prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att kalla kommunförbunden och de fackliga organisationerna till möte i syfte att låta göra en gemensam analys av huruvida målet har uppnåtts per . I en konjunkturuppgång är det särskilt viktigt att motverka undanträngnings- och inlåsningseffekter i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Likaså är det nödvändigt att AMS fullföljer lönebidragsprojektet och förbättrar samverkan med så att effektiviteten i de särskilda insatserna för arbetshandikappade ökar. Den ovan beskrivna förändringen är viktiga förutsättningar för att regeringens mål om 80 procents sysselsättningsgrad och det långsiktiga målet om full sysselsättning skall kunna uppnås. Regeringen anser att de övergripande målen för AMV även för skall vara att: - hålla nere vakanstiderna för lediga platser, - minska långtidsarbetslösheten, - motverka långa tider utan reguljärt arbete. Regeringen eftersträvar att verksamhetsmålen för AMV skall vara tydliga och mätbara. Mål- förankringen och uppföljningen har förbättrats . Regeringen avser också att fortsätta arbetet med att vidareutveckla styrningen och uppföljningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten samt att stärka den regionala och lokala samverkan inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Regeringen kommer också överlag att lägga allt större tonvikt vid uppföljning och utvärdering. I detta sammanhang vill regeringen under- stryka betydelsen av att AMS på olika sätt säkerställer att redovisningen och uppföljningen av olika insatser blir av sådan kvalitet att verksamheten går att följa och utvärdera. Detta gäller särskilt de otraditionella insatserna. RRV:s granskning av AMV:s årsredovisning, utvecklingen av utgifterna under anslagen Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Särskilda åtgärder för arbetshandikappade samt de preliminära utvärderingarna av den friare användningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen, har tydliggjort att det finns brister i internkontrollen och styrningen inom AMV liksom oklarheter i AMS roll som chefsmyndighet. AMS är chefsmyndighet och har ansvar för att de arbetsmarknadspolitiska anslagen används enligt de riktlinjer och de intentioner som statsmakterna har beslutat. Detta ställer stora krav på AMS som chefsmyndighet. Det gäller såväl planering, genomförande och uppföljning av den bedrivna verksamheten, som att redovisningen är av sådan att verksamheten går att följa upp och utvärdera. Regeringen överväger nu om det finns anledning att vidta åtgärder för att ännu klarare tydliggöra AMS roll som chefsmyndighet i syfte att tydliggöra och säkerställa styrningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen återkommer till i denna fråga . 6.4 Anslag A1 förvaltningskostnader Tabell 6.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 344 835 2000 Förslag 4 527 565 2001 Beräknat 3 874 237 1 2002 Beräknat 3 932 324 2 1 Motsvarar 3 815 012 tkr prisnivå 2 Motsvarar 3 810 912 tkr prisnivå Anslaget är avsett för att betala kostnaderna för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid (), länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samt arbetsmarknadsinstituten (). Under anslaget redovisas också IAESTE-praktik samt de avgiftsfinansierade verksamheterna vid Arbetslivstjänster och . I slutet av var drygt 11 100 årsarbetare anställda inom (), varav ca 9 200 på arbetsförmedlingar och . Antalet årsarbetare har minskat med drygt 400 jämfört med . Resultatredovisning AMV har under ett flertal år fått använda medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen har bedömt att dessa är en förutsättning för att upprätthålla kvalitet i förmedlingsarbetet i tider med hög arbetslöshet. Under har AMS fått använda under anslaget samt under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för tillfälliga personalförstärkningar. AMS beräknade att medlen motsvarade ca 2 700 heltidsarbetande vid arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten. En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att förmedlingarna kontrollerar att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har därför betonat vikten av att förstärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion. Under avsattes av förvaltningsmedlen för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa. AMS är beredskapsmyndighet med funktionsansvar för funktionen Arbetskraft och disponerar därför medel under utgiftsområde 6 Totalförsvar för ersättning till utbildning av frivilliga försvarsorganisationer. Målet är att verksamheten inom funktionen skall bedrivas så att totalförsvarets behov av arbetskraft kan tillgodoses under höjd beredskap. AMV har samma uppgifter i krig och kris som under fredstid. Genom genomförda beredskapsåtgärder klarar funktionen detta mål och beredskapsförmågan bedöms vara god. IAESTE-praktik The for technical Experience (IAESTE) är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av Svenska EU programkontoret. Under har mottagit drygt 100 utländska studenter och sänt ut drygt 100 svenska studenter. Under sände ut 120 studenter och tog emot drygt 130. Yrkesinriktad rehabilitering () AMS har lämnat en återrapportering om yr- kesinriktad rehabilitering inom AMV . Av den framgår bland annat att AMS föreslår att verksamheten fortsättningsvis skall benämnas arbetslivsinriktad rehabilitering och vara ett eget tjänsteområde inom arbetsförmedlingen, tillsammans med platsförmedling och yrkesvägledning. AMS vill byta namn på till Arbetsförmedling - med lämplig undertitel. Arbetshandikappade skall därtill även fortsättningsvis vara en prioriterad grupp inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Vidare skall särskilda resurser inom (Ami-S) finnas kvar och hållas samman regionalt. Slutligen har AMS föreslagit att resultatet av verksamhet skall mätas efter omsättning till arbete och utbildning för arbetshandikappade och kompletteras med kundundersökningar. Arbetslivstjänster (ALT) Tabell 6.8 Yrkesinriktad rehabilitering uppdragsverksamhet Arbetslivstjänster Tusental kronor 1 000 2000 Budget 150 000 149 000 1 000 ALT erbjuder företag och myndigheter ar- betslivsinriktad rehabilitering och insatser för att förebygga utslagning i arbetslivet. Målet för verksamheten är att medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. ALT har haft en omsättning på under . Kostnaderna för verksamheten, som främst utgörs av konsulternas löner, har uppgått till . Resultatet för verksamheten har varit . Under har 5 000 personer fått del av ALT:s tjänster, vilket är en minskning med 1 300 personer jämfört med . AMS har utrett organisationsformerna för ALT som resulterat i att verksamheten blir kvar inom länsarbetsnämndernas arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Alternativet i utredningen var att ALT skulle organiseras i en fristående organisation med egen ledning direkt under generaldirektören och utanför länsorganisationen. Tabell 6.9 Tusental kronor -4 255 2000 Budget 19 500 20 000 -500 Verksamheten vid är avgiftsfi- nasierad. Resultatet uppgick under till . Det motsvarar en procent av omsättningen. har ett ackumulerat överskott som vid utgången av uppgick till . Överskottet används bl.a. för att täcka inkomstbortfall . Det ackumulerade överskottet får användas i verksamheten. Slutsatser Under ett flertal år har AMV kunnat använda medel för tillfälliga personalförstärkningar i tider med hög arbetslöshet. De tillfälliga medlen har inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för den individuella servicen men också för kollektiva insatser, t ex. jobbsökaraktiviteter. I takt med det förbättrade arbetsmarknadsläget bör dessa medel reduceras. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt stort behov även av tillfälliga personalförstärkningar för att kvalitén i förmedlingsarbetet ska kunna öka. Det kan t ex ske via förbättrad individuell vägledning, ökade företagskontakter, effektivare matchning av lediga platser och arbetssökande. Regeringen har därför beräknat under anslaget för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och , . Det är mindre än innevarande budgetår. Dessutom skall av medlen användas för att särskilt stärka ställning på arbetsmarknadenför personer med utländsk bakgrund. Regeringen anser med hänsyn tagen till det resultat som AMS redovisat från granskningen av arbetslöshetskassorna att det är angeläget att AMS ytterligare intensifierar insatserna för att skärpa tillsynen. För innevarande budgetår 1999 har regeringen beräknat att skall användas för detta ändamål. Tillsynen finansieras helt genom arbetsmarknadsavgifter (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236). Regeringen föreslår för att får användas för tillsyn. Regeringen avser att återkomma till AMS när det gäller den yrkesinriktade rehabiliteringen. AMS, CSN, RFV och Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) har ett samarbetsprojekt. Detta syftar till att utveckla system, metoder och rutiner för att förbättra underlaget för beslut om ersättning enligt regelverken inom respektive myndighets område samt till att förhindra att ersättning utgår ifrån flera ersättningssystem. Projektet påbörjades och genomförs med stöd av de medel regeringen avsatt för att stärka kontrollfunktionen inom staten. Efter ansökan har projektet beviljats ytterligare medel, , för utvecklande av de tekniska lösningarna och implementeringen av dessa. AMS är under innevarande programperiod för administrativ myndighet för Europeiska socialfondens mål 3. AMS är vidare fondansvarig myndighet för hela Socialfonden i , med undantag för vissa Interreg II A-program. Uppgiften innebär bl.a. att AMS svarar för rekvisition av socialfondsmedel från och utbetalning av dessa medel inom strukturfondsprogrammen. Programperioden omfattar , men projektverksamhet och utbetalningar beräknas fortgå in respektive . Inför nästa programperiod för , vilken omfattar åren 2000- 2006, planerar regeringen vissa organisatoriska förändringar. Dessa förändringar, som redovisas närmare under anslaget Europeiska socialfonden m. m. för , innebär bl.a. att ett separat sekretariat inrättas inom AMV för administration av det nya mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. AMS skall vidare vara utbetalningsansvarig myndighet för dessa program. Regeringen beräknar, med ledning av underlag från en utredare, kostnaderna för AMS arbete med socialfondsprogrammen till totalt ca . De ökade utgifterna under anslaget uppgår därvid till , vilket bör finansieras genom en minskning av dels anslaget Ar- betsmarknadspolitiska åtgärder med , dels anslaget Europeiska socialfonden m.m. för med . Det sistnämnda beloppet avser förvaltningsmedel har anslagits för Svenska EU- programkontorets arbete med mål 4, Adapt och Employment. Hänsyn har vid beräkningarna tagits till tidigare höjd ram under anslaget för arbetet med Socialfonden inom AMV och till att medel kommer att avsättas inom ramen för programbudgetarna till s.k. tekniskt stöd som får täcka vissa administrativa kostnader. Anslaget har minskats med som förts över till det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget B 2 . Medlen skall användas till utgifter i samband med att tar över EU- bedrägeridelegationens uppgifter. Vidare beräknas inom ramen för anslaget för administration av IAESTE. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringar. Anslaget har tillförts med . Tabell 6.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor 35 915 Justering av 155 082 Beslut inkl. förslag 146 754 Förslag 2000 4 527 565 Sammanfattande medelsberäkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisar ett ramanslag om 4 för . För och 2002 har anslaget beräknats till 3 874 237 000 respektive 3 . A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 19 590 591 2001 Beräknat 20 363 692 2002 Beräknat 20 639 969 1 I beloppen ingår ej utgifter från det äldre anslaget 1995/96 X A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utfallet var avseende medel som i huvudsak disponeras av för bostadsinvesteringar m.m. Ingående reservation för innevarande budgetår uppgick till och utgifterna beräknas till . Ej intecknade medel skall föras bort från anslaget. 2 Inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Anslagssparandet beräknas att förbrukas inom ramen för den pågående IT-utbildningen i SwIT:s regi. Utbetalningarna under anslaget avser utgifter för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder, yrkesinriktad rehabilitering och utbildning i företag. Från anslaget utbetalas även utgifter för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. för samt Europeiska socialfonden m.m. för avseende mål 3. av utgifterna beräknas avse försörjning av deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller yrkesinriktad rehabilitering i form av utbildningsbidrag (aktivitetsstöd) och resterande del i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning. Utgifterna under anslaget påverkas därför till största delen av omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och den yrkesinriktade rehabiliteringen, av bidragsnivåerna, samt av hur stor del av deltagarna som har rätt till arbetslöshetsersättning. Utbildningsbidraget motsvarar den arbetslöshetsersättning deltagarna skulle haft om de varit öppet arbetslösa. Deltagare som ej är berättigad till arbetslöshetsersättning erhåller per dag i utbildningsbidrag. Anslaget kan efter beslut av länsarbetsnämnden användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt från de mål och prioriteringar som finns uppsatta för arbetsmarknadspolitiken. För anvisades under anslaget. På regeringens förslag fattade beslut på tilläggsbudget till statsbudgeten för minskades anslaget med på grund av att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller yrkesinriktad rehabilitering bedömdes bli lägre än beräknat (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU11, rskr. 1998/99:48). Av anslaget har använts för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och i enlighet med beslut om statsbudgeten för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:AU1, rskr. 1997/98:125). Anslagssparandet från beräknas komma att förbrukas och avser utgifter för SwIT:s IT-utbildningar. anvisade för innevarande budgetår . Regeringen har utifrån bedömningen att behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och yrkesinriktad rehabilitering har minskat jämfört med bedömningen i budgetpropositionen för fört bort från anslaget. Därutöver har regeringen fört bort ytterligare avseende en teknisk justering av anslaget med anledning av att AMV för bytt redovisningsprincip vilket det närmare redoggjorts för under inledningen till verksamhetsområdet. Vidare har på regeringens förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten beslutat att minska innevarande års anslag ytterligare med (prop. 1998/99:100, yttr. 1998/99:AU3y, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Effekterna av den minskade medelstilldelningen i kombination med den höga medelsförbrukningen har inneburit att omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar . Detta ställer stora krav på AMV att genom prioriteringar och omfördelningar av resurser uppnå målsättningen att inom ramen för arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring motverka utförsäkringar. Regeringen följer noggrant utvecklingen vad gäller antalet utförsäkrade och finner det oacceptabelt att antalet utförsäkringar skulle öka på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska medel. Regeringen bedömer också att AMS under innevarande budgetår kommer att behöva utnyttja i stort sett hela sin anslagskredit trots den kraftigt minskade omfattning på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Bakgrunden till detta är främst att AMV köpt arbetsmarknadsutbildning i mycket större omfattning . Därutöver har de genomsnittliga utbildningsbidragen stigit till följd av att färre ungdomar, vilka i allmänhet har en lägre ersättning, deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har åtgärden offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa (OTA), där deltagarna förutom utbildningsbidrag får en stimulansersättning på per dag, haft en större omfattning än beräknat under innevarande år. Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift. Redovisning av statlig ålderspensionsavgift Tabell 6.12 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utbildningsbidrag Ålderspensions- avgift 2000 19 591 12 203 1 222 2001 20 364 12 279 1 229 2002 20 640 12 476 1 249 Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har i inledningen till verksamhets- området redogjort för den arbetsmarknadspolitiska verksamhetens resultat. Någon redovisning av detta sker därför inte under anslaget. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Arbetsmarknadspolitiska åtgärder löper i normalfallet . Det innebär att åtaganden under anslaget medför kostnader för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för besluta om åtagande under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 14 . Slutsatser Tillfälliga personalförstärkningar AMV får under använda för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen föreslår att avsätts för och att detta beräknas under anslaget förvaltningskostnader. Av dessa medel skall användas för tillfälliga personalförstärkningar i stor-stadsregionerna för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Bristyrkesutbildning för redan anställda I syfte att snabbt motverka flaskhalsar på ar- betsmarknaden skall arbetsmarknadsutbildningen på försök kunna riktas till redan anställda . AMV skall tillsammans med de regionala kompetensråden definiera de bristyrkesutbildningar som kan vara aktuella. Högst av den ordinarie arbetsmarknadsutbildningen får användas till redan anställda. Anställda som genomgår en bristyrkesutbildning skall kunna få aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag. Skillnaden i utbildningsnivå mellan de arbetslösa och den arbetskraft som efterfrågas har ökat . En stor del av de arbetssökande är lågutbildade medan bara en liten del av de lediga platserna utgörs av mindre kvalificerade arbeten. Detta leder till både brist på arbetskraft och till en hög arbetslöshet. Genom att stimulera till ökad kompetens av anställda går det att snabbare svara upp mot arbetslivets kompetensbehov än vad som är möjligt med arbetsmarknadsutbildning i sin nuvarande utformning. Det är viktigt att tillgången på arbetskraft inte blir en hämmande faktor för en framtida ökning av sys-selsättningen och för att uppnå regeringens sysselsättningsmål. Det är av stor vikt att arbetsgivarna kan erhålla den arbetskraft de behöver för bibehållande av nuvarande produktion samt för ökad tillväxt. Genom att låta redan anställda få ökade möjligheter att förbättra sin kompetens genom utbildning kommer också de arbetslösa ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför en försöksverksamhet inom en ram på under anslaget med bristyrkesutbildning för anställda. Det bör ingå i de regionala kompetensrådens uppgifter att tillsammans med länsarbetsnämnden definiera de bristyrkesutbildningar som behöver upphandlas för att regionerna skall fortsätta att utvecklas. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet och bör gälla . Regelförenklingar I vårpropositionen för aviserade regeringen att det arbetsmarknadspolitiska regelverket skulle reduceras väsentligt och fokuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. Trots de regelförändringar som genomförts återstår ett stort antal arbetsmarknadspolitiska åtgärder och i vissa fall präglas regleringen av en hög detaljeringsgrad som lämnar ett begränsat utrymme för flexibla lösningar. I det omfattande arbete som gjorts av länen i samband med utarbetandet av de regionala tillväxtavtalen har ett flertal förslag inkommit om regelförändringar/regelförenklingar. Dessa förslag har regeringen analyserat och de återfinns i många stycken i det som presenteras nedan. Regeringen anser att arbetsmarknadspolitiken i högre grad skall styras genom att riksdag och regering utformar ett tydligt och överblickbart regelverk (lagar och förordningar), anger prioriteringar, ställer upp tydliga och uppföljningsbara mål och anvisar medel. Reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, som föreslås benämnas arbetsmarknadspolitiska program, bör utformas så att de bidrar till att uppfylla de nationella målen för arbetsmarknadspolitiken. De skall anpassas till den enskildes behov och de lokala förutsättningarna och möjliggöra samverkan med andra aktörer som arbetsgivare, arbetsmarknadens parter, , kommuner samt utbildningsväsendet. Förenklingen av regelsystemen bör bygga på följande principer: Regelverket skall säkerställa konkurrensneutralitet, rättssäkerhet samt minimera undanträngning och inlåsningseffekter. Regelverket utformas så att träffsäkerheten av de statliga insatserna ökar. De skall öka den arbetslöses möjligheter till reguljär sysselsättning. Antalet program (åtgärder) bör reduceras. Program med i princip samma syfte bör föras samman. Inom varje enskilt program bör det finnas enhetliga, stringenta och transparenta regler med ett större utrymme för flexibla lösningar än . Undantag och särregler bör så långt som möjligt undvikas. Regelsystemet bör vara så utformat att regering och riksdag kan besluta om nya satsningar eller en förändrad inriktning av insatserna inom ramen för detta nya system utan att nya särregler behöver byggas upp. Vikten av en väl utformad redovisning av hur medlen använts och vad de lett till bör betonas. Regler om särskilda insatser för arbetshandikappade samlas i ett program. De arbetsmarknadspolitiska programmen (vid sidan om platsförmedling, vägledning och yrkesinriktad rehabilitering som inte är reglerade i detalj) bör omfatta i huvudsak följande (sju) områden: Arbetsmarknadsutbildning Arbetspraktik Anställningsstöd Start av näringsverksamhet Geografisk rörlighet Projekt insatser för arbetshandikappade Programområden - I programområdet arbetsmarknadsutbildning bör främst den traditionella arbetsmarknadsutbildningen regleras. - I programområdet arbetspraktik bör arbetspraktiken regleras. Regelverket skall tydliggöra att arbetspraktiken skall användas för utsatta grupper och i vägledningssituationer. - I programområdet anställningsstöd ingår det allmänna anställningsstödet och det beslutade förstärkta anställningsstödet. - I programområdet start av näringsverksamhet bör starta- eget- bidrag regleras. - I programområdet geografisk rörlighet bör flyttningsbidragen, där vissa förenklingar har genomförts, ingå liksom de rese- och övernattningskostnader, som kombineras med åtgärderna och regleras i förordningen om arbetshjälpmedel m.m. eller betalas med otraditionella medel. - I programområdet projekt kan bl.a. utvecklingsinsatserna för ungdomar som riskerar att bli långtidsarbetslösa, samverkansprojekt med kommuner och andra aktörer inom arbetsmarknadspolitiken och samt andra typer av projekt som benämns otraditionella regleras. - Inom programområdet särskilda insatser för arbetshandikappade bör bl.a. regler för lönebidrag, offentligt skyddat arbete, och de särskilda merkostnader som uppstår när arbetshandikappade deltar i program och får ett arbete regleras, dvs möjligheterna till arbetsbiträde, arbetshjälpmedel och näringshjälpmedel som regleras i förordningen om arbetshjälpmedel m.m.