prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Verket har på uppdrag av regeringen föreslagit sektorsmål som preciserar miljömålet i konsumentpolitiken samt ett system för upp- följning av dessa mål. Åtgärd Fi 98:2 (f.d. In 98:7) Främja forskning om konsumenterna och miljön Regeringen har i regleringsbrev till () för betonat att nämnden inom ramen för den konsumentforskning som nämnden stödjer skall lägga tonvikt vid frågor som rör konsumenterna och miljön. Frågorna har behandlats vid en konferens i Nordiska regi i i där ett tema var: "Vad vet vi om hushållens villkor och resurser när kraven på miljöhänsyn ökar? Åtgärd Fi 98:3 (f.d. In 98:8) Fortsätta att stödja arbetet med miljö- ledningssystem hos myndigheterna inom verksamhetsområdet är en av de myndigheter som arbetar med att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att integrera miljöhänsyn, vilket bl.a. innebär att verket har kartlagt verksamhetens direkta och indirekta miljöpåverkan. Åtgärd Fi 98:4 Sektorsansvar har getts ett sektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor genom en ändring i myndighetsinstruktionen. Detta innebär att verket kommer att vara samordnande, stödjande och pådrivande i sådana frågor. Åtgärd Fi 99:1 Översyn av sambandet mellan tillväxt och miljö samt behov av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling Regeringen har tillsatt en särskild utredare (1999:02) för att genomföra en översyn av sambandet mellan miljö och tillväxt samt behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling. Utredaren skall bedöma behovet av effektiviseringsmål på nationell nivå och föreslå sådana mål om utredaren finner det ändamålsenligt. Utredaren kan även föreslå ytterligare åtgärder på central nivå samt insatser som kan aktualiseras för t.ex. kommuner, näringsliv och medborgarna om så bedöms erforderligt för att uppnå dessa mål. Utredaren skall även studera och bedöma sambanden mellan ekonomisk tillväxt, naturresursförbrukning och miljöpåverkan. Utredarens arbete skall ske med utgångspunkt i en analys och en bedömning av vilken grad av resurseffektivisering som är önskvärd och möjlig på lång och kort sikt. Bedömningen skall göras utifrån en granskning och utvärdering av de beräkningar och antaganden som gjorts vad gäller resurseffektiviseringsbehov, bl.a. faktor 10-begreppet. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . 4.6 verksamhetsområde Utbildning som ger kunskaper i meningen fakta, färdighet, förståelse och förtrogenhet är avgörande för att främja hållbar utveckling och förbättra människors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Utbildnings- departementet verkar bl.a. för att stärka miljöundervisningens roll i skolan genom att skapa utrymme för undervisning om miljö och livsstilsfrågor. Genom ett förändrat och gränsöverskridande arbetssätt kan miljöfrågorna komma in i alla skolans ämnen. är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Högskolan har också en betydelsefull roll genom att erbjuda kvalificerad utbildning och utföra forskning. Nya rön inom forskningen överförs genom forskningsanknytningen till grundutbildningen. Studenternas engagemang är också stort vilket påverkar kursutbud och kursinnehåll. Även folkbildningsinsatser är viktiga för att med bredd nå ut med kunskap som är nödvändig för omställningsarbetet. Åtgärd U 97:1 Införa miljöskolor Arbetet i skolorna för att erhålla utnämningen Miljöskola har startat (SKOLFS 1998:122 samt Statens skolverks föreskrifter). Intresset är stort från såväl enskilda skolor som kommuner och i vissa fall även regioner att alla i kommunen/regionen ingående skolor skall arbeta för att nå utmärkelsen. har utsett ca 100 skolor som pilotskolor vilkas arbete följs särskilt och utvärderas. Bland pilotskolorna är verksamheter från förskolor till och med vuxenutbildning representerade. Åtgärd U 97:2 Förstärka miljöundervisningen på gymnasieskolan bl.a. genom ett nytt tekniskt program och flexiblare ämnesstruktur har beslutat att ett nytt tekniskt program skall införas i gymna- sieskolan fr.o.m. /01 (prop. 1997/98:169, bet.1998/99:3, rskr. 1998/99:160). Syftet med programmet är bl.a. att bredda utbudet inom den naturvetenskapliga och tekniska sektorn t.ex. områden som data, miljö, biokemi och elektronik. Den slutliga utformningen skall ta vara på erfarenheter från pågående försöksverksamhet enligt förordningen (1998:974) om försöksverksamhet i gymnasieskolan med ett nytt nation- ellt program, teknikprogrammet. Åtgärd U 97:3 Underlätta för kompetensutveckling av lärare inom miljö, natur och teknik utvärdering av hur kommunerna lever upp till sitt ansvar för kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, miljö och teknik visar att för merparten av de undersökta skolorna är omfattningen av kom- petensutvecklingen begränsad eller mycket begränsad. Ämnesdidaktiska moment saknas vanligen och insatserna är ofta kortsiktiga och fragment- ariska. (Jfr åtgärd 99:4). Åtgärd U 97:4 Beakta ekologisk hållbarhet i det reformarbete som pågår för att integrera verksamheterna i förskola och skola Genomförande pågår av ändringarna i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) som innebar integrering av verksamheterna i förskola och skola liksom att under skolans uppdrag underströks att genom ett miljöperspektiv får eleverna möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Vidare införs den nya läroplanen för förskolan (Lpfö98) där förskolans uppgift anges vara bl.a. att lägga stor vikt vid miljö- och naturvårdsfrågor. Åtgärd U 97:5 Arbetet vid universitet och högskolor med att införa miljöledningssystem Miljöledningssystem införs successivt vid högskolor och forskningsråd så att det omfattar 21 högskolor och ett forskningsråd. Av redovisningar från arbetet framgår att såväl ledningen för myndigheterna som personalen har haft en positiv inställning till arbetet. har brist på tid, resurser och kunnande noterats som särskilda svårigheter i arbetet med miljöledningssystem. Åtgärd U 97:6 Ha som mål vid universitet och högskolor att miljö- och resursfrågor behandlas i utbildningarna i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildn- ingen förbereder för Utöver föreskrifter i lagar, förordningar samt regleringsbreven till högskolorna utgör studenternas engagemang i miljöfrågor en stor drivkraft i utvecklingen av arbetet för hållbar utveckling vid lärosätena. Redovisningarna från de högskolor och universitet som startat införandet av miljöledningssystem bekräftar vad regeringen tidigare förutsett, nämligen att införande av sådant system, som även innefattar i vad mån de olika utbildningarna beaktar hållbar utveckling, fäster fokus på och medför en positiv utveckling i detta avseende. Åtgärd U 98:1 Identifiera forskningsbehov utgående från de åtgär- der som krävs för omställningen mot en hållbar utveckling har i samverkan med redovisat ett uppdrag att utreda frågan om forskning för en hållbar utveckling. Av redovisningen framgår bl.a. att breddningen av forskningsinsatser rörande en hållbar utveckling redan är igång i det svenska forskningssamhället på bred front . finns dock områden där insatserna är otillräckliga. Kopplingen och kontakten mellan forskningsvärld och den del av samhället som tillhandahåller en praktisk vardaglig förändring måste förbättras. Genom den stora bredd av frågor som har med hållbar utveckling att göra måste alla forskningsaktörer ta sin del av ansvaret, var och en inom sin speciella del av forskningssystemet. Förslagen bereds inom och bildar en del av underlaget för den kommande forskningspropositionen. Åtgärd U 98:2 Fortsätta arbetet med att ge miljöforskning en viktig roll inom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling bidrog aktivt till att miljöforskning och stöd för en hållbar utveckling fått en ökad betydelse i EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling. Åtgärd U 98:3 Fortsätta arbeta för ökade folkbildningsinsatser inom ramen för de lokala investeringsprogrammen för en hållbar ekologisk utveckling Av de 42 kommuner som av regeringen beviljats bidrag inom ramen för de lokala investeringsprogrammen och en hållbar ekologisk utveckling har 12 kommuner avsatt medel för folkbildningsinsatser inom projekten. Åtgärd U 98:4 Införa ett nationellt program, Lärandets verktyg, för IT i skolan Statens satsning 1999 2001 på att genom ITiS utveckla lärarnas kompetens är en komplettering och förstärkning av den kompetensutveckling inom IYT-området som skolhuvudmännen svarar för med hänsyn till denna. Satsningen avses stödja och förstärka ett utvecklingsarbete som pågår i landets skolor och som syftar till en utveckling av lärares och elevers arbetssätt och arbetsformer. Därigenom ökar också möjligheterna för elevernas aktiva ställningstaganden och handlingsförmåga i arbetet för ett hållbart samhälle. Åtgärd U 99:1 Sektorsansvar för tillhör de myndigheter som av regeringen getts ett särskilt sektorsansvar. Det innebär bl.a. att aktiva roll att stödja utvecklingen av utbildning för hållbar utveckling fortsätter. Åtgärd U 99:2 stödja och stimulera arbetet med värdegrunden För att stödja och stimulera arbetet med värdegrunden i förskola, skola och vuxenutbildning startade ett projekt, Värdegrunds- projektet. Projektet skall pågå fram till . Åtgärd U 99:3 förbättrade kunskaper i natur- vetenskap, teknik och miljö Förbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö. Ett nytt (femårigt) NOT-projekt med syfte att stimulera intresset för natur- vetenskap och teknik. Projektet har två inriktningar: dels att bidra till att utveckla metoder för undervisning dels fortsatt arbete med attitydpåverkan för att öka intresset för naturvetenskap och teknik. Åtgärd U 99:4 Stöd till kompetensutveckling av lärare i naturveten- skap, teknik och miljö Ett särskilt stöd lämnas 2000 till kompetens- utveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. fördelar medel till kommunerna för grundläggande ämnesmässig kompetensutveckling och utveckling av den didaktiska kompetensen. Åtgärd U 99:5 Kompetensutveckling i form av utbildningsprojekt om kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen i form av utbildningsprojekt. Åtgärd U 99:6 Utmärkelsen för folkhögskolor och studie- förbund inbjuds att delta i arbetet för att erhålla utmärkelsen . Sådan inbjudan bör även ges till studieförbunden att, med hänsyn tagen till deras speciella form av verksamhet, kunna arbeta för att få en sådan utmärkelse. 4.7 verksamhetsområde ställningstagande till propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) är ett av de viktigaste underlagen för bedömningar och förslag till åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske. Ett ekologiskt hållbart jordbruk är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Ett grundläggande krav för ett ekologiskt hållbart produktionssystem inom jordbruket är att det framtida handlings- utrymmet bibehålls. Ett jordbruk som bidrar till bevarande av naturresurserna, främjar positiva effekter på miljön och minimerar jordbrukets negativa miljöeffekter innebär att framtida generationer kommer att ha bättre förutsättningar och valmöjligheter att utforma ett samhälle med god livskvalitet. Jordbruket skall även vara etiskt godtagbart. Vid Europeiska rådets möte i träffades en överens- kommelse om reformförslag till ny jordbrukspolitik. Som en del i överenskommelsen antogs en ny landsbygdsförordning. I förordningen fastställs ramarna för EG:s stöd till en hållbar lands- bygdsutveckling. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komplettera andra delar av den gemensamma jordbrukspolitiken. I rådsförordningen kommer regelverken för de nuvarande Mål 5a- och Mål 5b-åtgärderna samt de kompletterande åtgärderna att samordnas. Miljöåtgärder inom jordbruket ingår som en obligatorisk del för medlemsstaterna i de landsbygdsprogram som skall utarbetas för perioden 2006. Landsbygdsförordningen ersätter därmed i allt väsentligt den nuvarande rådsförordningen 2078/92 och kommer att kunna användas både för gamla och nya former av miljöåtgärder. Krav på minst femåriga åtagan- den ligger fast. Inom delansvar för de lokala investerings- programmen för ekologisk hållbarhet har projekt initierats för bl.a. våtmarksanläggning och restaurering av natur- och kulturvärden i betes- marker. Ett hållbart fiske skall vara resursbevarande, långsiktigt och ekonom- iskt bärkraftigt. I tidigare års skrivelse om ekologisk hållbarhet har regeringen framhållit att försiktighetsprincipen skall tillämpas i arbetet med en förändring av den gemensamma fiskepolitiken. användes försiktighetsprincipen som en utgångspunkt för faställande av fiskekvoter inom ramen för för verksamhet. Vidare har EU och enats om att införa en ny förhandlingsstrategi för Nordsjösill grundad på försiktighetsprincipen. har även verkat regionalt och multilateralt för att försiktighetsprincipen tillämpas vid bestämning av fiskekvoter. Att miljöaspekter integreras och att ekologiska krav beaktas är en viktig fråga. har miljöfrågornas integrering i fiskepolitiken diskuterats. Ett område som har aktualiserats i denna debatt är miljö- märkning av fisk. Att resursutnyttjandet inte skall överskrida ekosystemets produktions- förmåga är en annan viktig fråga. har genomförts ytterligare regleringar av fisket i , , genom att total- kvoter har fastställts för fler bestånd bl.a. för tobis samt genom att vissa industrifiskarter fördelades mellan berörda stater. har även ett omfattande arbete lagts ner av Nordostatlantiska angående det oreglerade makrillfisket på internationellt vatten. Någon enighet har ännu inte kunnat nås i denna fråga. Genom att verka för ett hållbart fiske skapas förutsättningar för att framtida generationer kan skapa arbetstillfällen i bl.a. glesbygd samt att konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen kan utvecklas. Åtgärd Jo 97:1 Arbeta för en förändring av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i mer miljöanpassad riktning Den gemensamma jordbruks- och livsmedelspolitiken måste förändras för att skapa förutsättningar att utveckla långsiktigt hållbara produktions- system (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98 JoU 23, rskr. 1997/98:241). Den gemensamma jordbrukspolitiken har en viktig uppgift i att påverka produktionen i riktning mot en ekologiskt hållbar utveckling. Den nuvarande gemensamma politiken är inte utformad för att ta detta ansvar och speglar inte det ökade konsument- och samhällsintresset för en miljöanpassad produktion. har ställt sig bakom regeringens förslag till tre övergripande mål för jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Produktionen skall styras av konsumenternas efterfrågan. Den skall även vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbar på lång sikt. EU skall dessutom medverka till global livsmedelssäkerhet. Regeringen anser att beslutet om Agenda 2000 innebär ett steg i rätt riktning mot en hållbar utveckling bl.a. avseende ökade möjligheter för miljöförbättrande åtgärder. Reformen är dock inte tillräckligt långtgående. Åtgärd Jo 97:2 Vidareutveckling av miljöersättningsprogrammet för jordbruket tillämpar nu ett utbyggt miljöprogram motsvarande hela den kostnadsram på totalt som erhöll vid medlemsskapsförhandlingarna. Ett nytt miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet har införts i enlighet med beslut. Åtgärd Jo 97:3 Minska hälso- och miljöriskerna vid bekämpnings- medelsanvändning 1997 2001 har godkänt inriktningen i regeringens förslag till åtgärds- program för att ytterligare minska hälso- och miljöriskerna vid använd- ningen av bekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Ett stor antal åtgärder skall genomföras liksom en kartläggning och kvanti- fiering av riskerna i en högre utsträckning än vad som gjorts tidigare. utgår medel till försöks- och utvecklingsverksamhet enligt regeringens förslag. Informations- och utbildningsinsatser till lantbrukare är av stor betydelse. Inom ramen för jordbrukets miljöprogram avsätts medel för sådana aktiviteter. Åtgärd Jo 97:4 Främja ekologisk produktion har utarbetat en aktionsplan för ekologisk produktion i syfte att nå mål att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad . Den ekologiska produktionen främjas genom bl.a. ersättning till lantbrukare och medel för utbildning, information och demonstrationsprojekt inom ramen för miljöprogrammet, försöks- och utvecklingsprojekt, forskning samt marknadsstödjande åtgärder. Regeringens bedömning är att förutsättningarna är goda för att uppnå mål om ekologiskt odlad åkerareal . har på regeringens uppdrag lämnat förslag till nya mål för den ekologiska produktionen. Regeringen kommer att återkomma till i frågan i en särskild skrivelse. Regeringen gav Skogs- och jordbrukets forskningsråd () i uppdrag att utarbeta och genomföra ett forskningsprogram för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Med s.k. revalveringsmedel anslogs för perioden 1999 total för denna forskning. Programmet kommer att avrapporteras . Inför nästa forskningspolitiska proposition, som väntas , uppdrog regeringen åt att utarbeta en forskningsstrategi för jordbruksforskningen. I uppdraget ingår att bedöma hur forsknings- programmet kan föras vidare i en uppföljande satsning. Åtgärd Jo 97:5 Minska växtnäringsförlusterna från jordbruket Ett av jordbrukets största miljöproblem är växtnäringsförluster till vatten och luft. De uppsatta miljömålen har inte nåtts. Regeringen gav i uppdrag att /2000 redovisa förslag till sektorsmål samt förstärkta åtgärdsprogram för att minska växtnäringsförlusterna till vatten och luft. utgår medel till försöks- och utvecklingsverksamhet enligt regeringens förslag. Informations- och utbildningsinsatser till lantbrukare är av stor betydelse. Inom ramen för miljöersättningsprogrammet för jordbruket utgår medel för sådana insatser. Åtgärd Jo 97:6 Vidareutveckla aktionsplaner för bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen Aktionsplanen för bevarande av biologisk mångfald har inom ramen för miljöprogrammet i allt väsentligt genomförts genom åtgärder för att bevara och utveckla den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen. Ett löpande uppföljnings- och utvärderingsarbete av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter genomförs kontinuerligt av , och . Ut- värderingsarbetet avrapporteras regelbundet. En kvalitativ bedömning avses lämnas . Om det i detta arbete framkommer att utveck- lingen av miljösituationen påkallar ytterligare miljöåtgärder bör behovet av att vidareutveckla aktionsplanen övervägas. Åtgärd Jo 97:7 Genomföra aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område Beslut har tagits om att aktionsplanen för uppföljning av den biologiska mångfaldsplanen på fiskets område skall genomföras och medel har beviljats för detta. I aktionsplanen finns angivet 27 olika åtgärder som skall genomföras. Flertalet av åtgärderna skall följas upp inom en 3- årsperiod, men tidsperspektivet varierar för de olika åtgärderna. har i samarbete med utarbetat åtgärdsplaner för flodkräfta, mal, grönling, nissöga, sandkrypare och vårlekande siklöja. Åtgärd Jo 97:8 Förstärka fiskevården En långsiktig satsning skall göras på förbättrad fiskevård främst i kustområdena och i de . Beslut har fattats om att bevilja till fiskevården . Inom ramen för detta arbete har insatser för bevarande av hotade arter och stammar, biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsområden och skärpt fiskevårds- tillsyn genomförts. Huvuddelen av medlen har lagts ut till länsstyrelserna i form av länsvisa ramar, som bl.a. har använts till insatser som syftat till att stödja fritidsfisket. Åtgärd Jo 97:9 Följa upp aktionsplanen för Östersjölaxen Den internationella aktionsplanen för Östersjölaxen kommer att gälla fram . Mål finns angivna på kort och medellång sikt. Arbetsgrupper på nationell och internationell nivå arbetar med implementeringen av planen. Inom ramen för detta har utarbetat ett nationellt åtgärdsprogram, som har avrapporterats till regeringen. Åtgärd Jo 97:10 Utveckla Nordsjösamarbetet på fiskeområdet En nationell uppföljning av den senaste har genom- förts . Detta arbete kommer att presenteras inom ramen för det förberedelsearbete som sker inför nästa som planeras äga rum . Ett internationellt arbete pågår med att vidareutveckla den s.k. ekosystemansatsen på fiskets område. Inom den har arbetet med en långsiktig aktionsplan för atlant- laxen fortsatt. Åtgärd Jo 97:11 Baltic 21 Arbetet med att ta fram en för Baltic 21 är en viktig del i strävanden att fördjupa och utvidga samarbetet mellan länder. var initialt s.k. leadparty, och var ansvarig för att den gemensamma handlingsplanen för jordbruks- sektorn arbetades fram. har tillsammans med HELCOM tagit över leadparty funktionen för jordbrukssektorn. På fiskets område har för haft motsvarande leadparty-ansvar. Fiskesektorn har deltagit i arbetet med att utarbeta handlingsplanen på fiskets område. Åtgärd Jo 97:12 Införande av miljöledningssystem Regeringen har gett ett antal myndigheter i uppdrag att införa miljö- ledningssystem. De myndigheter under som getts detta uppdrag är i pilotomgången (FiV), i andra omgången () och Statens () samt i tredje omgången (), () och (). FiV, SLV och SLU har avgivit sina första rapporter avseende införande av miljöledning. Uppföljning av dessa rapporter pågår. Eftersom myndigheterna fått sitt uppdrag att införa miljölednings- system vid olika tillfällen har de kommit olika långt. (pilot) som startade sitt arbete fortsätter f.n. med att integrera sitt miljöledningssystem i den ordinarie verksamheten. Några myndigheter arbetar med att genomföra en miljöutredning (SJV, SVA och , vilka blev miljöledare ), dvs. en kartläggning av myndighetens verk- samhet som ger upphov till negativa miljöeffekter, och med att ta fram en miljöpolicy, mål och handlingsplan för sitt fortsatta arbete (SLV och SLU, vilka blev miljöledare ). Åtgärd Jo 98:1 Energiskog Odling av energiskog bidrar positivt till att minska växthusgaser både genom att öka tillgången på förnybar energi och genom att binda koldioxid. Det nationellt finansierade anläggnings- stöd som introducerades inom ramen för rådets förordning (EEG nr. 1765/92) har endast utnyttjats marginellt. har reglerna för anläggningsstödet förändrats och stödnivån höjts för att stimulera lantbrukarnas intresse för nyplantering av energiskog. Åtgärd Jo 98:2 En ny rennäringspolitik Regeringen har tillkallat en kommitté med uppgift att bl.a. lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftig rennäring (Jo 1998:03). Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Åtgärd Jo 98:3 Integrering av miljöhänsyn i EU:s jordbrukspolitik verkar för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar jordbruks- och livsmedels- produktion. avlämnade en inledande rapport om inte- grering av miljöhänsyn och hållbar utveckling vid toppmötet i . I slutsatserna från Wien-mötet uppmanas bl.a. jordbruks- sektorn att fortsätta det påbörjade arbetet med att ta fram strategier för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling. Sektorn uppmanas också att ta fram en uppsättning indikatorer. Arbetet med strategin och indikatorer skall redovisas vid toppmötet i . Åtgärd Jo 98:4 Sektorsansvar för myndigheter Regeringen anser att grundläggande förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete är ett kontinuerligt arbete inom såväl jordbruksnäringen som fiskerinäringen för att förstärka dess ansvar för miljön. och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling.