prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — 8.6 Övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Tilläggspension i form av barnpension som har beviljats eller som kommer att beviljas på grund av dödsfall före skall efter utgången av betalas ut som barnpen- sion. Barnpension som grundar sig på dödsfall före skall efter utgången av beräknas enligt nuvarande regler om tilläggspension i form av barnpension i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) jämte ett tillägg om av det för året gällande prisbasbeloppet. Detta tillägg skall vara beroende av den avlidnes bo- sättningstid eller antal år med intjänade pensionspoäng för tilläggs- pension enligt nuvarande bestämmelser i 5 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Den barnpension som, med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring, utgör av den avlidnes tilläggspension i form av tilläggs- eller förtidspen- sion skall, utöver ovan nämnda omräkning, räknas om till av samma underlag. Barnpension skall, för de barn som vid utgången av uppbar tilläggspension i form av barnpension med kompensationsgraden , även efter ikraftträdandet utges med denna kompensationsgrad. Barnpension, beräknad enligt de nuvarande bestämmelserna om tilläggspension inklusive tillägget om av prisbasbeloppet, skall fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexeras. Folkpension i form av barnpension skall avskaffas, och reglerna om efterlevandestöd till barn ges omedelbar tillämpning även för barn som beviljats barnpension på grund av dödsfall före ikraftträdandet. Vid beräkning av barnpension som grundar sig på dödsfall som in- träffat före ikraftträdandet skall begränsningsregeln i 14 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), i dess lydelse före , tillämpas när det utges inkomstgrundande efterlevandepension till vuxen. Regeringens bedömning: Den gällande bestämmelsen om skattebefrielse av barnpension bör gälla även barnpension och efter- levandestöd som beviljats eller kommer att beviljas på grund av dödsfall före ikraftträdandet. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag och bedömning med undantag för att utredningen föreslog att folkpensionen vid ikraftträdandet skulle avlösas av underhållsstöd och att utredningen inte föreslog någon förändring av beräkningen av barnpension i fall när änkepension betalas ut. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa anser att övergångsbe- stämmelserna är genomtänkta och heltäckande vilket i och för sig medför en ökad komplexitet av regelverket och handläggningen. läns all- männa försäkringskassa förutsätter att bestämmelserna inte medför några retroaktiva försämringar men anser att detta inte går att bedöma eftersom det inte lämnats en genomarbetad redovisning av de individuella effek- terna. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringens ut- gångspunkt vid konstruktionen av övergångsbestämmelserna inom efter- levandepensioneringen är att i huvudsak ingen skall få sin pension sänkt på grund av den anpassning av efterlevandepension till det reformerade ålderspensionssystemet som föreslås. Regeringens uppfattning är att efterlevandepension, till såväl barn som vuxna, som vid ikraftträdandet redan betalas ut, eller sådan pension som skall beviljas på grund av dödsfall före , även bör utgöras av den tilläggspension som har beviljats eller skall beviljas. Däremot bör folk- pension, och vad gäller vuxna efterlevande, pensionstillskott och de sär- skilda skattereglerna för pensionärer ersättas med annan förmån. Efter- som tilläggspensionen beräknas på grundval av den avlidnes inkomster över ett prisbasbelopp har regeringen även ansett att efterlevande på an- nat sätt skall få kompensation för den folkpension som kan anses utgöra ersättning för den avlidnes inkomster under nämnda basbelopp. Barnpension Barnpension från tilläggspensioneringen betalas ut av den avlidne förälderns ålderspension. Barnpension som har beviljats på grund av dödsfall utgör emellertid av den avlidnes egenpension. Föreligger vid sidan om rätten till barnpension även rätt till tilläggspension i form av änkepension efter den avlidne utgör barnpen- sionen i stället av samma underlag. Detsamma gäller om barnpen- sion betalas ut tillsammans med tilläggspension i form av änkepension till en kvinna som är född eller tidigare på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av . För den avlidnes inkomster under ett prisbasbelopp kompenseras barnet genom folkpension som utgör av prisbasbeloppet. Vårt förslag till en anpassad barnpensionering innebär att förutsätt- ningarna för rätt till barnpension kommer att vara desamma som enligt nuvarande regler. När det gäller beräkning av barnpension i ett anpassat system föreslås emellertid vissa förändringar som innebär att barnpension efter en förälder i fortsättningen skall betalas ut till ett ensamt barn om barnet inte har fyllt och från och med månaden efter den då barnet fyller med samma andel som enligt dagens regler, dvs. Vid båda föräldrarnas död föreslår vi, som framgått i avsnitt 8.3, att barnpension skall betalas ut . Den största skillnaden jämfört med dagens regler är dock att underlaget skall beräknas på grundval av den avlidnes livsinkomst från första intjänade kronan. Detta förslag till beräkning av barnpension innebär att barnpension som beviljas på grund av dödsfall efter utgången av kan komma att bli lägre än motsvarande pension som beviljats eller kommer att beviljas på grund av dödsfall . Detta har sin huvudsakliga förklaring i att för den avlidnes inkomster under ett prisbasbelopp kompenseras barnet genom folkpension som utgör av prisbasbeloppet. Folkpensionsbeloppet utges med en högre nivå än vad som gäller inom tilläggspensioneringen, genom att den utgör en viss andel av ett fullt prisbasbelopp, medan tilläggspensionen utges med en andel av ett redan minskat prisbasbelopp (x av prisbasbeloppet). Regeringens uppfattning är att för dem som vid ikraftträdandet redan uppbär barnpension, eller som kommer att beviljas sådan på grund av dödsfall före ikraftträdandetidpunkten, kan endast marginella sänkningar av barnpensionen accepteras. För att beräkningen av barnpensioner skall kunna ske enligt de anpassade reglerna, måste därför först och främst det nuvarande tilläggspensionsunderlaget beräknas så att det täcker även in- komster under ett prisbasbelopp. Regeringen föreslår att med nedan nämnda undantag skall den tilläggs- pension i form av barnpension som redan har beviljats vid ikraftträdandet eller som skall beviljas på grund av dödsfall före utgången av även fortsättningsvis beräknas enligt nuvarande bestämmelser om tilläggspension i form av barnpension i AFL. Sådan pension skall, liksom barnpension som kommer att beviljas på grund av dödsfall efter ikraft- trädandet, betalas ut som barnpension. Det anförda innebär således att barnpension som beviljats eller kommer att beviljas på grund av dödsfall före ikraftträdandet av de anpassade efterlevandepensionsbestämmel- serna skall beräknas på samma sätt som gäller för tilläggspension i form av barnpension och utges , med tillägg om för varje barn utöver det första, av den avlidnes egenpension i form av tilläggspen- sion. Regeringens utgångspunkt är att barnpension i ett anpassat efterlevan- depensionssystem skall utges oberoende av att det utges efter- levandepension till vuxna. Vi föreslår därför att den barnpension som enligt dagens övergångsbestämmelser utges av den avlidnes egenpension, som gäller i vissa fall då det utges änkepension, skall avskaffas. Denna barnpension skall vid ikraftträdandet räknas om till av den avlidnes egenpension. För att inget barn skall få sin barnpension sänkt skall emellertid de barn som har beviljats barnpension med den högre ersättningsnivån om av den avlidnes egenpension, få behålla denna pension. Genom vårt förslag i denna del kommer således alla barn som har berättigats barnpension på grund av dödsfall före alltid vara berättigade till en barnpension motsvarande av den avlidnes egenpension i form av tilläggspension. Vid beräkningen av barnpension som grundar sig på dödsfall före ikraftträdandet skall dagens begränsningsregel tillämpas när det utges efterlevandepension till vuxna, dvs. alla efterlevandepensioner (förutom änkepension) skall sättas ned proportionellt så att de tillsam- mans inte överstiger den avlidnes egenpension. Därutöver måste barnet ges kompensation för den del av folkpensionen som ger ersättning för det första prisbasbeloppets inkomster. En fortsatt tillämpning av nuvarande folkpensionsregler är i och för sig möj- lig eftersom barnpension inte berättigar till särskilt grundavdrag för pen- sionärer och inte heller till pensionstillskott. Regeringen anser emellertid att det är olämpligt att behålla folkpensionen endast inom barnpensioner- ingen, när vi i övrigt föreslår ett avskaffande av denna förmån. Rege- ringen föreslår i stället att till barnpension, som grundar sig på dödsfall före ikraftträdandet och till följd därav beräknas på den avlidnes pen- sionspoäng för tilläggspension, skall utges ett tillägg motsvarande folk- pensionens grundförmån, dvs. av prisbasbeloppet, för att kompen- sera i pensionsrättshänseende för det första prisbasbeloppets inkomster. Detta tillägg, nedan kallat 25-procentstillägg, som skall tillgodoräknas utöver barnpension beräknad enligt nuvarande regler om tilläggspension i form av barnpension, skall betraktas som en del av den inkomstgrundade barnpensionen. Med andra ord utgör tillägget en del av den sålunda be- räknade tilläggspensionen, eftersom det utgör erättning för det första prisbasbeloppets inkomster. En förutsättning för att 25-procentstillägget skall tillgodoräknas skall därför vara att det för den avlidne tillgodoräk- nats ATP-poäng under . Enligt nuvarande regler utges folkpension i form av barnpension i för- hållande till den avlidnes bosättningstid eller i förhållande till det antal år med ATP-poäng som tillgodoräknats honom eller henne, dvs. i 40-delar eller i 30-delar enligt det alternativ som ger det bästa resultatet för den efterlevande. Den 30-delsberäknade folkpensionen utgör en ersättning för första prisbasbeloppets inkomster, medan den 40-delsberäknade utgör det egentliga grundskyddet inom folkpensioneringen. Eftersom vi föreslår att 25-procentstillägget skall ingå i tilläggspensionen som en kompensation för första prisbasbeloppet inkomster, förefaller det naturligt att detta tillägg endast skall beräknas på grundval av antalet år med tillgodoräk- nade pensionspoäng. Emellertid finns det barn som vid ikraftträdandet uppbär barnpension i form av folkpension som har beräknats på grundval av den avlidnes bosättningstid, eftersom det gav ett bättre resultat för barnet. Om tillägget skulle beräknas enbart i 30-delar, skulle en sådan lösning i nämnda situation innebära att pensionen för dessa barn skulle komma att sänkas. Regeringen anser att en sådan sänkning inte kan accepteras. Rege- ringen föreslår därför att barnet i den beskrivna situationen skall ha rätt att få ett tillägg av det gällande prisbasbeloppet i så stor andel 30-delar eller 40-delar som motsvarar den andel folkpension som barnet skulle haft rätt till om reglerna i 5 kap. AFL alltjämt skulle ha tillämpats efter ikraftträdandet av våra förslag. De barn som vid utgången av uppbar tilläggspension i form av barnpension med kompensations- graden skall dock, för att de inte skall åsamkas ett sämre utfall på sin pension, även efter ikraftträdandet av de anpassade reglerna erhålla sådan pension med kompensationsgraden . Vad som ovan anförts kommer vidare, på samma sätt som , att innebära att endast ett tillägg beräknat i 30-delar kommer att exporteras oberoende av var i världen barnet är bosatt. Ett tillägg beräknat i 40-delar kommer att betalas ut enbart så länge barnet är bosatt i . Utbetal- ning kommer dock att ske om barnet flyttar till ett annat EU/EES-land. Närmare om de internationella konsekvenserna av våra förslag har redo- visats i avsnitt 8.5 och kommer även att beröras senare i detta avsnitt. Enligt nuvarande regler omräknas tilläggspension i form av barnpen- sion med förändringen i prisbasbeloppet till följd av att tilläggs- pensionen storleksmässigt är uttryckt såsom en viss andel av det för året fastställda prisbasbeloppet. Motsvarande gäller för folkpensionen. Reger- ingen har i avsnitt 7.6.2 föreslagit att årlig barnpension, som beräknats på grundval av det föreslagna efterlevandepensionsunderlaget, skall följ- samhetsindexeras på motsvarande sätt som gäller för inkomstgrundad ålderspension inom det reformerade ålderspensionssystemet. Barnpension som har beviljats på grund av dödsfall före ikraftträdandet kommer emellertid med den av regeringen föreslagna lösningen alltjämt att vara beräknad på ett tilläggspensionsunderlag. Som nämnts skall reformerad, inkomstgrundad ålderspension också följsamhetsindexeras. Detta gäller inte bara för inkomstpension, utan även inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension skall följsamhetsindexeras. Som redovisas nedan i avsnitt 11.9 föreslår vi att också änkepension inklusive det s.k. 90-procentstillägget skall följsamhetsindexeras. Detta skall även gälla i de fall änkepension har beviljas på grundval av dödsfall som in- träffat före ikraftträdandet. Detsamma bör enligt vår uppfattning gälla för barnpension som har beviljats på grund av dödsfall före . Regeringen föreslår således att årlig barnpension, som grundar sig på dödsfall före ikraftträdandet, inklusive 25-procentstillägget fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 skall följsamhetsindexeras. Grundskyddet till efterlevande barn Utöver rätten till barnpension kommer det enligt regeringens förslag att inom den anpassade barnpensioneringen finnas möjlighet för barnet att uppbära efterlevandestöd till barn. Efterlevandestöd till barn ersätter den nuvarande garantiregeln som innebär att barnet alltid skall ha rätt till en barnpension som uppgår till av det gällande prisbasbeloppet efter varje avliden förälder. Som redovisats ovan föreslår regeringen att bestämmelserna om folk- pension skall avskaffas i samband med ikraftträdandet av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Detta bör gälla även den del av folkpensionen i form av barnpension som utgör grundskyddet. En fortsatt tillämpning av bestämmelserna om folkpension, en förmån som är relaterad till den avlidnes bosättning i , skulle dessutom kunna medföra att storleken på grundskyddet inom barnpensioneringen blir olika beroende på om barnpension har beviljats på grund av dödsfall före eller /2003. Enligt regeringens uppfattning är det inte tillfredsställande att andra, mindre gynnsamma regler skall gälla för barn som beviljats barnpension på grund av dödsfall . Det bör i stället vara så att skall samtliga barn som uppbär efterlevandepension, så länge de är bosatta i , garanteras samma grundläggande försörjning oavsett när barnpensionen har beviljats. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att reglerna om efterlevande- stöd till barn skall tillämpas även beträffande barn som beviljas barnpen- sion på grund av dödsfall före . Enligt övergångsbestämmelserna till nuvarande regler om barnpension kan folkpension i form av änkepension som betalas ut med barnpension påverka ett barns rätt till den garanterade nivån om av prisbasbeloppet som annars gäller inom barnpensioneringen. Av skäl som närmare utvecklats i avsnitt 8.4.2 har regeringen föreslagit att grund- skyddet inom änkepensioneringen inte skall påverka barnets rätt till den minimiförsörjning i form av efterlevandestöd som enligt regeringens för- slag skall garanteras barnet. Detsamma bör gälla beträffande barnpensio- ner som har beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdan- det av våra förslag. Detta kommer alltså att innebära en förbättring för de barn som , på grund av den nu beskrivna regeln, har varit berät- tigade till en lägre barnpension än av prisbasbeloppet. I avsnitt 8.4 har regeringen gjort den bedömningen att den gällande bestämmelsen om viss skattebefrielse av barnpension bör gälla även fortsättningsvis. Vi gör även den bedömningen att det samma skall gälla för sådan barnpension och efterlevandestöd till barn som har be- viljats på grund av dödsfall före . Regeringen avser att även i detta hänseendet senare återkomma med förslag till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Internationella konsekvenser En särskild fråga är vilka effekter en tillämpning av reglerna om efter- levandestöd till barn kommer att få för förmåner till barn som vid ikraft- trädandet betalas ut till barn som är bosatta utomlands. Efterlevandestöd till barn bör inte, av skäl som vi närmare utvecklat i avsnitt 8.5, att be- talas ut utomlands utan skall enbart utges vid bosättning i . När det gäller barn, som är bosatta i ett land utanför EU/EES-området och i förhållande till vilket inte har några konventionsåtaganden, utbetalas endast folkpensionen i 30-delar. Ett barn, som inte har rätt till någon inkomstrelaterad barnpension alls, och som i skulle ha uppburit endast barnpension i form av folkpension av prisbas- beloppet (på grund av garantiregeln), har i ett sådant fall inte annat än undantagsvis rätt till någon barnpension från vid bosättning utomlands. Ett sådant fall är om barnet med tillämpning av den s.k. dispensregeln i 5 kap. 16 § AFL är berättigat till folkpension även vid bosättning utomlands. En motsvarande bestämmelse har förts in i SofL. Eftersom bl.a. utbe- talningsreglerna i nämnda lag, enligt vad vi avser att i en senare proposi- tion föreslå, kommer att vara tillämpliga även beträffande efterlevande- stöd till barn, kan således även denna förmån utges utom , om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att dra in förmånen. Med beak- tande av efterlevandestödets karaktär och dess syfte att ge barn i ett minimiskydd bör emellertid nämnda bestämmelse tillämpas ytterst restriktivt. Det av regeringen föreslagna 25-procentstillägget kommer att exporte- ras i relevanta 30-delar på samma sätt som tilläggspension enligt nu- varande regler, dvs. oavsett var i världen som barnet är bosatt. På mot- svarande sätt som kommer också ett 40-delsberäknat tillägg i viss utsträckning exporteras (se avsnitt 8.5). Ett införande av reglerna om efterlevandestöd till barn även för dem som uppbär barnpension på grund av dödsfall före ikraftträdandet kan således i vissa fall komma att få konsekvenser i form av sänkta pensioner för barn som är bosatta utomlands. Å andra sidan är det enligt rege- ringens uppfattning inte lämpligt att skapa övergångsregler som gäller enbart för de situationer där barnpension betalas ut utanför . I detta sammanhang skall noteras att förmånen folkpension genom vårt förslag avskaffas och istället införs en ny grundskyddsförmån för efter- levande barn. Denna nya förmån bör enligt regeringens förslag för fram- tiden endast kunna utges till barn bosatta i . Det torde även när det gäller barn som är bosatta utomlands vara rimligt att dessa behandlas lika oavsett om barnpension har beviljats på grund av dödsfall före eller efter ikraftträdandet av det anpassade regelsystemet. Sammantaget anser regeringen att de internationella konsekvenser som kan uppstå när reglerna för efterlevandestöd till barn ges direkt tillämp- lighet för samtliga barnpensioner inte är sådana att de bör föranleda sär- skilda övergångsregler för utomlands bosatta barn. 9 Omställningspension och garantipension 9.1 Inledning Regeringen föreslår i detta avsnitt att såväl inledande som förlängd om- ställningspension även fortsättningsvis skall kunna beviljas vuxna efter- levande. Syftet med förmånen bör alltjämt vara att ge kompensation för de direkta följderna av ett dödsfall enligt vad som rent allmänt sett kan sägas gälla för personer i olika familjesituationer. Liksom bör därför omställningspension utges under en kortare övergångsperiod närmast efter dödsfallet och till efterlevande förälder med barn även . Omställningspensionens huvudsakliga uppgift är, enligt regeringens uppfattning, att den efterlevande inte skall vidkännas en alltför stor standardsänkning under en viss omställningstid efter makens död. Omställningspensionen bör därför vara en inkomstgrundad förmån. För att inte omställningspensionen skall bli alltför låg i de fall där den avlidne bidragit till familjens försörjning på annat sätt än genom för- värvsinkomster eller haft endast låga sådana bör det, på samma sätt som enligt nuvarande system, finnas ett grundskydd inom efterlevandepen- sioneringen. Detta grundskydd utgörs av folkpension i form av dels huvudförmån, dels pensionstillskott. Detta grundskydd är utformat så att det, i vart fall tillsammans med reglerna för bostadstillägg till pensionärer och det särskilda grundavdraget inom beskattningen, skall vara möjligt att försörja sig på det. Regeringen anser att ett grundskydd inom efter- levandepensioneringen fortsättningsvis inte skall ha till syfte att utgöra en grundläggande försörjning utan endast skall syfta till att ge en kompletterande inkomst för den efterlevande. I detta avsnitt behandlas den pensionsberättigade personkretsen samt även frågan om i vad mån de villkor som uppställs för rätt till om- ställningspension skall föras över till ett anpassat system för efterlevan- depension. Därutöver lämnas förslag till under vilken tidsperiod som om- ställningspension och förlängd omställningspension bör betalas ut samt hur pensionen skall beräknas. 9.2 Rätten till omställningspension 9.2.1 Omställningspension Regeringens förslag: Omställningspension skall utges till efterlevan- de make som inte uppnått och som stadigvarande sam- manbodde med sin make vid dödsfallet. Med make skall likställas den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbor med en icke gift kvinna eller man vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft eller då väntar barn med denne. Omställningspension skall utges av räknat från tidpunkten för dödsfallet. Rätt till sådan omställningspension skall tillkomma efterlevande som vid dödsfallet stadigvarande bodde tillsammans med barn , som stod under vårdnad av makar- na eller endera av dem, eller som oavbrutet hade sammanbott med maken av fram till tidpunkten för dödsfallet. Regeringens bedömning: Omställningspensionen bör utges av . Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och bedömning. Dock föreslog utredningen att inledande omställ- ningspension skulle utges av . Remissinstanserna: I stort sett alla remissinstanser har instämt i ut- redningens uppfattning att omställningspensionen inte skall ses som den efterlevandes enda inkomst, utan att den skall utgöra en kompletterande inkomst som skall betalas ut för närmast efter dödsfallet. De flesta remissinstanser ställer sig också positiva till att utbetalningstiden för in- ledande omställningspension höjs från dödsfallet och att den skall betalas ut även till efterlevande med barn . menar att inledande omställningspension skall kunna utges även till en efterlevande som uppbär ålderspension. () anser att den övre åldersgränsen inte bör bibehållas. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Efterlevandepension i form av omställningspension utges till efterlevande make, som inte uppnått och som stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes död, om den efterlevande antingen vid dödsfallet stadigvarande bodde tillsammans med barn , som stod under vårdnad av makarna eller endera av dem eller också oavbrutet hade sam- manbott med maken av fram till tidpunkten för dödsfallet. Med efterlevande make likställs i fråga om rätt till omställ- ningspension den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med denne. För denna grupp gäller i övrigt samma krav för rätt till omställningspension som för gifta, dvs. vårdnad om barn eller stadigvarande sammanboende.