prop · GN03132 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:132 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll Regeringen lämnar i skrivelsen en redovisning av Allmänna pensions- fondens verksamhet . I redovisningen ingår bl.a. en sam- manställning av fondstyrelsernas årsredovisningar, en sammanfattning av fondstyrelsernas utvärdering av den egna medelsförvaltningen samt rege- ringens utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. I likhet med föregående år har regeringen anlitat extern utvärderings- expertis för att få ett bättre underlag för skrivelsen. Sammanställningen av fondstyrelsernas årsredovisningar visar att det marknadsvärderade resultatet för hela AP fonden under verksamhetsåret, var . Avgiftsunderskottet i pensionssystemet upp- gick till . De administrativa avgifterna var . har en inleverans till staten på medfört att fondkapitalet reducerats i motsvarande mån. Sammantaget innebär detta att det totala fondkapitalet ökade med till . har första sjätte fondstyrelsernas totala kapital nominellt avkastat . Den reala avkastningen har för varit . Den genomsnittliga årliga nominella avkastningen för femårsperioden uppgick för första femte fondstyrelserna till . För perioden blev den årliga reala avkastningen . Detta får anses vara en mycket hög realav- kastning sett över . Fondstyrelsernas åtagande ligger långt fram i tiden och placeringshori- sonten är följaktligen långsiktig. Därav följer att regeringens utvärdering även bör göras över en längre tidsperiod. Fondernas resultat utvärderas därför under rullande femårsperioder. För perioden 1999 har första tredje fondstyrelserna uppfyllt sitt mål att realvärdesäkra kapitalet. har emellertid målet att real- värdesäkra fondkapitalet inte uppfyllts. Första tredje fondstyrelserna uppvisade en negativ realavkastning på . Beträffande den utländska nominella portföljen menar regeringen att det är olyckligt att första tredje fondstyrelserna inte preciserat huruvida man avser att överträffa ett valutasäkrat eller ett icke-valutasäkrat index. Regeringen anser att fjärde och femte fondstyrelsernas målformule- ringar i stort är välavvägda. Beträffande fondernas fövaltningsresultat konstaterar regeringen att ingen av fonderna i sin totala förvaltning för femårsperioden lyckats nå de uppsatta målen. har emellertid fjärde fondstyrelsen uppnått sitt mål att överträffa ett kombinerat index. Femte fondstyrelsen har avkastat sämre än sitt jämförelseindex. I riskjusterade termer avkastade båda fondstyrelserna i nivå med sina respektive jämförelseindex. Regeringen konstaterar att femte fondstyrel- sen i fråga om utlandsinvesteringar enbart valt att exponera sig mot . En sådan snäv tolkning av placeringsmandatet bör åtföljas av en väl definierad strategi. har regeringen förståelse för att fondstyrelsen är under uppbyggnad och att en exponering gentemot hela världen i övrigt då kan vara svår att uppfylla. Sjätte fondstyrelsen har sedan slutet av bedrivit verksamhet. Därför är det ännu för tidigt att dra några välgrundade slutsatser om för- valtningsresultatet. Regeringen ser positivt på att det utar- betats ett avkastningsmål för totalportföljen. Regeringen anser emellertid att målet för kapitalförvaltningen är relativt lågt satt. Avseende förvalt- ningen för underavkastade fonden i jämförelse med index. Vidare anser regeringen att fonden bör utnyttja de riskspridningsmöjligheter som ges genom att sprida investeringar i onoterade innehav till företag i varierande mognadsfaser. Regeringen menar därtill att det vore önskvärt med en renodling av portföljerna för noterade och onoterade innehav. Första femte fondstyrelsernas avkastning (nominellt i %) 1998 1997 1996 1995 1995- 1999 (år) Första tredje fondstyrelserna 0,7 10,1 6,4 13,9 15,0 9,1 Fjärde fondstyrelsen 64,7 8,7 28,6 38,0 20,0 30,7 Femte fondstyrelsen 53,1 5,3 31,3 42,0 23,4 30,0 Totalt första-femte fondstyrelserna 9,3 9,7 8,7 16,0 15,4 11,8 1 Inledning 5 2 AP fondens verksamhet och organisation m.m. 6 2.1 Historik 6 2.2 Det reformerade ålderspensionssystemet 6 2.3 Den sjunde fondstyrelsen 7 2.4 De fyra nya buffertfonderna 8 2.5 Förändringar i AP fondens reglemente 10 2.5.1 Förändringar i AP fondens reglemente 10 2.5.2 Förändringar i AP fondens reglemente 10 2.5.3 Förändringar i AP fondens reglemente 11 2.5.4 Förändringar i AP fondens reglemente 11 2.5.5 Förändringar i AP fondens reglemente 12 3 AP fondens samlade resultat 13 3.1 Bakgrund och grundläggande termer 13 3.2 Utvecklingen på de finansiella marknaderna 1999 15 3.2.1 Ränteutvecklingen 15 3.2.2 Börsutvecklingen 17 3.3 AP fondens resultat i siffror 19 4 Sammanfattning av fondstyrelsernas resultat och resultat- uppföljningar 23 4.1 Första tredje fondstyrelserna 23 4.1.1 Sammanfattning av första tredje fondstyrelsernas resultatuppföljning 25 4.2 Fjärde, femte och sjätte fondstyrelserna 29 4.2.1 Sammanfattning av fjärde fondstyrelsens resultatuppföljning 30 4.2.2 Sammanfattning av femte fondstyrelsens resultatuppföljning 33 4.2.3 Sammanfattning av sjätte fondstyrelsens resultatuppföljning 34 5 Regeringens utvärdering av fondstyrelsernas verksamhet 38 5.1 Utvärdering av första tredje fondstyrelserna 38 5.1.1 Första tredje fondstyrelsernas mål och placeringsinriktning 38 5.1.2 Första tredje fondstyrelsernas förvaltning 40 5.2 Utvärdering av fjärde och femte fondstyrelserna 44 5.2.1 Fjärde och femte fondstyrelsernas mål 44 5.2.2 Fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning 46 5.3 Utvärdering av sjätte fondstyrelsen 50 5.3.1 Sjätte fondstyrelsens mål 50 5.3.2 Sjätte fondstyrelsens förvaltning 51 6 Fastställande av balansräkning 54 Bilaga 1 Årsredovisning första tredje fondstyrelserna .. Bilaga 2 Årsredovisning fjärde fondstyrelsen Bilaga 3 Årsredovisning femte fondstyrelsen . Bilaga 4 Årsredovisning sjätte fondstyrelsen . Bilaga 5 Årsredovisning sjunde fondstyrelsen . Bilaga 6 Utvärdering av . . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning inom Allmänna pensionsfonden (AP fonden) hand- has av sju fondstyrelser. Fondstyrelsernas verksamhet regleras i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR). Fondstyrelserna skall till regeringen överlämna dels en årsre- dovisning och en revisionsberättelse, dels en egen utvärdering av sin för- valtning av fondmedlen (resultatuppföljning), som skall ha sin utgångs- punkt i de närmare mål för placeringsverksamheten som respektive sty- relse har fastställt. Regeringen skall sedan göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och en utvärdering av styrelsernas för- valtning av fondkapitalet. Sammanställningen, fondstyrelsernas årsredo- visningar och regeringens utvärdering skall överlämnas till . Samtliga fondstyrelser har överlämnat sina årsredovisningar för till regeringen, se bilagorna 1 5. Vidare har fondstyrelserna över- lämnat sina resultatuppföljningar. I skrivelsen lämnar regeringen i avsnitt 2 en redogörelse för AP fondens verksamhet och organisation. I avsnitt 3 redovisas det samlade resultatet för hela AP fonden och i avsnitt 4 ges en sammanfattning av resultaten på fondstyrelsenivå och fondstyrelsernas egna resultatupp- följningar. Därefter följer i avsnitt 5 regeringens utvärdering av medels- förvaltningen. Även har regeringen anlitat extern expertis, . Mercer, för att erhålla ett underlag för utvärderingen. Mercers utvär- dering finns i bilaga 6. Begränsade delar av den externa rapporten har utelämnats. I dessa delar bygger rapporten på uppgifter som erhållits från fondstyrelserna och för vilka enligt styrelsen sekretess gällt enligt 6 kap. sekretesslagen (1980:100). Regeringen har i skrivelsen saknat anledning att frångå detta ställningstagande. Den sjunde fondstyrelsen har inte förvaltat några medel . Någon utvärdering av den sjunde fondstyrelsens verksamhet görs därför inte detta år. 2 AP fondens verksamhet och organisation m.m. 2.1 Historik AP fonden bildades i samband med att lagstiftningen om allmän tilläggs- pension trädde 1960 (prop. 1959:100, Särsk. U 1, rskr. 269, SFS 1959:293). Trots att pensionsreform utformades som ett rent fördelningssystem (dvs. varje års pensioner finansieras genom avgifter på den aktiva befolkningens inkomster under ) fann man det motiverat att en betydande fondbildning kom till stånd. När avgiftsuppbörden till Allmänna tilläggspensionen (ATP) i form av arbetsgivaravgifter inleddes uppdrogs förvaltningen åt tre fond- styrelser; första, andra och tredje fondstyrelserna. Fondstyrelserna skulle enligt lagen huvudsakligen placera medlen i svenska räntebärande värde- papper. får första tredje fondstyrelserna även placera i fastigheter. Första tredje fondstyrelserna har sedan AP fondens tillkomst haft ett gemensamt kansli som sköter förvaltningen. Det är vidare styrel- sernas uppgift att tillhandahålla de medel som behövs för utbetalning av ATP pensionerna inklusive kostnaderna för administrationen av ATP systemet. För att bredda AP fondens placeringsmöjligheter till att omfatta även aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden inrättades en fjärde fondstyrelse och en femte fondstyrelse . Vidare inrättades en sjätte fondstyrelse som fick till uppgift att placera på riskkapitalmarknaden. Sjätte fondstyrelsens placeringsregler är utformade så att de ger utökade möjligheter att göra investeringar som tar sikte på små och medelstora företag. Fjärde sjätte fondstyrelserna har separata förvaltningar och kanslier. Sjätte fondstyrelsen har sitt huvud- kontor i . Sjunde fondstyrelsen bildades . I sjunde fondstyrelsen skall Premiesparfonden och Premievalsfonden förvaltas, se vidare avsnitt 2.3. fattade beslut om en genomgripande reformering av det allmänna pensionssystemet. En kortfattad beskrivning av ålderspensionsreformen återfinns nedan. 2.2 Det reformerade ålderspensionssystemet fattade beslut om det reformerade ålderspensionssys- tem (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320). Det reformerade ålderspensionssystemet har två huvuddelar, dels en inkomstgrundad ålderspension, dels ett grundskydd i form av en garantipension. Den inkomstgrundade ålderspensionen består i sin tur av dels inkomstpension från ett fördelningssystem, dels premiepension från ett fonderat system (premiepensionssystemet). beslut att reformera det allmänna ålderspensionssystemet berör i flera avseenden AP fondens framtida roll och utveckling. Refor- men syftar till att göra ålderspensionssystemet mer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen samt att stärka sam- bandet mellan ålderspensionsförmånerna och inkomsterna som yrkes- aktiv. Därmed skapas ett i finansiellt hänseende mer robust ålderspen- sionssystem. Ålderspensionssystemet kommer efter reformen att uppvisa en högre grad av finansiell stabilitet än vad som tidigare gällt. Det kvar- står dock risker att betydande underskott kan uppkomma under förhål- landevis långa perioder, bl.a. till följd av en ur pensionssystemets synvin- kel oförmånlig demografisk utveckling. De kvarstående finansiella ris- kerna hänger bl.a. samman med att pensionsförmånernas värdeuppräk- ning knyts till utvecklingen av den genomsnittliga inkomsten i stället för inkomstsumman, som bestämmer avgiftsinkomsternas utveckling. Vidare sker anpassningen till förändringar i medellivslängd med lång tidsefter- släpning. För att kompensera för de finansiella riskerna kommer det nya pen- sionssystemet att innehålla en mekanism, en s.k. automatisk balansering, som innebär att utgående pensioner reduceras i situationer då det annars föreligger risk för varaktigt stora underskott i systemet. Denna automa- tiska balansering träder i kraft om systemets totala pensionsskuld, defi- nierad som summan av intjänad pensionsrätt, överstiger det sammanlagda värdet av avgiftsförmögenheten (dvs. värdet av framtida avgiftsinbetalningar) och buffertfondernas behållning (behållningen utanför sjunde fondstyrelsen). Om avgiftsförmögenheten tillsammans med kapitalet i buffertfonderna överstiger pensionsskulden sker en kompenserande extra indexuppräkning av pensionsförmånerna, dock högst till dess att indexeringen återfår det värde den skulle haft om den automatiska balanseringen inte hade aktiverats. Genom denna konstruktion kan storleken på buffertfondernas behållning i vissa fall komma att få betydelse för uppräkningen av pensionsförmånerna. Medel skall också kunna föras tillbaka till de försäkrade från AP fondssystemet i det fall pensionssystemets tillgångar varaktigt bedöms överstiga pensionsskulden. En sådan situation kan t.ex. uppkomma om avgiftsunderlaget skulle växa väsentligt snabbare än genomsnitts- inkomsten till följd av att befolkningen växer. En annan möjlighet är att avkastningen utvecklas starkt i förhållande till bl.a. inkomsttillväxten. finns ingen färdigutvecklad modell för att bestämma vid vilken eko- nomisk styrka i pensionssystemet en återföring till de försäkrade blir aktuell. 2.3 Den sjunde fondstyrelsen En del i det reformerade ålderspensionssystemet skall alltså utgöra ett fonderat system. I premiepensionssystemet har varje enskild pensionssparare möjlighet att själv bestämma över placeringen av de medel som fonderas för den enskildes räkning. För dem som inte anmäler något val av fond till har det inrättats en sjunde fondstyrelse inom AP fonden. Sjunde fondstyrelsen bildades och kallas nu Sjunde AP-fonden. Fondstyrelsen skall förvalta det sparande som härrör från de som inte aktivt valt en förvaltare av sina premiepensionsmedel. Dessa medel skall förvaltas i den s.k. Premiesparfonden. Det skall även vara möjligt att aktivt välja en förvaltning hos sjunde fondstyrelsen för pre- miepensionsmedel. Sistnämnda medel kommer att förvaltas åtskilt från Premiesparfondens i den s.k. Premievalsfonden (se prop. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m.). Fondstyrelsen har ännu inte erhållit några medel, utan bedriver enbart uppbyggnadsverk- samhet, som finansieras med lån i . Det första valet av placering av medel i premiepensionssystemet kommer att göras . Då kommer också den första överföringen av premiepen- sionsmedel att ske (prop. 1998/99:98). Sjunde AP-fonden skall liksom övriga fondstyrelser till rege- ringen överlämna dels en årsredovisning och en revisionsberättelse, dels en resultatuppföljning. Regeringens sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och utvärdering av deras skall således också omfatta sjunde fondstyrelsen. Den sjunde fondstyrelsen har inte förvaltat några medel . Någon utvärdering av den sjunde fondstyrelsens verksamhet görs därför inte detta år. 2.4 De fyra nya buffertfonderna AP fondernas huvuduppgift i det reformerade ålderspensionssystemet är att utgöra buffertfond för den inkomstrelaterade ålderspensionens fördel- ningsdel. Av de totala avgifterna förs ett belopp motsvarande pensions- rätten i fördelningssystemet, dvs. för personer som helt omfattas av nya regler av avgiftsunderlaget, till AP fonderna. AP fonderna finansierar den inkomstrelaterade ålderspensionen oavsett om den är beräknad enligt nuvarande eller det reformerade systemets regler. Om det uppkommer avgiftsöverskott skall således dessa föras till AP fonden. På motsvarande sätt skall underskott mellan avgiftsintäkter och utbetalda pensioner täckas med medel från AP fonden. Vidare täcks kostnaderna för ålderspensionssystemets administration av AP fonderna. ATP kommer att stå för en betydande del av det reformerade pensions- systemets finansiella belastning . Ända talet kommer ATP systemet att stå för en inte försumbar del av den totala pensionsskulden och pensionsutgifterna. När ATP systemet väl är utfasat kommer AP fonderna enbart att ha betydelse för inkomstpensionen och fungera som en generationsbuffert för att hantera förändringar i den samhällsekonomiska utvecklingen och vissa demografiska svängningar. AP fondernas främsta uppgift under de närmaste decennierna kan sägas vara att bidra till att upprätthålla utställda löften vad gäller ATP i form av ålderspension. Den sparandefunktion som AP fonden svarat för inom dagens pen- sionssystem minskar i betydelse genom införandet av premiepensions- delen i det reformerade ålderspensionssystemet. AP fonden kommer dock inledningsvis att uppvisa ett finansiellt överskott, varför fonden även i det reformerade ålderspensionssystemet kommer att ge ett positivt bidrag till sparandet i samhället. har antagit nya regler för AP fonderna. Förslaget innebär en omfattande omorganisation av fondernas verksamhet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). Reformen utgör en del av uppgörelsen mellan Socialdemokraterna, sam- lingspartiet, , liberalerna. AP fonden innehar en buffertfunktion i ålderspensionssyste- met. Emellertid bedömdes fondens behållning vara större än vad som kunde motiveras av denna funktion i det nya pensionssystemet. Vidare skulle statsbudgeten genom en överföring av medel från AP fonden till statskassan delvis kompenseras för den försvagning som pensionsrefor- men gav upphov till. Med anledning av detta har beslutat att utöver de som inlevererades till statskassan och skall en överföring på från AP fonden till statskassan ske (prop. 1999/2000:46, rskr 1999:318). Återstående medel delas upp i fyra lika stora buffertfonder med iden- tiska placeringsregler. Varje buffertfond beräknas fr.o.m att förvalta . Buffertfonderna skall självständigt förvalta sina medel. Varje fond skall tillföras lika mycket av de medel som förs till AP fondssystemet och bidra med lika mycket till utbetalda pensioner. Reformeringen av AP fonderna har medfört en ny organisationsstruk- tur samt att AP fondens placeringsreglementen justerats och anpassats till de nya krav som ställs på förvaltare av finansiella tillgångar. Organi- sationsförändringarna har inneburit att den tredje fondstyrelsen har lagts ner och att verksamheten förts över till första fondstyrelsen. Första, andra och fjärde fondstyrelserna har bytt namn till Första, Andra respektive Fjärde AP fonden. Den femte fondstyrelsen byter namn till Tredje AP fonden. Övergången till den nya organisationen skedde genom att nuva- rande fondstyrelserna ombildades . Styrelserna har föränd- rats genom att antalet styrelseledamöter i respektive fond i de nya buf- fertfonderna minskats till nio styrelseledamöter utan suppleanter. Samt- liga styrelseledamöter har utsetts av regeringen men två av ledamöterna är nominerade av arbetstagarorganisationer och två av arbetsgivarorgani- sationer. Vidare har krav ställts på styrelsernas kompetens, särskilt ifråga om kunskap inom samhällsekonomi och kapitalförvaltning. Därtill har nuvarande sjätte och sjunde fondstyrelserna bytt namn till Sjätte respektive Sjunde AP fonden. skall ta sin utgångspunkt i respektive fonds åtagan- desida. Målet skall vara att långsiktigt maximera avkastningen. Risk- spridningen skall vara god och den totala risknivån låg. Näringspolitiska eller andra ekonomisk politiska uppgifter skall inte finnas. Hänsyn till miljö och etik skall tas i placeringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Varje fond skall fastställa en verksamhetsplan som skall inklu- dera en placeringspolicy, en ägarpolicy och en riskhanteringsplan. Riks- dagen har även beslutat om nya placeringsregler som träder i kraft (SFS 2000:192-SFS 2000:204). Nedan anges de viktigaste reglerna för Första . Placeringar skall få ske i alla förekommande instrument på kapital- marknaden som är marknadsnoterade och omsättningsbara. Det innebär att nuvarande direktlåneverksamhet skall avvecklas. En mindre del, eller av varje fonds tillgångar, får placeras i onoterade värdepapper. Placering i onoterade aktier får endast ske på in- direkt väg via andelar i värdepappersfonder eller riskkapitalföretag, dvs. fonderna får inte direktäga aktier i onoterade bolag (andra än nämnda riskkapitalbolag). av varje fonds tillgångar skall placeras i räntebärande värdepapper med låg kredit och likviditetsrisk. Varje fonds innehav av aktier i noterade svenska bolag får högst mot- svara av det totala värdet av svenska aktier på auktoriserad svensk börs- eller marknadsplats. Varje fond får äga högst av rösterna i ett enskilt börsnoterat bolag. I onoterade riskkapitalbolag sätts gränsen till högst . Högst av en fonds tillgångar får exponeras mot valutarisk. En stegvis ökning från dagens gräns på får ske med högst . Högst av en fonds tillgångar får exponeras mot en emittent eller grupp av emittenter. Varje buffertfond ges rätt att ta upp lån om den tömts på tillgångarna. av varje fonds tillgångar skall förvaltas av utomstående förvaltare (genom köp av fondandelar eller diskretionär förvaltning). 2.5 Förändringar i AP fondens reglemente 2.5.1 Förändringar i AP fondens reglemente gjordes endast smärre ändringar i övergångsbestämmel- serna till APR avseende avvecklingsstyrelsens verksamhet. Genom regeländringarna gavs avvecklingsstyrelsens verksamhet fortsatt giltighet (SFS 1995:855). Vidare beslutades att de medel som fanns kvar i av- vecklingsstyrelsen vid utgången av inte skulle skiftas ut utan behållas inom AP fonden och förvaltas av avvecklingsstyrelsen. I place- ringsbestämmelserna för avvecklingsstyrelsen gjordes också smärre änd- ringar (SFS 1995:856). 2.5.2 Förändringar i AP fondens reglemente beslutade att avvecklingsstyrelsen skulle permanentas inom ramen för AP fonden och byta namn till sjätte fond- styrelsen (prop. 1995/96:171, bet 1995/96:NU24, rskr. 1995/96:284, SFS 1996:697). Förändringen trädde i kraft . Sjätte fondstyrel- sen var vid inledningsskedet satt att förvalta de medel som fanns kvar i avvecklingsstyrelsen samt ytterligare , som beslutade att omfördela från första tredje fondstyrel- serna till placeringar på riskkapitalmarknaden. Sjätte fondstyrelsen får placera medel i aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, som riskkapital i ekonomiska föreningar samt andelar i kommanditbolag. Styrelsen får dock högst förvärva av antalet aktier eller röster i ett bolag vars aktier är inregistrerade vid en svensk börs. För övriga tillgångsslag och för aktier i riskkapitalbolag gäller inte några ägandebegränsningar. 2.5.3 Förändringar i AP fondens reglemente beslutades endast begränsade förändringar vad avser AP fondens verksamhet. Efter förslag i budgetpropositionen för beslutade att första tredje fondstyrelserna skull tillåtas att in- vestera i fastigheter endast genom bolag eller andelar i utländsk fastig- hetsfond. ägde med undantag för de utländska innehaven, första tredje fondstyrelserna sina fastigheter, direkt. gavs första tredje fondstyrelserna rätt att placera i konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utfärdade av fastig- hetsbolag. Bestämmelserna trädde i kraft prop. 1997/98:1 utg.omr 2 avsnitt 4.5 bet. 1997/98:FiU 2, rskr. 1997/98:120, SFS 1998:29). Vidare skedde justeringar i reglementet av teknisk natur, till följd av att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphörde att gälla samt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, vilken ändrade namn till lagen om allmän pensionsavgift. 2.5.4 Förändringar i AP fondens reglemente De förändringar som beslutades rörande AP fonden prägla- des av ålderspensionsreformen (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320, SFS 1998:711, se även prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:SfU1, rskr 1998/99:101, SFS 1998:1771). I övrigt har endast marginella ändringar beslutats vad avser fondens orga- nisation och placeringsregler. Som en följd av ålderspensionsreformen anpassades bestämmelserna om vilka pensionsavgifter som skall tillföras AP fonden, hur avgifts- medlen skulle fördelas mellan fondstyrelserna och AP fondens skyldig- het att bidra med medel till pensionsutbetalningar. Vidare ålades AP fonden, första tredje fondstyrelserna att till Riks- gäldskontoret överföra .