prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetet med att ta fram styrmedel som kan medverka till att IT-användningen blir ett medel för att skynda på utvecklingen av nya samhällstrukturer och levnadsmönster som tär mindre på resurser och miljö bör påskyndas. Exempel på hur skilda verksamheter kan bedrivas på ett miljömässigt bättre sätt med hjälp av IT har redovisats av IT kommissionen i betänkandet IT och miljö (SOU 1996:178). I betänkandet berördes också de negativa konsekvenser för miljön som IT-användningen i vissa fall kan medföra. Det är angeläget att miljöaspekterna även fortsättningsvis beaktas inom de i rapporten upptagna områdena. IT-användningen ger stora möjligheter att motverka dagens miljö- problem och medverka till att de nationella miljömålen kan nås. IT- användningen kan leda till nya samhällstrukturer och levnadsmönster som tär mindre på resurser och miljö. Det är viktigt att hänsyn tas till miljöaspekterna när IT-tillämpningarna planeras. IT-utvecklingen kan annars innebära ökad belastning på miljön. Datorer behöver t.ex. kunna uppgraderas i högre grad, så att de inte behöver bytas ut i samma snabba takt som . Regeringen anser att ett producentansvar för elektriska och elektroniska produkter kan bidra till en sådan utveckling av produkter. Exempel på där IT redan finns och där IT skulle kunna utnyttjas mer i miljöns tjänst och för att miljökvalitetsmålen skall uppnås har bl.a. redovisats av i rapporten och de nationella miljö- kvalitetsmålen (rapport 5022) . En väl fungerande IT-infrastruktur är en viktig förutsättning för att IT- användningen skall kunna medverka till omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Samhället kan skapa förutsättningar för denna utvecklingen även när det gäller exempelvis nya arbets- och verksamhetsformer. Med tidig integrering av miljöaspekterna i offentlig planering kan goda förutsättningar skapas för att IT-tillämpningar skall kunna bidra till minskad energi- och resursförbrukning. Införande av distansarbete eller video- och telekonferenser kan inne- bära miljömässiga och ekonomiska vinster såväl för samhället som för det enskilda företaget och dess anställda, vilket bör uppmärksammas. Tillverkare av IT-utrustning och telekommunikationsbolag bör upp- muntras att utforma sitt produkt- och tjänsteutbud så att miljöhänsyn integreras i produktens hela livscykel. För att underlätta för hushållen att ta ett ökat miljöansvar gav regeringen i uppdrag att inrätta en webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation. Information bör även fortsättningsvis göras tillgänglig för konsumenterna om produkters miljöpåverkan och hur produkter kan användas på ett miljöanpassat sätt. Vidare är marknadens aktörer viktiga kanaler för spridning av miljö- information. Förutom enskilda konsumenter bör också myndigheter, företag och andra organisationer uppmuntras att ställa miljökrav vid IT-upphandling. Staten bör härvidlag vara ett föredöme. Statskontoret ställer t.ex. omfattande miljökrav i sina ramavtalsupphandlingar av IT-produkter. Det pågår inom EU ett arbete med att ta fram ett tolkningsmeddelande om miljökrav vid offentlig upphandling. Reglerna för upphandling följer av EG-direktiv och medlemsstater kan endast ställa krav som överensstämmer med EG-rätten. Regeringen anser att en dialog med IT-branschen och andra aktörer om dessa frågor kan skapa förutsättningar för en snabbare integration av miljöfrågorna i IT-arbetet. Miljövårdsberedningen (JO 1968:A) för en sådan dialog med näringslivet inom området e-handel, Framtida handel transporter av och försörjningskanaler för livsmedel. Regeringen anser dock att ett mer samlat grepp bör tas kring frågorna om IT och miljö och kommer därför att tillsätta en särskild delegation för att kartlägga hur IT- tillämpningar i högre grad kan utnyttjas i syfte att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling. finns exempel på hur IT används men skulle kunna utnyttjas mer i miljöns tjänst. Elektronisk styrning och övervakning vid energiproduktion och andra processer för att minska utsläppen av föroreningar. Elektroniska styrsystem i fordon för att optimera bränsle- förbrukningen. IT i transportinformationen för att göra trafikflödena smidigare och minska förbrukningen av bränslen. Distansarbete, bild- och telekonferenser för att minska transporter och utsläppen till luften. 5.7 Ändring av årlig redovisning gav i samband med behandlingen av prop. 1995/96:125 regeringen till känna att den parlamentariska förankringen skulle stärkas genom att regeringen borde återkomma till med en skrivelse som redovisade utvecklingen på IT-området (bet 1995/96:TU19, rskr.1995/96:282). Regeringen har därefter lämnat två sådana skrivelser (skr. 1997/1998:19, bet. 1997/98:TU7, skr. 1998/99:2, bet. 1998/99:TU4). I föreliggande proposition lämnas en motsvarande redovisning i bilaga 1. Regeringen avser att även i fortsättningen hålla fortlöpande underrättad om utvecklingen på IT-området. Erfarenheten har emellertid visat att en obligatorisk årlig skrivelse knappast är den lämpligaste formen för detta. IT-politiken aktualiserar många nya och ofta tekniskt komplicerade frågor. Den griper in över alla politikområden, vilket får till följd att redovisningar i ett sammanhang över hela det IT-politiska fältet blir mycket omfattande och resurskrävande som det blir svårt att ge tillräckligt konkret och uttömmande information på varje område. Enligt regeringens bedömning är en bättre ordning att den parlamentariska förankringen tillgodoses genom att regeringen i olika propositioner eller i annan lämplig form utan krav på en särskild årlig IT- skrivelse håller fortlöpande orienterad om utvecklingen. Om inte har annan uppfattning, kommer regeringen i fortsättningen inte att avlämna någon allmän IT-politisk skrivelse annat än om särskilda skäl motiverar det. 6 Börsintroduktion av kommer att lämna en proposition om börsintroduktion av . I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att minska statens ägande i . I propositionen redogörs för att telekommunikationsmarknaden har genomgått grundläggande förändringar vilka på ett mycket påtagligt sätt påverkat . har inneburit betydligt större förändringar än i koncernens historia. har i en skrivelser och redovisat huvudinriktningen i bolagets affärsstrategi. Sammanfattningsvis kommer den framtida verksamhetsinriktning att koncentreras mot ett antal kärnområden såväl geografiskt som verksamhetsmässigt. De fyra satsningsområderna är mobil kommunikation, internationell IP och en snabb bredbandsutbyggnad i samt nya bredbandstjänster för privatpersoner och nya tjänster för mindre företag. Kapitalbehoven är mycket betydande och utbyggnaden genererar omfattande utvecklings- arbete i och stora investeringar i nät både i och utomlands. Investeringarna sker i i första hand i egen regi medan investeringarna utomlands till en del sker genom förvärv. bör enligt förslaget i propositionen ges långsiktiga och stabila verksamhetsförutsättningar som ger bolaget samma förutsättningar som konkurrenter har. Det förslag som läggs innebär att ges möjligheter att utvecklas som operatör på samma villkor som övriga aktörer på marknaden. är den största operatören på den svenska telemarknaden. har en framskjuten position på området för teleterminalutrustning och nätutrustning. ligger också framme på dataområdet inom programvaruproduktion. Vilka satsningar gör för att tillhandahålla nya tjänster och produkter får därför stor betydelse för den svenska IT- utvecklingen. Den del av industrin som tillverkar tele- och IT-utrustning kan även fortsättningsvis få starka utvecklingsincitament genom Telias utveckling. Kvalificerade arbetsplatser kan etableras över hela landet om kan fullfölja en expansiv strategi. För att även skall kunna vara ett konkurrenskraftigt företag, som kan utveckla sin verksamhet och bidra till att göra den svenska telemarknaden fram- gångsrik bör få verksamhetsförutsättningar som överensstämmer med konkurrenternas och möjlighet att på kapitalmarknaden skaffa kapital samt genom delägarskap med andra telebolag skapa konkurrens- kraftiga enheter. Om den svenska IT-sektorn skall kunna öka sin internationella konkurrenskraft är det viktigt att den svenska telesektorn ligger i framkant i fråga om teknik och tjänsteutbud. En börsintroduktion av kan antas öka incitamenten för att utveckla verksamheten i konkurrens med andra operatörer. Detta ger en direkt effekt på utbud av tjänster och produkter till konsumenterna på den svenska telemarknaden, men kan även leda till snabbare forskning och utveckling i på IT- området i stort. Detta kan i sin tur leda till exportframgångar på IT- området som skapar förutsättningar för tillväxt. 7 Ekonomiska konsekvenser Regeringen har, som tidigare redovisats, tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationellt IT-infrastrukturprogram. Förslaget skall i första hand vara vägledande för att underlätta en utbyggnad av transportnätet i marknadens regi. Dessutom skall utredaren lämna förslag till prioriteringar mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder. I samband härmed skall utredaren även bedöma vad en eventuell statlig medfinansiering av dessa förbindelser kan komma att kosta inom den ram som regeringen avser att ställa till förfogande enligt nedan. Regeringen beräknar att sammanlagt 2004 kommer att stå till förfogande för att inom ramen för det nationella IT-infrastrukturprogrammet ge stöd till den utbyggnad av regionala transportnät m.m. som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Detta stöd föreslås finansieras genom bl.a. omfördelningar inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (), utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling (), varav en del avses användas som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, samt utgiftsområde 22 Kommunikationer, (). Inom arbetsmarknadspolitiken avses en omfördelning ske från arbets- marknadspolitiska åtgärder, inom regionalpolitiken, huvudsakligen en minskning av befintligt anslagssparande och minskat anslag för nedsatta sociala avgifter samt inom kommunikationspolitiken likaledes genom minskning av anslagssparande. Härtill kommer medel som inom de nämnda strukturfondsprogrammen beräknas komma att användas för informationsteknisk infrastruktur. Inom mål 1-programmen uppgår de inom ovan nämnda tidsperiod till ca . Dessa medel skall kompletteras med offentlig medfinansiering med samma belopp inom målområde 1 från bl.a. kommuner och länsstyrelser. Programmen för mål 2 är ännu inte klara men även inom dessa kommer säkerligen behovet av informationsteknisk infrastruktur att uppmärksammas och offentlig medfinansiering att behöva ställas till förfogande. Användningen av dessa medel utgår från de program som utarbetats regionalt och som fastställs av EG- kommissionen. Regeringen överväger också ett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät. (Se avsnitt 5.5.4). Regeringen överväger vidare en särskild skattelättnad för utgifter för anslutning för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitets- höjning i förhållande till överföringskapaciteten i det normala telefon- nätet. (Se avsnitt 5.5.4). Det sammanlagda beloppet för stödet till kommuner och skattelättnaden motsvarar . Summan av dessa belopp för utbyggnad av IT-infrastrukturen uppgår således till . Investeringskostnader för ett nationellt optofibernät som når fram till varje kommunhuvudort har beräknats till ca (se avsnitt 5.5.4). Svenska Kraftnäts investering i ett nationellt optokabelnät beräknas finansieras på marknadsmässiga villkor. Övriga finansieringsbehov, t.ex. av utredning och försöksverksamhet kring funktionshindrades tillgång till IT-infrastrukturen, bildande av ett Internetcentrum, publicering av en mer heltäckande IT-statistik, och IT- kompetens för småföretagare avses till största delen finansieras från anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen avser att återkomma till med de närmare förslag som föranleds av ovan nämnda åtgärder senast i samband med budgetpropositionen för . Förslaget beträffande ändringarna i ledningsrättslagen innebär att någon förrättning inte skall hållas för det fall att en ledningsrätts- innehavare vill dra fram kompletterande ledning i befintligt utrymme. Några förrättningskostnader uppkommer därmed inte i anledning av den nya ledningen. En fastighetsägare kan dock få frågan om ytterligare ersättning prövad i fastighetsdomstol. gör regeringen bedömningen att förslaget kommer att påverka mål- och ärende- hanteringen för domstolarna i ytterst begränsad omfattning. Förslaget bedöms därför inte nämnvärt påverka domstolarnas resursbehov. Förslaget kommer att främja utbyggnaden av IT-infrastrukturen med bredbandskapacitet och bör därför få positiva ekonomiska effekter för näringslivet och samhällsutvecklingen. Förslaget avseende ändringen i anställningsskyddslagen bedöms inte medföra några andra direkta ekonomiska konsekvenser än de som uppkommer för en arbetsgivare vid en omorganisation. 8 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser De nya bestämmelserna i ledningsrättslagen bör träda i kraft . Av lagtextens utformning följer att de nya bestämmelserna även skall tillämpas beträffande ledningsrätter för starkströmsledningar vilka upplåtits före ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen i anställningsskyddslagen bör träda i kraft . Bestämmelsen skall tillämpas på uppsägningar som sker efter ikraftträdandet. 9 Författningskommentar 9.1 Lag om ändring i ledningsrättslagen 3 a § Paragrafen är ny. Den som har erhållit ledningsrätt för elektrisk starkströmsledning för vilken koncession fordras eller ledningsrätt för elektrisk starkströmsledning som ingår i telekommunikationssystem eller i allmän svagströmsledning, skall ha rätt att utnyttja utrymmet, utan nytt förrättningsförfarande, för att dra fram och begagna teleledningar som ingår i telekommunikationssystem för allmänt ändamål, t.ex. fiberoptiska ledningar, och även allmän svagströmsledning för signalering, fjärrmanövrering, dataöverföring eller liknade ändamål. Någon ny ledningsrätt skapas inte utan den befintliga ledningsrätten skall anses omfatta även dessa nya ledningar. Rätten att dra fram ledning med stöd av 3 a § gäller endast den som har ledningsrätt för utrymme för starkströmsledning. Som en konsekvens av detta får ledningar dras fram med stöd av 3 a § endast i samma utrymme som den befintliga starkströmsledningen och inom ramen för vad som anges beträffande hur utrymmet skall utnyttjas t.ex. att ledningen skall vara luftburen eller nedgrävd. Rätten att dra fram den kompletterande ledningen omfattas inte av det ursprungliga ledningsbeslutet utan bestäms genom lag. Detta innebär att t.ex. den begränsning för utförandet som anges i det ursprungliga ledningsbeslutet inte gäller den kompletterande ledningen. Den kompletterande ledningen får dras fram tidigast efter det att ledningens innehavare underrättat fastighetsägaren om när han har för avsikt att påbörja ledningsdragningen. En sådan underrättelse till fastighetsägaren kan ske formlöst, t.ex. per brev eller via telefonkontakt. Underrättelse skall dock anses ha skett när ledningens innehavare sänt meddelandet med brev till fastighetsägarens postadress. 13 d § Paragrafen är ny. Frågan om eventuell ytterligare ersättning på grund av framdragning och begagnande av utrymmet för befintlig ledningsrätt eller på grund av annan skada t.ex. på mark eller annan egendom prövas i fastighetsdomstol enligt 4 kap. expropriationslagen. Kapitlet innehåller bestämmelser om expropriationsersättning för det fall att fastighet eller del av fastighet blir föremål för expropriation varvid inlösenersättning med belopp som motsvarar fastighetens marknadsvärde skall betalas alternativt intrångsersättning som motsvarar minskningen av fastighetens värde. Dessutom finns bestämmelser om ersättning för det fall att skada uppkommer i övrigt. Vid bestämmande av fastighetens marknadsvärde skall, för det fall ledning dras fram och begagnas med stöd av 3 a §, en ökning av fastighetens marknadsvärde beaktas endast i den utsträckning det blir utrett att den beror på annat än förväntningar om ändring i markens tillåtna användningssätt. Tiden för ökningen räknas i sådana fall före det att fastighetsägaren underrättats om när ledningen skulle dras fram. 29 a § Paragrafen är ny. I fråga om ersättning skall bestämmelserna i 5 6 kap. expropriationslagen om rättegången i expropriationsmål m.m. och om betalning av expropriationsersättning m.m. tillämpas varvid prövning skall ske i fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Vid fördelning av rättegångskostnader skall dock bestämmelserna i 16 18 kap. fastighetsbildningslagen om rättegångskostnader i mål om inlösenersättning tillämpas. Ikraftträdandebestämmelser Regeringen föreslår att förslaget träder i kraft . Av lagtextens utformning följer att de nya bestämmelserna även skall till- ämpas beträffande redan upplåtna ledningsrätter för starkströmsledning. 9.2 Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 22 § I första stycket har införts en regel som anger att enbart den omständigheten att en arbetstagare har sin arbetsplats i sin bostad inte skall medföra att den arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Avsikten är inte att generellt införa ett organisatoriskt driftsenhetsbegrepp. Avgörande kommer ofta att vara om olika arbetsplatser skall ses som en sammanhållen enhet utifrån hur verksamheten är organiserad och hur arbetet bedrivs. I detta sammanhang kan sådana faktorer som varifrån arbetsledningen utövas och till vilken enhet som arbetstagaren rapporterar ha stor betydelse. Det måste dock finnas en viss intensitet i kontakterna mellan huvudarbetsplatsen och enheten för att de skall utgöra en gemensam driftsenhet. Det förhållandet att en viss arbetstagare har arbetat på en viss arbetsplats kan tala för att arbetstagaren skall anses höra till denna. Det avgörande är huruvida arbetstagaren skall ses som organisatoriskt självständig eller inte. Finns det ingen anknytning till någon annan driftsenhet kan arbetstagaren hänföras till en egen driftsenhet. Tillägget utesluter således inte att arbetstagare som arbetar i sin bostad hänförs till en egen driftsenhet. Tillägget omfattar enligt sin ordalydelse bara arbetstagare som arbetar i sin bostad och inte sådana som arbetar på distans från någon annan lokal. Ikraftträdandebestämmelser Regeringen föreslår att förslaget träder i kraft . Förslaget innebär att den nya bestämmelsen skall tillämpas på uppsägningar som sker efter ikraftträdandet. Redogörelse för utvecklingen IT- proposition Allmänna mål och prioriteringar 135 Delmål för IT-politiken 135 Prioriterade statliga uppgifter 140 Regler som skapar tillit till informationssamhället 140 Integritetsskydd, immaterialrätt, telelagstiftning 140 Integritetsskyddet har stärkts 141 rättsliga observatorium 147 Informationssäkerhet 147 Kompetens inom IT-området 156 Skolväsendet 156 IT i högre utbildning, forskning och bibliotek 164 IT-forskning i 165 Tillgänglighet och samhällets informationsförsörjning 170 Teknisk infrastruktur 170 Grundläggande informationstjänster 175 Statistik om IT 182 IT och språket 186 Några av 189 Allmänt om IT inom näringslivet 189 Elektronisk handel 191 Konsumentfrågor 196 Den offentliga sektorns IT-användning 196 Arbetsmarknad 200 Personaldatorer 203 Miljöanpassning 203 IT inom kultur-, medie -och ungdomsområdena 204 IT inom hälso- och sjukvård, social omsorg samt socialförsäkring 209 Allmänna mål och prioriteringar Regeringen lämnade propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125) till . Förslag till mål för en nationell IT-strategi, ett handlings- program och prioriterade uppgifter lades fram. godkände regeringens förslag (bet. 1995/96:TU 19, rskr. 1995/96:282). gav regeringen tillkänna att den parlamentariska förankringen skulle stär- kas genom en årlig rapportering till av utvecklingen inom IT- området. Regeringen har lämnat två skrivelser till (skr. 1997/1998:19, bet. 1997/98:TU7 samt skr 1998/99:2, bet. 1998/99:TU4) I föreliggande proposition lämnas den begärda rapporteringen i denna bilaga. I texten anges målformuleringar ur den tidigare IT-propositionen, här benämnd IT-proposition,. samt en sammanfattning av hur målet uppfyllts och något om det som hänt i frågan. I detta avsnitt behandlas beslut om mål och prioriterade uppgifter. Avsnittet inleds med ett utdrag om trafikutskottets betänkande (1995/96:TU19) som sammanfattar utskottets allmänna syn på IT- politiken: Utskottet konstaterar att det råder en betydande samsyn om informationsteknikens möjligheter att påverka samhällsutvecklingen i positiv riktning. Informationstekniken påverkar vår produktionsförmåga och vårt levnadsmönster liksom demokratiska värden som medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i samhällsutvecklingen. Utskottet framhåller vikten av att informationstekniken används i sådana former att samhällsutvecklingen främjas och att risker för regionala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökad sårbarhet och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhället motverkas. För att stärka den parlamentariska förankringen anser utskottet att bör ge regeringen till känna att den bör återkomma till med en skrivelse som redovisar utvecklingen på IT-området. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till mål och prioriterade uppgifter för en nationell IT-strategi och framhåller vikten av att det redovisade handlingsprogrammet genomförs snabbt och kraftfullt. Utskottet förutsätter att målen för IT-användningen kommer att vidare- utvecklas och förtydligas. föreslås ge regeringen till känna att säkerhets- och sårbarhetsfrågor inom IT-användningen bör uppmärk- sammas tydligare och att regeringen bör återkomma till med en utvecklad strategi för detta arbete. Eftersom utskottet tillstyrkte regeringens mål och prioriteringar (med en precisering vad gäller säkerhetsfrågorna) och därefter biföll utskottets förslag utgår utvärderingen i det följande från propositionstexten. Delmål för IT-politiken IT-proposition formuleras åtta övergripande IT-politiska mål som nedan mycket kortfattat utvärderas. De åtta övergripande målen för IT-politiken avser effekter, det vill säga förändringar i samhället som helhet, som kan hänföras specifikt till prestationer inom IT-politikområdet. Såväl uppföljningar som ut- värderingar av sådana samband är generellt mycket vanskliga, om man syftar till att fastställa eller påvisa orsakssamband. Därtill kommer att IT- politiken utvecklas och förverkligas i ett komplicerat samspel mellan stat och marknad. Även om man begränsar sig till den IT-politik där statsmakterna har ansvar verkar dessa genom ett flertal myndigheter, något som gör orsakssamband än otydligare. Det som går att göra är att följa särskilda indikatorer samt göra allmänna bedömningar. Mål 1 för en nationell IT-strategi var att utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt, som skulle bidra till att skapa tillväxt och sysselsättning och stärka konkurrenskraft. Att bedöma i vilken mån förändringar i tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft kan hänföras till IT-utvecklingen är svårt. Statistik som belyser denna fråga finns i bilaga 13. IT-sektorns utveckling kan ge en uppfattning om IT-utvecklingens betydelse för den svenska ekonomin men det är viktigt att hålla i minnet att informationstekniken förändrar förutsättningarna även i andra sektorer. En stark tillväxt inom IT-sektorn medför att arbetskraft och kapital förflyttas till denna sektor från mer traditionella näringar. Detta medför en stagnation i vissa sektorer till förmån för IT-sektorn. Därmed inte sagt att det är ett nollsummespel. Positiva effekter på tillväxten kan förväntas av en strukturomvandling där resurser förflyttas från lågproduktiva sektorer till högproduktiva kunskapsintensiva sektorer.