prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — - Ersättningsnivån har höjts för föräldrapen- ning, tillfällig föräldrapenning och havande- skapspenning. - Vissa regeländringar avseende rätten till vårdbidrag och tillfällig föräldrapenning har genomförts. Mål Att utjämna de ekonomiska villkoren mellan fa- miljer med och utan barn samt över livscykeln. Inom pågår arbete med att vidareutveckla målen. Prioriteringar för Att fortsätta att analysera och om möjligt förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. 15.3 Resultatbedömning Mål för var att: - utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, - stödja föräldrarnas möjligheter att kom- binera förvärvsarbete med föräldraskap, - särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barn- familjer i utsatta situationer. 15.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Utgiftsområdet är i flera avseenden nära kopplat till den samhällsekonomiska utvecklingen och har därmed påverkats av den ekonomiska kris som genomgått . Många barnfamiljer har upplevt ekonomiska försäm- ringar till följd av arbetslöshet, minskade in- komster och höga räntor. Allt fler har del- tagit i utbildning eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I det följande illustreras den ekono- miska situationen för olika typ- hushåll. Familjetyperna betecknas E1, E2+, G/S1, G/S2, och G/S3+. Dessa beteckningar betyder ensamstående eller gifta/sammanboende med 1, 2, 3 eller flera barn. I diagram 3.1 re- dovisas den disponibla inkomsten för familjer Med disponibel inkomst avses summan av löner, kapitalinkomster, skatte- pliktiga transfereringar minus skatter samt de familjeekonomiska förmånerna inkl. bostads- bidrag. Diagram 3.1 Genomsnittlig disponibel inkomst för familjer med barn Tusental kronor Det ekonomiska familjestödets andel av barnfa- miljernas disponibla inkomst är betydande. Ju fler barn som finns i familjen, desto större andel av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst är stödet till ensamstående med barn. Drygt en femtedel av den disponibla inkomsten för en- samstående med ett barn består av ekonomiskt familjestöd. För ensamstående med två eller flera barn utgör familjestödet drygt en tredjedel av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt . Även för samboende hus- håll med barn har stödet betydelse. För t.ex. sammanboende med tre eller flera barn lämnas ekonomiskt familjestöd med knappt en femtedel av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt . Trots att det ekonomiska familjestödet till både ensamstående och sammanboende med barn är relativt sett omfattande, lämnas även so- cialbidrag till vissa av dessa hushåll. Diagram 3.2 De familjeekonomiska förmånernas andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Större delen av det ekonomiska familjestödet till ensamstående med barn består av underhållsstöd och bostadsbidrag. Dessa förmåner utgör till- sammans av den disponibla in- komsten för ensamstående med ett barn. För en- samstående med två eller flera barn utgör under- hållsstöd och bostadsbidrag av den disponibla inkomsten. För sammanboende hushåll med barn däremot består större delen av det ekonomiska familjestödet av barnbidrag och föräldraförsäkring. av den disponibla inkomsten för dessa hushåll med tre eller fler barn utgörs av sådana förmånsslag. (Diagram 3.2). () redovisar i So- cialförsäkringsboken 1999 att stödet till barn- familjer är som mest betydelsefullt då föräldrarna är i 25 40-årsåldern. Att socialförsäkringen i genomsnitt svarar för en större del av kvinnors inkomster i denna ålder beror bl.a. på att be- tydligt fler kvinnor än män är ensamstående för- äldrar och att socialförsäkringen har särskilt stor betydelse för denna grupp. Nästan sex av sju ensamföräldrar är kvinnor. Ytterligare en orsak är att föräldraförsäkringen används mer bland kvinnor än bland män också bland de föräldrar som lever tillsammans. Ett av målen för det ekonomiska familjestödet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn. För att belysa hur detta mål uppfyllts 1998 jämförs i diagram 3.3 och 3.4 den ekonomiska standarden, mätt såsom disponibel inkomst justerad för för- sörjningsbörda, för familjer med olika samman- sättning och barnantal med motsvarande hushåll utan barn. Diagram 3.3 Ensamstående med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991 1998 justerad för försörjningsbörda, som andel av motsvarande inkomst för enstamstående utan barn Diagram 3.4 Gifta/samboende med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991 1998, justerad för försörjningsbörda som andel av motsvarande inkomst för gifta/samboende utan barn 1997 försämrades den ekonomiska standarden för så gott som samtliga hushåll med barn jämfört med motsvarande hus- håll utan barn. hade ensamstående med ett barn en ekonomisk standard som var av motsvarande standard för ensam- stående utan barn. var den ekonomiska standarden för samboende med två barn av standarden för samboende hushåll utan barn. För såväl ensamstående som sambo- ende hushåll gäller att antalet barn avgör famil- jens ekonomiska standard. Ju fler barn som finns i familjen, desto sämre standard i förhållande till motsvarande hushåll utan barn. förbättrades den ekonomiska standar- den något i förhållande till de barnlösa hushållen för såväl ensamstående som samboende föräld- rar. Målet för föräldraförsäkringen är att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvs- arbete med föräldraskap. Genom föräldraförsäk- ringen ges båda föräldrarna en reell möjlighet att kombinera förvärvsarbete med familj. I princip alla föräldrapenningdagar nyttjas av föräldrarna. Ett av målen för det ekonomiska familjestödet är att särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barn- familjer i utsatta situationer. Inom ramen för underhållsstödet sker detta genom att föräldrar skall ta sitt ekonomiska ansvar gentemot de barn som de inte sammanlever med, som samhället garanterar dessa barn en rimligt ekonomisk standard. Systemet för underhållsstöd har endast varit i kraft . Det tar alltid innan ett helt nytt system har stabiliserat sig, varför det har ansetts vara för tidigt att redan nu göra en mera genomgripande analys av måluppfyllelsen i systemet. Syftet att öka båda föräldrarnas ekonomiska ansvar för sina barn kan dock redan nu till en del sägas ha uppnåtts; av vad som totalt betalas ut i underhållsstöd återbetalas nu av de bidragsskyldiga föräldrarna jämfört med 27 pro- cent i det tidigare gällande bidragsförskotts- systemet. Diagram 3.5 Antal födda barn och födelsetal åren 1970 1998 Antalet födda barn har minskat kraftigt i förhål- lande . Födel- setalen i har aldrig varit lägre än de är . var det summerade födel- setalet 2,14 barn per kvinna. var det summerade födelsetalet 1,51 barn per kvinna. De sjunkande födelsetalen innebär ett allvarligt problem för samhället. För att befolk- ningen inte skall börja minska, krävs ett genom- snittligt födelsetal per kvinna på 2,1 barn. Är fö- delsetalen lägre än 2 kommer befolkningen att minska, om man bortser från effekterna av in- och utvandring. Dessutom leder detta till en fortsatt stigande genomsnittsålder. En minsk- ning av befolkningen, tillsammans med en oba- lans mellan den del av befolkningen som är i för- värvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna för tillväxten påverkas på ett negativt sätt. Mot bakgrund av de starkt sjunkande födel- setalen gav regeringen SCB i upp- drag att närmare analysera utvecklingen av fö- delsetalen. SCB:s analyser visar att nedgången framför allt gäller det första och det tredje bar- net. Det är i första hand de lågutbildade, de stu- derande och de yngre kvinnorna som skjuter upp sitt barnafödande. Analysen visar att de sjunkan- de födelsetalen sannolikt har ett samband med problemen på arbetsmarknaden. Trots att nivåer- na inom det ekonomiska familjestödet åter har höjts, finns det inga tecken som tyder på att trenden med ett minskande barna- födande har brutits. och har nedgången i barna- födandet dock dämpats och planat ut på en låg nivå. Skulle barnafödandet åter stiga, kommer utgifterna för familjestödet att öka. På kort sikt gäller det särskilt utgifterna för föräldraförsäk- ringen. RFV har i regleringsbrev för fått re- geringens uppdrag att analysera förslag och verk- samhet utifrån både kvinnors och mäns utgångs- punkter. Verket har i rapporten socialför- säkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1) konstaterat att reglerna är lika för kvinnor och män inom de allra flesta socialförsäkringsförmå- nerna. Inom utgiftsområde 12 finns dock i några fall särskilda regler för kvinnor, bl.a. allmänna barnbidrag, underhållsstöd och havandeskaps- penning. De enda särregler som finns för män är de s.k. pappadagarna inom föräldraförsäkringen, som kan tas ut i samband med ett barns födelse. I rapporten redovisas också avseende genderfrågor för . 15.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området höjdes barn- bidraget med per barn och år. Även flerbarnstilläggen förbättrades. lämnas för tredje barnet, 7 200 kro- nor för fjärde barnet och för det femte och därefter följande barn. fastställdes också förmånsnivån i föräldraförsäkringen till av den sjuk- penningsgrundande inkomsten. Ändringen in- nebär att ersättningsnivån höjts för föräldra- pennning, tillfällig föräldrapenning och havande- skapspenning. Vidare har vissa regeländringar genomförts avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnadsersättning samt till- fällig föräldrapenning vid övergångsboende. 15.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Diagram 3.6 Förändring av den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer med barn som resultat av höjda barnbidrag resp. höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen Kronor Den höjning som genomfördes av barnbidrag och ersättningsnivån i föräldraförsäk- ringen har förbättrat den ekonomiska situatio- nen för barnfamiljerna. En ensamstående föräl- der med ett barn har fått i genomsnitt mer . Sammanboende föräldrar med tre eller flera barn har fått en ökning med upp till . De sam- manboende föräldrarna har fått del av de höjda ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen i större utsräckning än ensamstående. Detta för- sannolikt av att en majoritet av de ensam- stående föräldrarna har äldre barn och därmed nyttjar försäkringen i mindre utsträckning än sammanboende föräldrar. 15.3.4 Regeringens slutsatser Barnfamiljerna fick relativt stora försämringar av sin ekonomiska standard . Den nedåtgående trenden bröts . Barnbidragshöjningen och den höjda ersätt- ningsnivån 1998 för- bättrade barnfamiljernas ekonomiska standard något jämfört med hushåll utan barn. Trots detta var den ekonomiska standarden för hushåll med barn fortfarande lägre än . Regeringen har tidigare aviserat avsikten att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomi genom en höjning av barnbidrag och flerbarns- tillägg i två steg respektive 2001. En förutsättning för dessa höjningar var att statens finanser utvecklas i enlighet med vad som prognostiserats. Det kan nu konstateras att för- utsättningarna är goda för en hög och uthållig tillväxt i svensk ekonomi. Regeringen föreslår därför i det följande att det första steget av de aviserade höjningarna skall genomföras. Behov av omprövning Regeringen avser att långsiktigt verka för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginal- effekter. Arbete har ett värde i sig och ger själv- känsla. De familjepolitiska stödsystemen bör därför utformas så att utbildning och arbete lö- nar sig bättre. vårproposition aviserade regeringen att den avser att utse en särskild utredare för att bl.a. utreda utgiftsutvecklingen inom underhålls- stödet. Utredningen skall se över de ekonomiska familjesstöden. De marginaleffekter och fördel- ningseffekter som följer av de ekonomiska familjestöden, inklusive bostadsbidragen, skall särskilt beaktas. 15.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamil- jerna är dels bostadsbidragen, som återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande, dels studie- bidragen som återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. har studiebidragen för studerande i gymnasieskolan höjts med . Motsvarande höjning av barnbidraget genom- fördes . Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A1 Allmänna barnbidrag 16 830 16 705 16 759 18 832 20 928 20 789 A2 Föräldraförsäkring 14 129 14 830 15 243 16 929 17 652 18 232 A3 Underhållsstöd 2 989 2 473 2 955 2 738 2 690 2 665 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 24 A5 Barnpension 286 967 954 985 1 015 1 056 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1 656 1 789 1 849 2 008 2 137 2 205 A7 Pensionsrätt för barnår 3 108 3 108 3 240 3 469 3 272 Totalt för utgiftsområde 12 35 910 39 896 40 893 44 756 47 915 48 243 15.5 Anslag A1 Allmänna barnbidrag Tabell 3.3 Anslagsutvecklingen A1 Allmänna barnbidrag Tusental kronor 16 759 000 2000 Förslag 18 832 000 2001 Beräknat 20 928 000 2002 Beräknat 20 789 000 Anslaget disponeras för barnbidrag, flerbarns- tillägg och förlängt barnbidrag. Bestämmelser om barnbidrag och flerbarnstillägg finns i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Bestämmel- ser om förlängt barnbidrag finns i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Målet för de allmänna barnbidragen är att ut- jämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn samt över livscykeln, dvs. samma mål som för utgiftsområdet i sin helhet. Utgifterna för de allmänna barnbidragen är främst beroende av bidragets storlek, antalet födda barn och nettomigrationen. Antalet fa- miljer med tre eller flera barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att anslaget detta år underskreds med eller . De lägre utgifterna för beror främst på att antalet födda barn blev färre än vad tidigare befolkningsprognoser indi- kerat. För innevarande budgetår (1999) beräknas utgifterna till , jämfört med anslaget på . Regeringens övervägande Resultatinformation Allmänna barnbidrag lämnades till drygt 1 miljon hushåll med sammanlagt 1 749 000 barn, vilket är en minskning med cirka 10 000 barn i förhållande till föregående år. Så- som närmare redovisats på utgiftsområdesnivå visar nu de senaste årens utveckling mot lägre födelsetal tecken på att plana ut. Tendensen är dock fortfarande sjunkande. Antalet flerbarnstillägg har däremot ökat nå- got. lämnades sådant bidrag till drygt 200 000 familjer jämfört med 186 500 familjer under samma månad . Ökningen är främst en följd av att nya flerbarnstillägg åter lämnas fr.o.m. . Antalet barn med förlängt barnbidrag varierar mycket kraftigt över året och är som högst oför- ändrat cirka 35 000 . höjdes barnbidragen med till per barn och år. Från samma tidpunkt lämnas flerbarnstillägg med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte och varje ytter- ligare barn. Dessa förändringar har lett till att ut- gifterna för de allmänna barnbidragen ökade med totalt , eller , . Kostnaderna för flerbarnstillägg uppgick till , vilket innebär en ökning med jämfört med föregå- ende år. En jämförelse över perioden 1999 visar att barnbidraget, i fasta priser, var högst då det motsvarade per barn och år nivå. Dagens barnbidragsnivå kan i köpkraft jämföras med den som gällde . Diagram 3.7 Barnbidrag 2001 i löpande och fasta priser (1999-års nivå) Regeringen har aviserat att barnbidraget och det förlängda barnbidraget skall höjas med per barn och månad i två steg . Dessa förstärkningar innebär att bidragsnivån penningvärde enligt nuvarande prognos därmed kommer att vara högre än under något annat år de senaste två decennierna. Förstärkningarna innebär också att barnbidraget med god marginal överstiger de sänkta nivåer som genomfördes som ett led i budgetsanerings- programmet. De totala administrationskostnaderna för de allmänna barnbidragen har ökat något till . En orsak är åter- införandet av flerbarnstilläggen. Försäkrings- kassornas styckkostnad per beslut har däremot minskat något. Barnbidragsärenden kostar i ge- nomsnitt per utbetalning. Stödet är således totalt sett en billig förmån att administ- rera. Slutsatser Barnbidragen fyller väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, bidra till utjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med respektive utan barn. Stödet omfördelar också inkomster mellan hög- och låginkomst- tagare, eftersom inkomstskatten är högre för de med hög inkomst och barnbidrag betalas med samma belopp till alla barn. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och bil- ligt att administrera. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolk- ningsprognos . Mot bakgrund av ovanstående, och med hänsyn till följande förslag till regeländringar, föreslår regeringen att 18 anvisas för anslaget A1 Allmänna barnbidrag för . beräknas anslaget till 20 respektive 20 . Regeringens förslag: Barnbidraget och det förlängda barnbidraget höjs med per barn och månad . Flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i budgetpropositionen för , och senare i årets ekonomiska vårproposition, aviserat av- sikten att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation genom en höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i två steg respektive 2001. Som förutsättning för dessa höjningar angavs att statens finanser ut- vecklas i enlighet med vad som prognostiserats. Det kan nu konstateras att förutsättningarna är goda för en hög och uthållig tillväxt i svensk ekonomi. De offentliga finanserna visar ett stigande överskott, inflation och inflations- förväntningar är låga och räntan är låg. Syssel- sättningsutvecklingen väntas vara fortsatt god . Regeringen anser därför att det nu är möjligt att genomföra det första steget av de höjningar som aviserats. Tabell 3.4 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg Antal barn per hushåll Nuvarande system, kr/mån Barnbidrag , kr/mån Höjning, kr/mån Barnbidrag Flerbarns- tillägg Totalt Barnbidrag Flerbarns- tillägg Totalt Barnbidrag Flerbarns- tillägg Totalt 1 750 0 750 850 0 850 100 0 100 2 1 500 0 1 500 1 700 0 1 700 200 0 200 3 2 250 200 2 450 2 550 227 2 777 300 27 327 4 3 000 800 3 800 3 400 907 4 307 400 107 507 5 3 750 1 550 5 300 4 250 1 757 6 007 500 207 707 6 4 500 2 300 6 800 5 100 2 607 7 707 600 307 907 Regeringen föreslår att barnbidrag och för- längt barnbidrag, som lämnas till barn i grund- skolan och vissa andra skolor, höjs med till per barn och månad fr.o.m. . Motsvarande höjning föreslås också under utgiftsområde 15 Studie- stöd gälla för studiebidrag, som lämnas till studerande i gymnasieskolan. För att särskilt stödja familjer med flera barn föreslår regeringen dessutom att flerbarnstillägget höjs i motsvaran- de mån. Det innebär att flerbarnstillägg fr.o.m. lämnas enligt nedanstående sammanställning: - () för det tredje barnet, - () för det fjärde barnet, - (per må- nad) för det femte och varje ytterligare barn. Jämfört med förhållanden innebär re- geringens förslag att det ekonomiska stödet från sammantaget förstärkts med för hushåll med tre barn, med för hushåll fyra barn och med hushåll med fem barn. Därutöver lämnas till hushåll med fler än fem barn mer för varje ytterligare barn, se nedanstående tabell. Den utgiftsökning som följer av förslaget be- räknas uppgå till . Det innebär att det ekonomiska stödet till barnfamiljer detta år, genom höjda allmänna barnbidrag, förstärkts med sammanlagt i löpande priser, eller , . Regeringens förslag föranleder ändringar i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Utvecklas statens finanser enligt nuvarande prognoser avser regeringen att i nästa års bud- getproposition återkomma med förslag om höjda barnbidrag och flerbarnstillägg i ett andra steg . Genomförs höjningarna såsom aviserats, ökar utgifterna för de allmänna barn- bidragen med ytterligare cirka 2,2 miljarder kro- nor. Medel för detta ändamål har beräknats under anslaget A1 Allmänna barnbidrag. A2 Föräldraförsäkring Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen A2 Föräldraförsäkring Tusental kronor 15 243 000 2000 Förslag 16 929 000 2001 Beräknat 17 652 000 2002 Beräknat 18 232 000 Målet för föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapen- ningen, den tillfälliga föräldrapenningen och ha- vandeskapspenningen, är att stödja båda föräld- rarnas möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete. Föräldraförsäkringen syftar till att göra det möjligt för föräldrar att i samband med barns fö- delse eller adoption vara hemma med föräldra- penning samt med tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt. Havandeskapspenningen ger i vissa fall gravida kvinnor som inte kan fortsätta att förvärvsarbeta möjlighet till ledighet och vila. höjdes ersättningsnivån från till av den förmåns- grundande inkomsten för samtliga förmåner inom föräldraförsäkringen och havandeskaps- penningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen uppgick till , jämfört med anslaget på . Avvikelsen kan bl.a. härledas till födelsetalens utveckling. Medelersättningen har ökat något jämfört med , men ökningen begränsas av att skatte- pliktiga förmåner och kostnadsersättningar inte längre ingår i den förmånsgrundande inkomsten. Av föräldraförsäkringen utbetalades 11 303 mil- joner kronor eller till kvinnor och eller till män. Om barna- födandet åter ökar skulle det innebära att utgif- terna för föräldraförsäkringen ökar. Om det föds 10 000 fler barn än beräknat , innebär det att utgifterna för föräldraförsäkringen detta år ökar med . En sådan ökning av födelsetalen skulle för perioden åren 2000 innebära en summerad ökad kostnad för föräldraförsäkringen med . Anslaget för föräldraförsäkring inklusive ha- vandeskapspenning belastas med statliga ålderspensionsavgifter. An- slaget belastas med statlig ålderspensionsavgift motsvarande , och . Tabell 3.6 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utgifter föräld- raförsäkring Statlig ålders- pensionsavgift 10,2000 16 929 15 390 1 539 2001 17 652 16 Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 3.7 Anslagets komponenter Miljoner kronor Utgifter per kalenderår 1997 1998 19991 Föräldrapenning 10 389 10 951 11 092 Tillfällig föräldrapenning 2 640 2 892 2 984 Havandeskapspenning 253 285 292 Ålderspensionsavgift 875 Totalt 13 282 14 129 15 243 1 Prognos Föräldrapenning utbetalades och 1998 för totalt 38 respektive 36 miljoner dagar. beräknas antalet till cirka 36 miljoner dagar. Medelersättningen per ersatt dag för var . steg medelersätt- ningen per ersatt dag till . Den faktor som främst påverkat utgiftsutvecklingen och uttaget av föräldrapenning är antalet födda barn . Födelsetalet har sjunkit från 124 000 barn till cirka 87 500 beräknade antal födda barn för . Detta har kraftigt minskat antalet ersatta dagar. Vid gemensam vårdnad har föräldrarna rätt till hälften var av föräldrapenningdagarna. En för- älder kan överlåta sina dagar till den andra föräl- dern förutom , den s.k. pappa- och mammamånaden som infördes . Effek- terna av denna kan inte redovisas fullt ut förrän tidigast , eftersom föräldrapenningdagar kan tas ut fram till dess barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Uppgifter från Riksför- säkringsverket (RFV) visar dock att för barn födda fr.o.m. kan en tydlig ökning av andelen män som tagit ut föräldra- penning noteras. av papporna till barn födda har under barnets första nyttjat föräldrapenningen. Motsva- rande siffra för pappor till barn födda var . Dessa pappor nyttjade i genomsnitt respektive föräldarpen- ningdagar under barnets första . I samband med regeländringen har fler pappor använt för- äldrapenningen . Dessa pappor har dock nyttjat färre ersättningsdagar än pappor till barn födda före regeländringen. Männens totala andel av de utbetalade nettodagarna med för- äldrapenning var , , . Av de 10,4 pro- cent av föräldrapenningdagarna som männen tog ut , togs av dagarna ut för barn .