prop · GN03132 · 2000-01-01 00:00:00 — I likhet med gav fastigheterna den högsta avkastningen. Avkastning från första tredje fondstyrelsernas placeringar, % Tillgångsslag 1999 1995-1999 Svenska nominella lån 0,3 9,3 Utländska nominella lån -2,5 6,8 Svenska reala lån 0,1 7,4 Fastigheter, aktier i fastighetsbolag 13,2 10,4 4.1.1 Sammanfattning av första tredje fondstyrelsernas resul tatuppföljning Det uppdrag som givit första tredje AP fonden och dess för- valtning är att förvalta fondmedlen så att bidraget blir till största möjliga nytta för försäkringen för tilläggspension. Det övergripande målet är att maximera tillgångarnas totalavkastning på lång sikt. Medlen skall place- ras så att krav på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande betalnings- beredskap och riskspridning samt betryggande säkerhet tillgodoses. Fondstyrelserna skall därutöver fastställa närmare mål för sin placerings- verksamhet. Enligt den placeringspolicy som första tredje fondstyrelserna fastställt skall tillgångarna placeras så att avkastningen ger en realvärdesäkring av fondkapitalet. På bör kapitalet dessutom följa tillväxten i den reala lönesumman. Fondstyrelserna fastställer en verksamhetsplan som anger hur fondmedlen skall förvaltas för att målen enligt placeringspolicyn skall kunna uppnås. Av verksamhetsplanen framgår den placeringsinriktning som bäst förväntas uppfylla målen för fondförvaltningen. Historisk utveckling för avkastning och risk Standard- avvikelse Avkastning/ Standard avvikelse Nom. Räntebärande % 2,8 Realräntelån 1,1 Nom. Utländska räntebä- rande 2,5 Fastigheter * 0,2 *När första tredje fondstyrelserna beräknat referensportföljen (se tabell 8) har man antagit standardavvikelse. Första tredje fondstyrelserna konstaterar i sin utvärdering att portföl jens fördelning mellan olika tillgångsslag, även inom de gällande place- ringsreglerna, är av mycket stor vikt för fondens risk och avkastning. Ser man till de olika tillgångarnas utveckling under den senaste tioårsperio- den har framförallt nominella räntebärande placeringar i kronor och pla- ceringar i fastigheter, vilka jämfört med portföljens övriga tillgångar in- neburit hög risk, givit god avkastning. Första tredje fondstyrelserna har i sin utvärdering på grundval av antagande om avkastning och risk tagit fram en referensportfölj och en effektiv front. Detta för att visa vilka be- gränsningar som gällande placeringsreglemente ger. Enligt de senaste årens verksamhetsplaner har inriktningen varit att ändra portföljsammansättningen så att det reala inslaget i portföljen blir större. Dessutom har betydelsen av diversifiering genom att investera i olika tillgångsslag och utländska tillgångar betonats. Fondstyrelsernas beslut beträffande placeringsinriktningen för sammanfattas i tabell 8. Placeringsinriktning enligt verksamhetsplanen för (andel av portföljen) Tillgångsslag Utgående Mål med restrik- tioner Ett räkneexempel (utan restriktioner) Utgående Nominella svenska ränte- bärande Reala räntebärande Fastigheter och fastig- hetsaktier Nominella utländska räntebärande Det övergripande avkastningsmålet har preciserats för vart och ett av tillgångsslagen i portföljen och skall, mätt som rullande femårsmedeltal, vara högre än för valda jämförelseindex. De olika målen framgår av ta- bell 9. För samtliga tillgångsslag är målen definierade genom att portföl- jens avkastning sätts i relation till ett lämpligt index. För vissa till- gångsslag, som exempelvis onoterade reallån samt vissa europeiska fas- tighetsaktier, saknas relevanta jämförelseindex. Detta har lett till att första tredje fondstyrelserna inte kunnat formulera något avkastningsmål i dessa delportföljer. Tillgångsslag Mål Nominella placeringar Överträffa avkastningen för fondens interna marknadsindex Placeringar i valuta Överträffa avkastningen för index Reala räntebärande placeringar Överträffa ett realt marknadsindex (OMRX-REAL) Noterade fastighetsaktier, avkastningen för Nareit Onoterade svenska fastighetsaktier Överträffa svenskt fastighetsindex Onoterade utländska fastighets aktier Överträffa Investment Property Databank har andelen utländska tillgångar ökat till . Därmed är fondens tillgångsallokering nära nog densamma som de begränsningar som ställs upp genom placeringsreglerna. En sådan port- följ, i svenska räntebärande tillgångar, i utländska till- gångar och i fastigheter, anges av fondstyrelserna som en lämplig normalportfölj ur riskspridningshänseende. Placeringsreglerna upplevs därigenom som begränsande för förvaltningen på så sätt att det vore önskvärt med möjligheter att avvika från den valda normalportföljen genom såväl underviktning som överviktning. I den portfölj som anges som ett räkneexempel skulle första tredje fondstyrelsen exempelvis mer än halvera innehavet av nominella svenska obligationer. Fondstyrelserna har möjlighet att antingen själva förvalta fondmedlen eller att lämna ut dem till extern förvaltning. Förvaltningen av svenska räntebärande värdepapper sköts av fonden. För placeringar i utländska räntebärande värdepapper och utländska fastigheter har fondstyrelserna anlitat extern förvaltning. beslutade att fondstyrelser- nas svenska fastighetsförvaltning skulle bolagiseras. Vid utgången av var bolagiseringen genomförd. Fondstyrelsernas placeringar finns i huvudsak det helägda bolaget . Koncernen inriktar sig på att äga och förvalta kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter i svenska stor- och universitetsstäder. Första tredje fondstyrelserna presenterar i utvärderingen av förvaltningen en tämligen omfattande beskrivning av de risker som verksamheten är förknippad med. De risker som kommenteras är inflationsrisk, kreditrisk, ränterisk, likviditetsrisk, valutarisk och administrativ risk. Riskerna i första tredje fondstyrelsernas portfölj domineras av inflations- och ränterisken. hade man kunnat låta valutakursrisken öka till följd av de ökade utländska placeringarna. Första tredje fondstyrelserna har istället valt att valutasäkra utländska placeringar. Eftersom första tredje fondstyrelsernas placeringar består i huvudsak av nominella placeringar i svenska kronor (), kommer hög inflation att innebära att fondstyrelsernas reala avkastning blir lägre. Inflationsris- ken har minskats genom innehaven i tillgångar med realavkastning och utländska tillgångar. I förvaltningen har fondstyrelserna utnyttjat de möj- ligheter till diversifiering som finns enligt placeringsreglerna genom innehaven av utländska tillgångar och fastigheter. Ränterisken kan ses som hur stor värdeförändringen blir vid en föränd- ring av ränteläget. Såväl nominella obligationer som realränteobligatio- ner är förknippade med ränterisk. Förvaltningen av de svenska nominella lånen utvärderas mot ett internt index. Indexet återspeglar i huvudsak löptidsstrukturen på den svenska räntemarknaden. En struktur som första tredje fondstyrelserna har svårt att avvika ifrån i sina placeringar på grund av fondens dominerande ställ- ning på marknaden. Den utländska portföljens förvaltning utvärderas mot investmentban- ken . Fondens portfölj hade vid ut- gången av ett marknadsvärde om exklusive valutaterminer. Marknadsvärdet för den externt förvaltade portföljen uppgick vid utgången av till exklusive valutaterminer. För den del av den utländska portföljen som förvaltas av första tredje fondstyrelserna hade vid utgången av ingen risk- avvikelse gentemot index. Denna delportföljs duration var vid slu- tet av . En mindre delportfölj förvaltas externt. Denna hade en avsevärt lägre duration, . Vid slutet av året var jämförelse- indexets duration medan första tredje fondstyrelsernas totala utlandsportfölj hade en duration på . Realränteobligationernas nominella avkastning påverkas dels av KPI:s utveckling , dels av realräntan. Realräntan varierar, enligt fondstyrelsernas utvärdering, vanligtvis mindre än obligationsrän- torna. Fondstyrelserna har valt att bygga upp ett innehav av realränte- obligationer som har en avsevärt längre löptid än den nominella obli- gationsportföljen. För de marknadsnoterade realräntelånen var durationen vid slutet av . Syftet med denna skillnad i duration är att realräntelånens riskprofil väsentligt skall skilja sig från de nominella lånen. Den absoluta risken bedöms ändå som lägre i den reala portföljen än i den nominella på grund av att den reala portföljen är avsevärt mindre. Första tredje fondstyrelserna kan ta valutarisk genom placeringar i räntebärande värdepapper denominerade i utländsk valuta och i utländska fastigheter. Enligt styrelsebeslut skall utländska placeringar i normalfal- let valutasäkras. Detta görs genom lånefinansiering i utländsk valuta och försäljning av utländsk valuta på termin. Slutligen kan man konstatera att fondernas kreditrisker bedöms som låga. Detsamma gäller likviditetsrisker. Första tredje fondstyrelsernas totala avkastning uppgick till . har den genomsnittliga avkast- ningen varit i nominella termer och i reala termer. Som framgått av föregående avsnitt placerar första tredje fondstyrelserna huvuddelen av kapitalet i nominella räntebärande värdepapper. Med undantag för har räntenivåerna som helhet sjunkit. Det har bidragit till att avkastningen för perioden varit relativt hög. har inflationen varit på en historiskt sett låg nivå vilket också bidragit till en hög realavkastning. Fonden har således uppnått det övergripande målet att realvärdesäkra fondkapitalet. För respektive tillgångsslag utvärderas resultatet genom en jämförelse med antingen ett index eller med andra förvaltares resultat. Placeringarna i nominella räntebärande värdepapper i kronor jämförs med ett internt index. var avkastningen på dessa tillgångar vilket är en överavkastning jämfört med jämförelseindexets avkastning. var den genomsnittliga årsavkastningen på fondens nominella placeringar i kronor medan jämförelseindexets avkastning var . Den riskrelaterade avkastningen mätt som sharpkvot var 1,3 både för fondens förvaltning av nominella räntebärande tillgångar den senaste femårs- perioden och för jämförelseindexet. Förvaltningen av nominella räntebärande värdepapper i utländsk valuta jämförs med ett internationellt obligationsindex; index. För en mindre del av de utländska obligationerna har förvalt- ningen utförts av en extern förvaltare. Av tabellen nedan framgår det att förutom har den totala avkastningen, exklusive valutasäk- ringar, varit något över den för jämförelseindexet. har, som konstaterades i föregående avsnitt, risken i förvaltningen varit något lägre än för jämförelseindexet. Risken i portföljen har där minskats ytterligare genom att de utländska tillgångarna valutasäkras. Avkastning på placeringar i utländska räntebärande värdepapper Tillgångsslag 1999 1995 1999 genomsnitt 1 3 AP fonden Extern förvaltare Total avkastning Valutasäkring Total avkastning inklusive valutasäkring Jämförelseindex ej valutasäk- rat För placeringarna i realränteobligationer finns endast jämförelseindex tillgängligt . Därtill kan inte hela fondens innehav av realränteobligationer ses som likvida. var av- kastningen på realräntelånen . har av- kastningen i genomsnitt varit . där jämförelse kan göras, 1999, var den genomsnittliga årsavkastningen på jämförel- seindexet OMRX-REAL men den genomsnittliga avkastningen i fondens förvaltning var . Överavkastningen kan enligt fonden i huvudsak förklaras av att man valt en längre löptid för placeringarna i realränteobligationer än vad som ingår i indexet. har avkastningen på fastighetsplaceringarna varit . Det är den högsta årliga avkastningen . För perioden 1999 avkastade fastighetsplaceringarna . För svenska fastigheter uppgick totalavkastningen till och för ut- ländska fastigheter , mätt i svenska kronor. De utländska fastig- hetsaktierna avkastade . 4.2 Fjärde, femte och sjätte fondstyrelserna De fjärde, femte och sjätte fondstyrelserna skall enligt APR, inom ramen för vad som är till nytta för ålderspensionssystemet, placera anförtrodda medel på riskkapitalmarknaden. Fjärde och femte fondstyrelsernas medel får bl.a. placeras i aktier och konvertibler i svenska och utländska bolag. Fondmedlen skall placeras så att kraven på långsiktighet, hög avkastning och riskspridning tillgodoses. Maximalt av förvaltade medel får placeras i utländska aktier, fondandelar eller vissa andra utländska till- gångar. Fjärde och femte fondstyrelsen får som mest förvärva en andel som motsvarar av rösterna i ett aktiebolag som är inregistrerat på en svensk börs. Sjätte fondstyrelsen får förvärva . Detta gäller inte förvärv av aktier i onoterade bolag. Medlen har successivt rekvirerats från första tredje fondstyrelserna och utgör fondstyrelsernas grundkapital. Det får inte överstiga, för var och en, av första tredje fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital (anskaffningsvärdet) vid utgången av föregående år. Fjärde och femte fondstyrelserna skall till första tredje fondstyrelserna överföra motsvarande av grundkapitalets nuvärde, dvs. grundkapitalet uppindexerat med utvecklingen av konsumentprisindex. Avkastningen uppgick till . Fjärde och femte fondstyrelsen rekvirerade sammanlagt . Fjärde och femte fondstyrelsens grundkapital uppgår därmed till 5,7 respektive . Det högsta möjliga grundkapitalet var ca för respektive styrelse. Resultatsammanställning för fjärde, femte och sjätte fondstyrelserna, miljarder kronor Fjärde Femte Sjätte 1999 1998 1999 1998 1999 1998 Årets resultat 7,9 3,9 3,6 0,9 1,4 0,7 +Ej realiserade kursvinster/förluster vid marknadsvärdering 50,5 3,1 4,6 0,4 5,3 0,2 =Marknadsvärderat resultat 58,4 7,0 8,2 1,3 6,6 0,9 Fondkapital 147,5 89,1 23,7 14,7 18,8 12,2 Avkastning, % 64,7 9,0 53,1 6,7 55,8 8,4 KPI, förändring, % 1,2 -0,6 1,2 -0,6 1,2 -0,6 Real avkastning, % 62,8 9,7 51,3 7,3 54,0 9 4.2.1 Sammanfattning av fjärde fondstyrelsens resultatuppfölj- ning Fjärde fondstyrelsen omformulerade det övergripande målet för förvaltningen. Det nya målet är: Fjärde fondstyrelsen skall löpande nå en totalavkastning som överstiger valt benchmark . För att nå denna överavkastning måste fonden generera en årlig överavkastning på . Risknivån, mätt som aktiv risk, skall för den svenska förvaltningen inte överstiga . Den aktiva risken i den utländska portföljen skall inte överstiga . Fondens riskjusterade avkastning, mätt som informations- kvot skall i genomsnitt överstiga 0,15. För portföljens olika komponenter sker en utvärdering mot lämpliga jämförelseindex. Fjärde fondstyrelsens portfölj och avkastningsmål för olika tillgångsslag Tillgångsslag Portföljvikt Intervall Index* Mål Svenska aktier 87,5-92,reviderat FDAX + 1,05 %- enheter Utländska aktier Sammanvägt + 0,5 %- enheter Likvida medel OMRX-TBILL +/- * FDAX är Findatas avkastningsindex. Utlandsportföljen utvärderas mot ett index sammanvägt av MCI exkl. samt MCI Världen exkl. . OMRX-TBILL är ett index som statsskuldväxlar. presenterar fjärde fondstyrelsen viss utvärdering i årsredovis- ningen. Merparten av den kvantitativa utvärderingen är gjord av kon- sultföretaget . I sin årsredovisning konstaterar fjärde fondstyrelsen att den genomsnitt- liga avkastningen på fondkapitalet uppgår till . Fjärde fondstyrelsens avkastning för svenska aktier har den senaste femårsperioden i genomsnitt uppgått till , vilket är något sämre än jämförelseindex som uppgått till . Förkla- ringar till att avkastningen varit något sämre än jämförelseindex är att tidigare års avkastning inte varit i nivå med jämfö- relseindex samt att likviditetsandelen av portföljen varit för hög. Vid utgången av uppgick fjärde fondstyrelsens likviditet till av kapitalet, av kapitalet var placerat i svenska aktier och av kapitalet var placerat i utländska aktier. Detta innebär både att likviditeten har minskat och att innehavet av utländska till- gångar har ökat. Gentemot referensportföljen var fjärde fondstyrelsen underviktad i utländska aktier och överviktad i svenska aktier. Förvaltningen av svenska aktier utgör således fondstyrelsens huvud- sakliga verksamhetsområde. Förvaltningsresultatet jämförs med utveck- lingen av ett till vissa delar reviderat Findatas avkastningsindex. Avkast- ningsmålet formulerades och har för perioden varit att fondens avkastning för den svenska aktieportföljen skall ha varit högre än avkastningen på jämförelseindexet. Över en femårsperiod motsvarar det en överavkastning på . har avkastningen på fondens portfölj av svenska aktier varit medan jämförelseindex uppnådde . För fem- årsperioden har fondens svenska aktieportfölj avkastat medan jämförelseindex avkastat . Hade gällande mål, en överavkastning på formulerats hade det för femårsperioden inte upp- nåtts. Den utländska aktieportföljen har , i linje med de upp- satta målen om tillgångsfördelningen i referensportföljen, tillförts medel och uppgick till . Den högre andelen beror både på att nya medel tillförts portföljen och på att utvecklingen på de utländska bör- serna varit gynnsam. var avkastningen på fondens utländ- ska portfölj medan referensindex steg . Utifrån resultatet betecknar fjärde fondstyrelsen utfal- let av förvaltningen av utländska aktier som tillfredsställande. Totalt sett för hela perioden har avkastningen varit , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig avkastning på . Tyvärr saknas jämförelseindex . En mindre del av fondkapitalet placeras i onoterade bolag. Vid utgången av var det uppskattade marknadsvärdet för dessa . Årsavkastningen på fjärde fondstyrelsens likvida medel var medan avkastningen på jämförelseindexet var . har avkastningen på fjärde fondstyrel- sens likviditet varit vilket är något högre än jämförelse- indexets avkastning på . Den totala avkastningen på fondens placringstillgångar uppgick till . Ett vägt jämförelseindex visar på en uppgång på . Den riskjusterade avkastningen, mätt som informationskvot, uppgick till 0,70. I syfte att kunna presentera en riskjusterad avkastningsanalys av hög klass har fjärde fondstyrelsen givit konsultföretaget i uppdrag att utvärdera fondens förvaltning. MPIR:s utvärdering görs dels övergri- pande för perioden 1998, dels mer detaljerat för perioden 1998. Därtill har en särskild utvärdering gjorts för . Tyvärr har MPIR koncentrerat analysen till totalportföljen och till den svenska aktieportföljen. Det skulle varit mycket intressant om motsvarande analys hade gjorts på den utländska delportföljen. MPIR konstaterar att fjärde fondstyrelsens totala avkastning uppgick till vilket är högre än avkast- ningen på det jämförelseindex som MPIR använder. MPIR:s index för den totala portföljen består av en sammanvägning av de olika delport- följernas jämförelseindex. För femårsperioden avkastade fjärde fondsty- relsen i paritet med index. Risken (mätt som standardavvikelse) i den svenska aktieportföljen har varit något högre än FDAX. Den aktiva ris- ken har ökat något och var . Det är emellertid klart lägre än taket som är satt till . I likhet med tidigare års analys vidhåller MPIR att fjärde fondstyrel- sens aktieförvaltning tenderar att ge ett bättre resultat, relativt sett, när börsen utvecklas svagt och på motsvarande sätt ge ett sämre resultat när börsen utvecklas starkt. MPIR menar att det är mot den bakgrunden som förvaltningsresultatet skall ses. Åren 1995 1999 har varit exceptionellt goda börsår. Trots det har fonden i stort sett för perioden som presterat i paritet med jämförelseindex. I bidragsanalysen beskrivs vilka tillgångar som bidragit särskilt mycket till överavkastning, samt vilka tillgångar som bidragit till underavkastningen. som helhet bidrog övervikten i läkemedel samt undervikten i IT/Telekom negativt till överavkastningen. Under- vikten i sektorerna, investmentbolag och bank och finans bidrog däremot positivt. bidrog cykliska aktier och aktier i till- verkningsindustri positivt till överavkastningen. föll emellertid både cykliska aktier och aktier i tillverknings- industrin. För fonden ledde det till att övervikten i dessa branscher kraf- tigt bidrog negativt till avkastningen. 4.2.2 Sammanfattning av femte fondstyrelsens resultatuppfölj- ning Femte fondstyrelsen konstaterar i sin årsredovisning att nya tydliga mål för utvärdering nu är på plats. Fondens totalportfölj är nu uppdelad i 3 delportföljer, svenska aktier, utländska aktier och räntebärande place- ringar. Varje delportfölj mäts mot ett separat index och totalportföljen mot ett sammanvägt totalindex. Femte fondstyrelsens portfölj och avkastningsmål för olika tillgångsslag Tillgångsslag Portföljvikt Intervall Index* Mål Svenska aktier FDAX + 0,8 %- enheter Utländska aktier STOXX 50 +/- Likvida medel OMRX TOT + 0,2 %- enheter * FDAX är Findatas avkastningsindex. STOXX 50 är ett index omfattande 50 stora europeiska bolag. OMRX TOT är ett index som innefattar statsobligationer, statsskuldväxlar och bostadsobliga- tioner. Liksom fjärde fondstyrelsen har femte fondstyrelsen anlitat MPIR för att göra en kvalitativ utvärdering av förvaltningen. Viss avkast- ningsanalys redovisas i femte fondstyrelsens årsredovisning. Femte fondstyrelsen redovisar i sin årsredovisning att den genomsnittliga avkastningen på totalportföljen uppgår till medan jämförelseindex avkastat . Totalport- följen har underavkastat med . har femte fondstyrelsens samtliga delportföljer underavkastat i jämförelse med respektive index. Vid utgången av uppgick femte fondstyrelsens räntebärande portfölj till av kapitalet, av kapitalet var placerat i svenska aktier och av kapitalet var placerat i utländska aktier. Vid ingången av stod för av den utländska port- följen. reducerades Roche-innehavet och frigjorda till- gångar placerades i en diversifierad portfölj av eurpoeiska bolag (enligt fördelningen STOXX 50). Förvaltningen av svenska aktier utgör således fondstyrelsens huvud- sakliga verksamhetsområde. Förvaltningsresultatet jämförs med utveck- lingen av Findatas avkastningsindex. har det gäl- lande målet för fondens avkastning för den svenska aktieportföljen varit att överträffa jämförelseindex . Över en femårsperiod motsvarar det en överavkastning på . har avkastningen på fondens portfölj av svenska aktier varit medan jämförelseindex uppnådde . För femårsperioden har fondens svenska aktieportfölj avkastat medan jämförelseindex avkastat . Femte fondstyrelsens placeringsinriktning har till viss del förändrats . Under- respektive övervikter har omprövats, vilket lett till att den aktiva risken kunnat minskas. Den utländska aktieportföljen har underavkastat i jämförelse med index. Fondens utländska aktieportfölj avkastade medan index steg . Även ränteport- följen underavkastade . Avkastningen var drygt en halv procentenhet lägre än OMRX total. Femte fondstyrelsen har precis som den fjärde fondstyrelsen givit kon- sultföretaget i uppdrag att granska fondens resultat för perioden 1999, med betoning på utvecklingen . I utvärderingen beskrivs avkastningen på den totala portföljen samt avkastningen och risken för aktieportföljen (svenska och utländska aktier sammantaget). Ränteportföljen analyseras kortfattat. MPIR konstaterar att samtliga delportföljer underavkastat jämfört med index. Man konstaterar också att den aktiva risken, mätt som standardavvikelse, är lägre än jämförelseindex. Resultatet i jämförelse med index är, enligt MPIR, i riskjuste- rade termer, relativt bra. Dessutom menar man att det faktum att fonden bytt ledning samt anpassar sig till de förhållande som kommer att råda fr.o.m gör det svårt att dra några långtgående slutsatser om avkastningen. 4.2.3 Sammanfattning av sjätte fondstyrelsens resultatuppfölj- ning Sjätte fondstyrelsen har inkommit med en utvärdering av verksamheten för . Utgångspunkter för utvärderingen har varit årsredovisningen för , verksamhetsplanen för . Mål och strategier för fon- den. Fondens riktlinjer för värderingen av investeringsverksamhetens portfölj och fondens finanspolicy (som gäller 12 21). Sjätte fondstyrelsens verksamhet bedrivs inom två verksamhetsområden, kapitalförvaltning och investeringsverksamhet. Inom kapitalförvalt- ningen förvaltar fondstyrelsen medel i noterade aktier, räntebärande vär- depapper samt vedertagna derivatinstrument på aktie- och räntemarkna- den.