prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Statsskuldsräntor Räntor på statsskulden ingår under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas av ett antal olika faktorer. Viktigast är storleken på statsskulden, statsbudgetens saldo samt ränte- och valutakursutvecklingen. Statsskuldsräntorna påverkas även av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. I diagram 4.2 redovisas statsskuldsräntorna som andel av BNP för åren 1993 2002. uppgick statsskuldsräntorna till eller av BNP. Mellan åren 1998 2002 beräknas statsskuldsräntorna som andel av BNP minska med 2002 uppgå till eller av BNP. De kraftigt minskade ränteutgifterna 2002 förklaras främst av den amortering på statsskulden som sker till följd av överföringar från AP-fonden till staten i samband med ålderspensionsreformen och försäljningar av statligt aktieinnehav. En ytterligare förklaring till de kraftigt minskade räntebetalningarna är att lån med höga kupongräntor successivt förfaller och refinansieras med lån till lägre räntesatser. Diagram 4.2 Statsskuldsräntor 1993-2002 Procent av BNP Statsskuldsräntornas andel av statsbudgetens totala utgifter uppgick år . Statsskuldsräntorna var därmed statsbudgetens enskilt största utgiftspost detta år. Som framgår av diagram 4.3 beräknas andelen av de totala utgifterna minska 2002 2002 uppgå till av statsbudgetens utgifter. I relation till statsbudgetens skatteinkomster minskar statsskuldsräntorna från år . Diagram 4.3 Statsskuldsräntor som andel av statsbudgetens utgifter Procent av statsbudgetens utgifter I statsbudgeten redovisas statsskuldsräntor utgiftsmässigt. Statsskuldsräntornas olika komponenter visas i tabell 4.9. Utgiftsprognosen för uppgår till , vilket är oförändrat jämfört med den nivå som prognostiserades ekonomiska vårproposition. Jämfört med 1998 beräknas ränteutgifterna minska med ca , bl.a. berorende på en lägre räntenivå och mindrerealiserade valuta- och kursförluster. Tabell 4.9 Kassamässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Räntor på lån i svenska kronor 73,1 70 58 49 45 Räntor på lån i utländsk valuta 23,6 21 20 20 19 Räntor på in- och utlåning -3,9 -3 -4 -4 -5 Över-/underkurser vid emission -5,7 -3 -2 -2 -2 Summa räntor 87,2 85 73 64 58 Valutaförluster/ -vinster 9,8 -3 1 5 1 Kursförluster/ -vinster 15,6 10 8 9 3 Övrigt 0,6 0 0 0 0 Summa ränte- utgifter 113,3 93 82 77 62 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Det budgetpolitiska målet för den offentliga sektorn avser det finansiella sparandet redovisat enligt nationalräkenskaperna. Omläggningen av nationalräkenskapsstatistiken till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) innebär att det räntemått som är relevant för beräkningen av det finansiella sparandet är de kostnadsmässiga räntor som redovisas i tabell 4.10. baserades de räntor som ingick i beräkningen av det finansiella sparandet på delposten summa räntor i tabell 4.9. Omläggningen innebär att de statsskuldsräntor som ingår i beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande blir högre 2002. Kostnadsmässig redovisning innebär att ränteutgifterna har periodiserats över lånens löptid. Den kostnadsmässiga redovisningen är mindre beroende av upplåningstekniken och förändringar av räntekostnaderna kan lättare förklaras av den underliggande lånebehovs- och ränteutvecklingen. Enligt den periodiserade redovisningen kommer räntekostnaderna att minska från till . Tabell 4.10 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Summa räntor enligt tabell 4.9 (tidigare NR-räntor) 87 85 73 64 58 Justering kursdifferenser vid emission 3 1 0 1 2 Justering nollkupongräntor 3 1 3 3 5 Summa kostnads- justeringar 6 3 3 4 6 Summa räntekostnader (nya NR-räntor) 93 88 76 68 64 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskuld Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att under ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. godkänner beräkningen av förändringar av myndigheters m.fl. in- och utlåning i Rikgäldskontoret för samt beräkningen av överföringen av medel från AP-fonden för enligt tabell 4.11. Statsbudgetens saldo Statsbudgetens saldo är identiskt med statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. I tabell 4.11 särredovisas dessutom den lånebehovspåverkande förändring i form av en finansiell överföring från AP-fonden till staten som föranleds av pensionsreformen. nettoutlåning, kassamässig korrigering och överföring från AP-fonden ingår på utgiftssidan vid sidan av de utgifter som är grupperade på 27 utgiftsområden. Statsbudgetens saldo förbättrades från -6,till . 2002 beräknas det ackumulerade budgetöverskottet uppgå till ca vilket innebär en amortering på statsskulden med motsvarande belopp. I beräkningen av amorteringen har hänsyn tagits till en beräkningsteknisk överföring till hushållen på . Tabell 4.11 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 600,5 648,9 706,3 706,9 782,3 693,5 726,9 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 559,3 569,2 585,7 616,2 623,5 641,5 640,0 Statsskuldsräntor m.m.2 99,5 98,4 113,4 92,7 81,8 77,1 62,2 exkl. nettoutlåning m.m. -58,3 -18,6 7,2 -2,0 77,0 -25,1 24,6 nettoutlåning -125,8 -10,4 -2,8 -12,3 39,5 11,7 8,8 varav In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 -1,2 7,2 4,1 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -10,5 -12,1 -13,7 -22,6 -19,4 -19,6 -20,2 Utbetalning av premiepensionsmedel 49,5 21,3 19,3 Lönegarantifonden, inkl. ränta -0,6 -0,7 -0,9 CSN, studielån 8,9 9,9 10,1 10,6 11,3 11,7 11,1 Insättningsgaranti -1,0 -2,1 -2,1 -2,2 -2,2 -0,7 -0,8 Övrigt, netto -121,44 -12,7 -0,3 1,9 0,3 -1,0 -0,6 Kassamässig korrigering 88,5 -2,0 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 Överföring från AP-fonden -45,0 -45,0 -117,8 -10,5 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring till hushållen -21,0 -6,2 9,7 55,3 82,5 81,0 26,3 Beräkningsteknisk överföring till hushållen 20,6 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring till hushållen -21,0 -6,2 9,7 55,3 82,5 81,0 5,7 Skulddispositioner m.m. 4,4 14,7 26,4 -16,8 -7,3 -15,2 -1,0 Statsskuldsförändring 25,4 20,9 16,8 -72,1 -89,8 -96,2 -6,7 Statsskuld efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 1 411,2 1 432,1 1 448,9 1 376,8 1 287,0 1 190,7 1 184,0 Procent av BNP 80,5 79,4 77,4 70,6 63,0 55,9 53,4 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar 2 Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Normalt görs inga prognoser på In/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4 Varav Arbetsmarknadsfonden och Kärnbränslefonden förklarar respektive . nettoutlåning till myndigheter, affärsverk och statliga bolag största delposterna under () nettoutlåning utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala () upplåning för finansiering av studielån samt insättningsgaranti- avgifter. har medel för premiepensionen avsatts hos RGK. 2002 beräknas de årliga inbetalningarna till ca . Inbetalningarna inklusive ränta kommer att överföras till () med eftersläpning. Utbetalningen till PPM, som avser premiepensionsmedel för åren 1995 1998, innebär att RGK:s nettoutlåning ökar med mellan och . utlåning till CSN beräknas uppgå till 2002. Kassamässig korrigering Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning (SCR) i . Redovisningen över SCR är kassamässig. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen framräknas residualt. Några prognoser redovisas inte för denna post. Överföring från AP-fonden till statsbudgeten Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet kommer medel att överföras från AP-fonden till RGK. Syftet med överföringarna är att reducera den ökning av statens lånebehov som det nya ålderspensionssystemet annars leder till. har beslutat att skall överföras för vart och ett av åren. I avvaktan på ett beslut om överföringens storlek för gjordes ett antagande ekonomiska vårproposition om ett överföringsbelopp på . slöts en uppgörelse mellan företrädare för de partier som stod bakom uppgörelsen om en reformering av det allmänna ålderspensionssystemet som bl.a. innebar att överföringsbeloppet fastställs till . Överföringsbeloppet kommer att få ta ställning till efter en särproposition . Den sammanlagda överföringen uppgår därmed till . Det slutliga överföringsbeloppet fastställs enligt pensionsöverenskommelsen vid en kontrollstation . Då överföringen till viss del består av bostadsobligationer som antas behållas till förfallotidpunkten påverkas lånebehovet med ca istället för detta år. beräknas bostadsobligationer inklusive kupongräntor till ett värde av förfalla till betalning och därmed minska lånebehovet. beräknas bostadsobligationer till ett värde av ca återstå. Bostadsobligationerna förfaller och minskar lånebehovet med motsvarande belopp efterföljande år. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter I tabell 4.12 redovisas statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter. Som framgår av tabellen är det justerade budgetsaldot negativt 2002. Budgetsaldot justerat för större engångseffekter uppgick till -15,. Engångseffekterna summerar till varav inkomster från avvecklingen av Delpensionsfonden (ingår i posten försäljning av statliga bolag m.m.) svarar för . Det justerade budgetsaldot för beräknas till -13,, vilket är ca lägre än det ojusterade budgetsaldot. Engångseffekterna består främst av överföringen från AP-fonden och inbetalningarna av premiepensionsmedel till . Tabell 4.12 Statsbudgetens saldo efter överföring till hushållen samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Statsbudgetens saldo (efter beräknings- teknisk överföring till hushållen) 9,7 55,3 82,5 81,0 5,7 varav beräknings- teknisk överföring till hushållen -20,6 Större engångseffekter 24,9 68,4 124,9 132,8 25,5 varav försäljning av statligt aktieinnehav 11,2 0,8 110,01 15,0 15,0 Överföring från AP- fonden2 45,0 45,0 117,8 10,5 Premiepensionsmedel, nettoinbetalningar 13,7 22,6 -30,13 Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter -15,2 -13,1 -42,4 -51,8 -19,8 1 Beloppet inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från Förvaltningsaktiebolaget försäljning av innehavet i Pharmacia&Upjohn. 2 Total överföring är 155 mdkr, varav 117,8 mdkr påverkar lånebehovet och 10,5 mdkr . Resterande belopp påverkar lånebehovet först . 3 Varav inbetalning 19,4 mdkr och utbetalning 49,5 mdkr. Utbetalningen avser premiepensionsmedel . Efter de åtgärder som regeringen föreslår i denna proposition beräknas det finansiella sparandet i stort sett sammanfalla med det målsatta överskottet på av BNP. beräknas det finansiella sparandet överstiga det målsatta sparandet med . I tabell 4.12 redovisas det justerade budgetsaldot under förutsättning att detta överskott tillförs hushållssektorn så att saldomålet uppnås exakt. Statsbudgetens saldo uppvisar ett överskott även efter denna överföring till hushållssektorn. Som framgår av tabell 4.12 beror detta på engångsvisa inkomstförstärkningar till följd av försäljningar av statliga bolag och överföringar från AP- fonden. Engångseffekterna är en viktig förklaring till de stora budgetöverskotten och den snabba amorteringen av statsskulden, men det är inte tack vare dessa effekter som de budgetpolitiska målen beräknas uppnås. Vid beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande inkluderas varken försäljningsinkomster, överföringar från AP-fonden eller in- och utbetalningar av premiepensionsmedel. Inte heller utgiftstaket påverkas av dessa engångseffekter. De negativa justerade budgetsaldona innebär att statsskulden nominellt kommer att vara ungefär oförändrad eller öka vid det målsatta överskottet i de offentliga finanserna på av BNP. En stor del av det målsatta överskottet i de offentliga finanserna kommer istället att komma från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Detta är en följd av att ålderspensionsreformen på lång sikt innebär en stor omfördelning av det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar allt som påverkar statens lånebehov, t.ex. nettoutlåning och överföringar till eller från AP- fonden. Statens finansiella sparande däremot visar endast den förändring av statens finansiella nettoförmögenhet som sker genom reala transaktioner. I tabell 4.13 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En viktig förklaring är överföringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten. Engångsöverföringen kommer delvis att bestå av bostadsobligationer som skall förvaltas av tills obligationerna förfaller till betalning. Till den del dessa obligationer förfaller till betalning påverkas inte statens lånebehov . En annan viktig förklaring är den utlåning som förmedlar till studerande via . Ytterligare en skillnad finns i försäljningar av statliga aktieinnehav som förbättrar statsbudgetens saldo men inte det finansiella sparandet, eftersom byte av en finansiell tillgång mot en annan inte har någon effekt på den finansiella förmögenhetsställningen. Slutligen påverkas statsbudgetens saldo, men inte det finansiella sparandet, av kurs- och valutavinster/förluster på statskulden. Tabell 4.13 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande efter beräkningsteknisk överföring till hushållen Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Statsbudgetens saldo 9,7 55,3 82,5 81,0 5,7 Effekt av överföring från AP-fonden 37,2 -10,5 CSN studielån1 7,2 7,4 8,6 9,1 8,5 Försäljning av bolag m.m. -4,8 -110,0 -15,0 -15,0 Kurs-/valuta förluster på statsskulden 26,0 7,3 8,8 13,6 4,4 Delpensionsfonden -6,3 Periodiserings- effekter m.m. -8,8 -6,1 -5,8 3,9 -1,2 Statens finansiella sparande 23,0 63,9 -15,9 129,8 -8,1 1Nettot inkluderar förutom CSN studielån under nettoutlåning (tabell 4.11) även inbetalningar på inkomsttypen 4000 Återbetalning av lån. Statsskulden Statsskulden är den skuld som uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av saldot för statsbudgeten. Skulden påverkas emellertid också av valutaförändringar eftersom av skulden är upplånad i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Statsskulden uppgick vid utgången av 1998 till vilket motsvarar av BNP. Mätt som andel av BNP minskade skulden jämfört med . Som framgår av tabell 4.11 beräknas statsskulden minska med 2002 för att vid utgången av perioden uppgå till eller av BNP. Statsskulden beräknas minska med ca mer än den beräknade ackumulerade amorteringen 2002. Orsaken är främst antagande om en starkare krona. Valutaskuldens förändring till följd av valutakursförändringar framgår av tabell 4.11 under posten Skulddispositioner m.m. I diagram 4.4 redovisas statsskuldens andel av BNP (skuldkvoten) 2002. Stora budgetunderskott innebar att statsskulden ökade till av BNP . 1997 stabiliserades skuldkvoten kring av BNP. beräknas skuldkvoten minska med fram . Den kraftiga minskningen av skuldkvoten beror till största delen på de engångseffekter som har redovisats ovan och på BNP-tillväxten. Diagram 4.4 Statsskuldens utveckling Procent av BNP 4.5 Kommunsektorns finanser Kommunsektorns finansiella sparande visade ett underskott på ca 1998. gäller att alla kommuner och landsting skall uppvisa ekonomisk balans. Vanligtvis krävs ett positivt finansiellt sparande för att balanskravet skall uppfyllas. Den kraftiga ökningen av sysselsättningen medför en stark ökning av den kommunala sektorns skatteintäkter . Detta tillsammans med höjda statsbidrag ger utrymme för ökade reala konsumtionsutgifter och . Det finansiella sparandet beräknas till och till . Det höga sparandet beror på tillfälligt höga skatteinkomster till följd av slutavräkningen av skatterna avseende 1999. Effekten beräknas till ca . Detta väntas inte leda till att kommuner och landsting ökar sina utgifter, utan i stället antas utgifterna anpassa sig till den varaktiga inkomstnivån. Inkomstutvecklingen ger, med uppfyllandet av balanskravet, utrymme för en fortsatt ökning av de reala konsumtionsutgifterna. Tabell 4.14 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 422,2 445,5 475,1 487,4 496,7 Skatter 299,5 315,0 344,6 348,5 358,7 Statsbidrag1 80,5 88,7 86,5 92,6 89,8 Skatter och stats- bidrag procent av BNP 20,3 20,7 21,1 20,7 20,2 Övrigt 42,1 41,8 44,0 46,3 48,2 Utgifter 425,3 441,3 460,6 478,1 492,9 Transfereringar 49,3 46,8 47,4 48,2 49,0 Konsumtionsutg. 351,6 370,5 387,8 402,5 414,8 Volymförändring2 1,23 1,7 1,3 1,1 0,5 Investeringar 24,4 24,0 25,4 27,5 29,1 Finansiellt sparande -3,1 4,3 14,5 9,3 3,7 Justerat finansiellt sparande4 2,4 9,3 6,8 8,6 3,7 1 Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till momsåterbäringssystemet. 2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 3Rensad för övertagandet av kostnadsansvaret för läkemedelssubventionen från stat till landsting . 4Justerat sparande erhålls genom att föra slutavräkningen till det år den avser. Källa: , och . 4.6 Ålderspensionssystemet AP-fondens finansiella sparande uppgick till 1998 enligt redovisningen i nationalräkenskaperna. överfördes AP-fondens fastighetsinnehav till bolagsform, vilket redovisas som en negativ utgift i tabell 4.15. Detta tillgodoräknas det finansiella sparandet i nationalräkenskaperna, eftersom aktier till skillnad från fastigheter betraktas som en finansiell tillgång. Exklusive effekten av bolagiseringen av fastigheter uppgick AP- fondens finansiella sparande till ca . Ålderspensionsreformen innebär att AP- fonden fått en delvis ny roll. Fonden finansierar numera inkomstbaserade ålderspensioner inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansieringen av efterlevande- och förtidspensioner sker över statsbudgeten. Vidare medför reformen att fondens avgiftsinkomster förstärks genom att statliga ålderspensionavgifter införs på vissa transfereringar m.m., som betalas över statsbudgeten. Avgiftsuttaget höjs från till för ålderspensionsavgiften och från för den allmänna pensionsavgiften. Vid sidan av AP-fonden sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar statsskulden. överförs retroaktiva premiepensionsmedel på avseende inkomståren 1995 98 från till PPM. Därefter överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Ålderspensionsreformen medför en ökad belastning på statens finanser. Som kompensation överförs ett belopp från AP fonden till staten på respektive år. sker ytterligare en överföríng på . Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet påverkar dess finansiella sparande 2001. beräknas det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till eller av BNP. Tabell 4.15 Ålderspensionssystemet Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 132,5 146,7 228,4 203,5 200,1 Avgifter 92,0 109,0 149,1 153,2 157,3 Premie- pensionsmedel 49,6 21,2 18,9 Räntor, utdelningar m.m. 40,5 37,7 29,6 29,0 23,7 Utgifter 108,6 180,8 185,0 299,8 151,4 Pensioner 124,9 135,0 139,0 143,6 150,1 Överföring till staten 0,0 45,0 45,0 155,0 0,0 Övriga utgifter -16,3 0,8 1,0 1,2 1,3 Finansiellt sparande 24,0 -34,1 43,4 -96,3 48,7 Procent av BNP 1,3 -1,8 2,0 -5,0 2,2 AP-fonden -34,1 -8,3 -120,0 26,2 Premiepensions- myndigheten 51,7 23,7 22,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 4.7 Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP, enligt redovisningen i nationalräkenskaperna. Av detta överskott beror emellertid ca eller av BNP på att AP-fondens innehav av fastigheter överfördes till bolagsform (se kapitel 4.6). beräknas det finansiella sparandet uppgå till ca eller av BNP. Det är en förbättring efter det att hänsyn har tagits till den bokföringsmässiga effekten av bolagiseringen av AP-fondens fastigheter . förbättras sparandet ytterligare. Efter beaktande av de skattesänkningar och andra åtgärder, som förslås i denna proposition, beräknas det finansiella sparandet uppgå till av BNP . Den offentliga sektorns inkomster och utgifter sjunker under hela prognosperioden som andel av BNP. Den minskade statsskulden leder till att ränteutgifterna sjunker även nominellt. Även inkomsterna av räntor och utdelningar faller eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten (se kapitel 4.6), men även till följd av försäljningar av aktier i statliga bolag. Inkomsterna från dessa försäljningar räknas inte in i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga skulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Med hänsyn tagen till beslutade och föreslagna reglerförändringar väntas det finansiella sparandet uppgå till av BNP och sedan förstärkas till av BNP . Sparandet överstiger målet om ett överskott på av BNP med ca . Detta överskjutande överskott antas i föreliggande kalkyl beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn så att budgetmålet för den offentliga sektorn uppnås exakt. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld defineras enligt de s.k. Maastrichtkriterierna som det nominella värdet av skulder minskat med den offentliga sektorns innehav av egna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kreditmarknaden minskas med AP- fondens innehav av statliga och kommunala skulder. Den konsoliderade bruttoskulden är lägre än statsskulden och uppgick vid utgången av av BNP. Som andel av BNP har den konsoliderade skulden sjunkit . minskar den även nominellt och beräknas understiga av BNP . Nettoskulden, som är nettot av den offentliga sektorns samtliga finansiella tillgångar och skulder, sjunker i takt med de finansiella överskotten och de värdeförändringar som sker på tillgångar och skulder. beräknas nettoskulden understiga av BNP Tabell 4.16 Den offentliga sektorna finanser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 1 136,9 1 155,1 1 189,5 1 212,6 1 av BNP 60,7 59,2 58,3 57,0 56,5 Skatter och avgifter 998,2 1 021,5 1 056,4 1 081,4 1 av BNP 53,3 52,4 51,7 50,8 50,7 Kapitalinkomster 73,5 67,1 64,8 61,0 56,4 Övriga inkomster 64,8 66,5 68,4 70,2 72,1 Utgifter 1 093,0 1 121,0 1 147,6 1 169,8 1 av BNP 58,4 57,5 56,2 55,0 53,6 Transfereringar 456,0 448,1 461,1 467,9 471,7 Konsumtion och investeringar 529,3 569,5 594,6 617,9 637,1 Ränteutgifter 107,8 103,4 91,9 84,0 79,2 Finansiellt sparande före överföring 43,5 34,1 41,9 42,8 av BNP 2,3 1,7 2,1 2,0 2,9 Beräkningsteknisk överföring 20,6 Finansiellt sparande efter överföring 43,5 34,1 41,9 42,8 av BNP 2,3 1,7 2,1 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 288,6 237,6 116,5 60,2 av BNP 15,4 12,2 5,7 2,8 0,7 Konsoliderad bruttoskuld 1 342,2 1 289,4 1 199,5 1 152,6 1 av BNP 71,7 66,1 58,8 54,1 52,0 5 Prognos och tilläggs- budget 1999 5 Prognos och tilläggsbudget 1999