prop · GN03120 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:120 redogörelse för företag med statligt ägande Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av sta- tens företagsägande samt för verksamheten i de företag som helt eller delvis ägdes av staten. Innehållsförteckning 1 Introduktion 4 Bilaga 1 redogörelse för företag med statligt ägande (Bilagan saknas i det elektroniska dokumentet) 7 Bilaga 2 Kompletteringar till redogörelse för företag med statligt ägande 155 2 Hel- och delägda företag 155 2.1 A-Banan projekt 155 2.2 156 2.3 156 2.4 157 2.5 AB Bostadsgaranti 158 2.6 , , Vasallen 159 2.6.1 159 2.6.2 159 2.6.3 160 2.7 A/O Dom Shvetsii 160 2.8 Förvaltningsaktiebolaget 160 2.9 AB kanalbolag 161 2.10 162 2.11 163 2.12 163 2.13 164 2.14 164 2.15 165 2.16 166 2.17 , 167 2.18 167 2.19 168 2.20 168 2.21 169 2.22 169 2.23 170 2.24 171 2.25 172 2.26 172 2.27 173 2.28 , 174 2.29 , SJ 174 2.30 och 175 2.31 , f.d. Statliga Akademiska Hus 176 2.32 177 2.33 , 177 2.34 AB 178 2.35 AB () 179 2.36 () 180 2.37 181 2.38 AB 182 2.39 182 2.40 183 2.41 184 2.42 AB 184 2.43 185 2.44 SP 186 2.45 187 2.46 187 2.47 188 2.48 () 189 2.49 189 2.50 190 2.51 191 2.52 192 2.53 193 2.54 193 2.55 A/S 194 3 Avvecklingsbolag 195 3.1 195 3.2 AB Kurortsverksamhet 196 3.3 SKD företagen AB 196 3.4 Statens premiefond AB 196 3.5 , SGAB (i likvidation) 196 3.6 196 4 Rättelse till redogörelse för företag med statligt ägande 197 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet 198 1 Introduktion Regeringen lämnar en redovisning till av förvaltningen av företag med statligt ägande samt en redogörelse för företagens verk- samhet, resultatutveckling m.m. I det följande lämnas uppgifter om ut- vecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande samt viktigare händelser fram till och med mitten av . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier ägs av departementen, dels de fyra affärsdrivande verken , , och . Ursprungligen fattades ett beslut i (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. utgav regeringen en mer lättillgänglig version av skrivelsen. Liksom utgör denna i sin helhet regeringens årliga redogörelse (bilaga 1). Skrivelsen har kompletterats med en bilaga (bilaga 2) med uppgifter om de riktlinjer och riksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verksamhet, uppgifter om de nya styrelser som utsetts på bolagsstämmor eller genom regeringsbeslut samt viktigare händelser som inträffat . I årets redogörelse har en rad förändringar genomförts. En grundläg- gande förändring är att för varje företag finns en strukturerad beskrivning med affärsidé och verksamhet, liksom viktigare omvärldsfaktorer och viktigare händelser samt ett utvärderingsav- snitt. Helt nytt är att det för varje företag redovisas hur miljöarbetet bedrivs liksom jämställdhetsarbetet. Nytt är också att en prognos redovisas för varje bolag. För de enskilda företagen har också nyckeltalssammanställningen för- ändrats och utvidgats. har fler kassaflödesorienterade mått införts, liksom uppgifter om förädlingsvärden, investeringar, FoU- investeringar och hur mycket som säljs utomlands. Sifferuppgifterna sva- rar de enskilda företagen själva för. Liksom föregående år ingår uppgifter om respektive företags hemsidesadress, postadress och telefonnummer där intresserade kan finna mer information. I kapitlet för företag med statligt ägande har en rad föränd- ringar genomförts jämfört med föregående år. redovisas andelen an- ställda kvinnor och män samt den regionala fördelningen. I skrivelsen redovisas också de statliga företagens miljöarbete. Andra nyheter är att uppgifter om utlandsverksamhet, förädlingsvärde och investeringar ingår. Dessutom redovisas finansinstituten och fastighetsbolagen på aggre- gerad nivå när det gäller bl.a. utlåningsvolym och primärkapitalrelation samt vakansgrad, lokalareal och direktavkastning. I kapitlet beskrivs hur staten utövar sitt ägande samt regeringens policy hur de statliga företagen bör förhålla sig till IT, miljö, jämställdhet, mångfald, värdebaserade styrsystem och incita- mentsprogram samt avgångsvederlag och andra ersättningar. Från och med ger ut kvartals- rapporter över företagen med statligt ägande. Syftet med dessa kvartals- rapporter är att öka genomlysningen av staten som ägare och företagen med statligt ägande. Kvartalsrapporterna finns tillgängliga på . Bilaga 1 finns endast i det tryckta dokumentet och saknas alltså i det elektroniska dokumentet. redogörelse för företag med statligt ägande (Bilagan saknas i det elektroniska dokumentet Kompletteringar till redogörelse för företag med statligt ägande 2 Hel- och delägda företag 2.1 A-Banan projekt ägs till lika delar av och . Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en sär- skild kontroll- och övervakningsersättning från , det bolag som det privata näringslivets representanter bildat för genomförande av projektet. Regeringen beslutade att ge Delegationen för in- frastrukturinvesteringar (K 1991:04) i uppdrag att genomföra upphand- lingen av projektet. är det första infrastrukturprojektet i landet som samfinansieras av staten och det privata näringslivet. A- Banan projekt bildades för att dels administrera den fortsatta upp- handlingen av banan, dels för att samla projektets rättigheter och skyl- digheter (prop. 1993/94:39). öppnades för flygpendeltrafik, Express, . öppnades även anläggningen för övrig regional och nationell tågtrafik. Styrelse Bårström, , ordförande , , , , , , , , suppleant , , suppleant Verkställande direktör , 2.2 Riktlinjer beslutade att staten i samverkan med vissa näringslivsorganisationer skulle bilda ett centralt aktiebolag med uppgift att dels verka för företagsutveckling och dels äga aktier i ett antal regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11 rskr. 1993/94:80). De övergripande målen för verksamheten är att främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, finansiering och kontakt- skapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företa- gen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är företag med mindre än 250 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. Styrelse , , ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.3 har, efter bemyndigande, träffat avtal med Apote- ket AB om bolagets verksamhet i enlighet med lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58 och prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Riktlinjerna för verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. Därefter har riktlinjerna ändrats (prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) och (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58). Mot bakgrund av förslagen i hu- vudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) om att kon- kurrensutsätta detaljhandel med läkemedel har regeringen i prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. redovisat som sin bedömning att det inte är aktuellt att förändra ensam- rätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. I sam- band med riksdagsbehandlingen av propositionen avslog mo- tioner om avveckling av apoteksmonopolet (bet. 1998/99:SoU14, rskr. 1998/99:209). Styrelse , , ordförande , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.4 Riktlinjer ombildades till affärsverk med uppgift att förvalta statens skogs- och jordbruksmark. Dess myndighetsuppgifter övergick till andra myndigheter och har verksamheten varit kommersiell. Genom beslut i (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) överfördes verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag, AssiDomän. Detta bolag som även inklude- rar de tidigare statliga skogsbolagen, NCB och , ålades marknads- mässiga avskastningskrav. Knappt hälften av aktierna i sål- des på förslag från regeringen till institutioner och allmänhe- ten (prop. 1991/92:69). Statens andel uppgår efter Sveaskogsaffären till . Styrelse , , ordförande , , , , Hans Duveblad, , , Per Verkställande direktör , 2.5 AB Bostadsgaranti Riktlinjer Bolaget bildades av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföre- ningen (numera Byggindustrier). Verksamheten bestod ur- sprungligen av att ställa garantier vid ny- och ombyggnad av bostads- rättslägenheter. introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Denna garanti gjordes 1984 till villkor för stat- liga lån (senare för räntesubventioner) till egnahem och småhus med bo- stadsrätt. I samband därmed inträdde staten som hälftenägare i bolaget (prop.1983/84:41, bet. 1983/84BoU8, rskr. 1983/84:64. moti- verade beslutet med att det mot bakgrund av bolagets starka ställning när det gäller utfärdande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verksamheten. Strategin är att med en liten organisation upprätthålla en hög nivå när det gäller granskning av byggföretag, projekt och handlingar för att kunna teckna garantier som ger ett gott konsumentskydd för köpare av nya bostadsrätter och egnahem. Styrelse , , ordförande , , , , , , , , , , , , direktör , 2.6 , , Vasallen Riktlinjer Efter beslut ombildades med följd att bl.a. Akademiska hus och bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1997/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). upp- drag är att som fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjliga totala avkastning på det egna kapitalet. Bolaget ägs till av (f.d. ) som är ett av staten helägt bolag. har ingen operativ verksamhet. har två dotterbolag: och . Vasallen är ett dotterbolag till . 2.6.1 Styrelse , , ordförande , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant direktör , 2.6.2 Styrelse , , ordförande , , vice ordförande , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant direktör , 2.6.3 Styrelse Nuder, , ordförande , , , , direktör , 2.7 A/O Dom Shvetsii Styrelse , , ordförande , , , , direktör , 2.8 Förvaltningsaktiebolaget I samband med det tidigare statliga förvaltningsaktiebolaget lik- vidation 1993 överfördes vissa innehav till staten och vissa aktier, främst i delägda bolaget, till Förvaltningsaktiebolaget . Förvaltningen av bolaget har skötts i samarbete med . Några sär- skilda mål för verksamheten har inte givits. Styrelse , , ordförande , Per , , , , direktör , Dag 2.9 AB kanalbolag bildades i samband med påbörjandet av byg- gandet av kanalen. Bygget av var klart när kanalen in- vigdes. var kanalen i privat ägo då bolaget övertogs av staten. Den senaste privata ägaren utgjordes av intressen inom Wallen- bergsfären. blev AB kanalbolag ett dotterbolag till dåva- rande . I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheter vid till aktiebolags- form behandlades även det framtida ansvaret för AB kanalbolag (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall även i fortsättningen äga AB kanalbolag där kanalbolaget och kanalfastigheten även i fortsättningen skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom stats- maktens försorg. Styrelse Janérus, , ordförande , , vice ordförande , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.10 Viktigare händelser som inträffat maj är inne i ett uppbyggnadsskede och antalet anställda har 2000 ökat med sju personer till att vara 24 anställda varav 16 är disputerade. Ytterligare ett antal personer kommer att rekryteras . har inriktat sin verksamhet på fyra områden inom mikroelektroniken; IR och optiska sensorer, mikromeka- niska sensorer, elektromagnetiska sensorer samt biosensorer. Riktlinjer På förslag av utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) bildades bolaget med inriktning mot mikroelektronikbaserade system efter riksdagsbeslut (prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997/98UbU17, rskr. 1997/98:271). Enligt den grundprincip som lades fast genom propositionen och riksdagsbeslutet skulle institutet erhålla viss statlig basfinansiering för driften men dess huvudsakliga finansiering efter uppbyggnadsskedet skulle utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. I samband med budget- propositionen 1999 beslöts om driftsbidrag för om (prop. 1999/2000:1). Styrelse , , ordförande , , , , , , direktör , 2.11 I enlighet med beslut bildades holdingbolaget . Bolaget ägs till av staten och till av och Kompe- tensutveckling (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Syftet med verksamheten är bl.a. att äga och förvalta ak- tier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning, att främja industriforskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling att främja samverkan mellan industriforskningsinstitut, universitet, högskolor och svenskt näringsliv samt att främja en ändamålsenlig struktur inom indust- riforskningssystemet. Styrelse , , ordförande , , , , , direktör , 2.12 Riktlinjer Kasernen bildades med fastigheter AB som majoritetsägare och med staten som delägare. förvärvade staten alla aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörj- ningen bolaget (prop.1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Bolaget har till uppgift att tillhandahålla främst korttidsbostäder åt För- svarsmakten. Styrelse Alvemur, , ordförande , , , , direktör , 2.13 Riktlinjer är nationalscen för talteater. Nationalscensuppdraget definie- rades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att skall vara den i ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det svenska språket och det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred pu- blik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Styrelse , , ordförande , , , , , , Per , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.14 Riktlinjer Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget de- finierades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Operan skall vara den i ledande institutionen inom sina konstområden, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kul- turarvet inom sina konstområden, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Styrelse , Hans, ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.15 Riktlinjer Riktlinjerna för , f.d. , lades fast i samband med bolagiseringen av AMU-gruppen 1993 (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:75). Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och . Med anledning av propo- sitionen Kapitaltillskott m.m. till (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) tillfördes bolaget som ett ägartill- skott . Därefter har förändringar av- seende inriktning och organisation genomförts (skr. 1996/97:95 bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:189). Vid ordinarie bolagsstämma 1997 an- togs ett ägardirektiv för överlämnande till styrelsen. Ägardirektivet syftar till att tydliggöra ägarens syn på verksamhetens inriktning samt ägarens förväntningar och krav på bolaget. Styrelse , Bo, ordförande , , , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant direktör , 2.16 Riktlinjer bildades efter ombildande av luftfartsfonden till en affärsverksfond och av luftfartsstyrelsen till ett affärsdrivande verk (prop. Det affärsdrivande verket fick benämningen Luftfarts- verket. Som skäl angavs bl.a. att verksamheten skulle få bättre affärsmäs- siga förutsättningar och kunna drivas effektivare. har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöan- passat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och ut- veckla statens flygplatser och flygtrafiktjänster. huvud- uppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, att ansvara för statens flygplatser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäker- heten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot förore- ningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. ansvarar för delfunktionen Flygtransporter inom funk- tionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelse Adelsohn, , ordförande , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Generaldirektör , 2.17 , Styrelse Sprängare, , ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant Thornéus, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.18 Riktlinjer Som ett led i statens åtgärder för att stärka det finansiella systemet köpte staten in samtliga utestående aktier i (1991/92: 153, bet. 1991/92:NU36, rskr. I enlighet med tidigare beslut tog staten det första steget i en utförsäljning av statens aktier genom att sälja . Styrelse , , ordförande , , vice ordförande , Hans, verkställande direktör , , , , , , , direktör , Hans 2.19 bildades för att främja företagande i . Verksamheten bygger på samarbete mellan staten, och stif- telsen Norrlandsfonden. Styrelse , Janaxel, ordförande , , , , direktör , 2.20 Styrelse , , ordförande , , , Per E. , , , , direktör , Per E. 2.21 Riktlinjer Grundbeslut: Förändrad verksamhet för (prop. 1993/94:38, bet. 1993/1994:TU9, bet. 1993/94:TU1, rskr.1993/94:119). Kompletterad med Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41). Styrelse , ordförande , , , , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.22 Riktlinjer beslutade att den dåvarande stiftelsen skulle bli aktiebolag (prop. 1991/92:91, bet 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). Aktiebolaget består av ett moderbolag och dotterbolag. Moderbolaget äger samtliga aktier i dotterbolagen. Omvandlingen skedde för att före- tagsgruppen därigenom skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och verksamheten skulle bli effektivare. Vidare innebär aktiebolagsformen en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar, känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och internationellt. Uppgiften för är att anordna, leda och samordna verksam- het, som bedrivs inom koncernen för att ge utvecklande och meningsfullt arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. Koncernen skall upp- fylla vissa resultatkrav i fråga om sysselsättningsvolym, effektivitetsför- bättringar, rekrytering av vissa grupper arbetshandikappade samt ifråga om andel anställda som lämnar för arbete på den re- guljära arbetsmarknaden. Styrelse Tidlund, , , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , 2.23 SAS Riktlinjer SAS-samarbetet etablerades genom retroaktiv tillämp- ning av ett konsortialavtal som slöts mellan de dåva- rande nationella moderbolagen i konsortiet. godkändes av de tre ländernas regeringar och följdes av ett avtal mellan de tre ländernas regeringar rörande samarbete på luftfartens om- råde. Detta avtal gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Vidare utfärdades parallella koncessioner för moderbolagens flygtra- fik. Tillsammans utgör dessa beslut grundvalen för det skandinaviska luftfartssamarbetet. gällande svenska koncession beslutades av rege- ringen 1988 efter hörande av . förlängdes se- nast genom regeringsbeslut . godkände en föreslagen förlängning av SAS-samarbetet till (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). Styrelse , Bo, ordförande , , vice ordförande , , direktör , 2.24 Riktlinjer beslutade att införa en gemensam, offi- ciell miljömärkning i . Man valde Svanen som symbol, en variant av Nordiska ministerrådets logotyp. Regeringen gav SIS Standardiseringen i uppdraget att sköta Svanmärkningen. har SIS Miljömärkning även hand om den europeiska miljömärkningen EU-blomman. blev SIS Miljömärkning ett aktiebolag, ett dotterbolag till med staten som delägare (). SIS är en oberoende ideell förening med en styrelse som representerar näringsliv och samhälle. Verksamheten drivs utan vinstsyfte och finansieras genom licensavgifter och statsan- slag. är organiserad i två avdelningar: en för krite- rieutveckling och en för licensfrågor, d.v.s. licensansökningar, företags- kontakter och marknadsföring. Styrelse Thiberg, , ordförande , , , , , Annaa Sköldefors, direktör , 2.25 Riktlinjer blev affärsverk då bl.a. beslutade att fick disponera sina avskrivningsmedel för finansiering av investeringar (prop. 1986/87:100). har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall Sjöfarts- verket arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. ansvarar för delfunktionen Sjötransporter inom funktio- nen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelse Färm, , ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant Hoffrén, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Generaldirektör , 2.26 Riktlinjer SOS Alarm ägs av (), () och (). På deras uppdrag ansvarar bolaget för SOS-tjänsten i , genom att ta emot och förmedla larm på nöd- numret 112. För kommunernas räkning alarmeras räddningstjänsten och för landstingen alarmeras och dirigeras ambulanstrafiken. På uppdrag av landstingen ansvarar SOS Alarm även för sjukvårdsupplysningen. Styrelse , , ordförande , , vice ordförande , , vice ordförande , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant direktör , 2.27 Riktlinjer I en strävan att renodla till ett rent kommersiellt fastig- hetsbolag bildades som delades ut till staten (prop. 1997/98:137). I propositionen står bl.a. föl- jande: Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt för- bundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet långsiktiga och stabila förutsättningar. Inriktningen på en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör vara att stödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skall bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt.