller bara om ersättningen för stängningen av en kärnkraftsreaktor beräknats netto, dvs. med avdrag för beräknad inkomstskatt. Med utgift för skatt skall även förstås kostnadsränta vid anstånd. Beskattningen av tillgångar som omfattas av ersättningen 5 7 §§ Ersättningen för avvecklingen av har beräknats utifrån den förlust av framtida kassaflöden som åsamkas till följd av att reaktor stängdes . Det belopp som framräknats är skillnaden mellan beräknade intäkter och produktionskostnader efter inkomstskatt. Vid fastställandet av ersättningen har sålunda hänsyn tagits till att utgifter för inventarier m.m. är avdragsgilla vid beskattningen. Ett bolag skall därför inte ha rätt att dra av dessa utgifter mot andra inkomster. Detta gäller bara utgifter som hänför sig till tiden efter den faktiska avräkningsdagen. Det är bara sådana utgifter som får anses ha beaktats vid beräkningen av ersättningen. Fram till avräkningstidpunkten har företaget naturligtvis rätt att dra av utgifter enligt vanliga regler. Av 5 § framgår att utgifter som hänför sig till en avvecklad reaktor inte får dras av eller genom värdeminskningsavdrag. Det innebär att det skattemässiga värdet för inventarier, markanläggningar och byggnader skall anses vara noll. För kapitaltillgångar såsom marken som tas i anspråk för den avveck- lade reaktorn är omkostnadsbeloppet enligt förslaget till 6 § noll.