prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det är av stor vikt att ta vara på den vuxnes icke formella kompetens och att en analys av den enskildes kunskaper, förutsättningar och utbildningsbehov skall ligga till grund för såväl validering som utbildningens utformning. Regeringen avser därför att initiera pilotprojekt med validering av invandrares yrkeskunskaper i ett antal län samt att utvidga verksamheten till en bredare försöksverksamhet som skall omfatta alla vuxnas yrkeserfarenheter och kunskaper. Svenska för invandrare (sfi) Utvecklingen av undervisningen i svenska för invandrare är ett område som regeringen avser att prioritera. Regeringen har för avsikt att låta utreda frågan om sfi organisatoriskt bör föras in i vuxenutbildning samt analysera konsekvenserna av detta och hur samarbetet med aktörer utanför det kommunala utbildningssystemet kan stärkas. Eftergymnasial yrkesutbildning Den eftergymnasiala yrkesutbildningen är en växande och utifrån arbetslivets utgångspunkt alltmer betydelsefull del av utbildningssystemet. Dessa utbildningar uppvisar emellertid en mycket splittrad bild med många olika utbildningar som byggts upp med olika regelverk och styrning. För att få en bättre anpassning av utbildningsutbudet och behovet av kompetens behövs en gemensam plattform för utbildningsanordnare och arbetslivet. Inom har en projektrgrupp tillsatts med uppgift att visa på olika alternativ avseende organisation och dimensionering av ett framtida eftergymnasialt yrkesutbildningssystem som beskrivits i Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning Samverkan, ansvar och utveckling (skr. 1998/99:121). Projektgruppen avser avrapportera . Utgångspunkten för den framtida eftergymnasiala yrkesutbildningen bör vara den starka arbetslivsanknytning och flexibilitet som kännetecknar försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. Regeringen avser, att utifrån det arbete som genomförs i projektgruppen och det slutbetänkande som lämnas av , återkomma i frågan till , med ett samlat förslag om hur den eftergymnasiala yrkesutbildningen skall dimensioneras och organiseras . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning skall övergå i reguljär verksamhet . Grundläggande vuxenutbildning Som en följd av satsning på kortutbildade har i vissa kommuner andelen studerande på grundläggande nivå ökat kraftigt. Regeringen har tilldelat kommuner där ökningen överstigit särskilda medel även för grundläggande vuxenutbildning. I riket som helhet har andelen studerande på grundläggande vuxenutbildning trots detta inte ökat. Regeringen anser, att det finns skäl att även under den resterande kunskapslyftsperioden fördela 5 000 platser till kommuner, där ökningen inom grundläggande vuxenutbildning är mycket stor på grund av att en stor andel saknar utbildning motsvarande grundskola. Kommunerna har skyldighet att aktivt verka för att nå dem som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och för att motivera dem att delta i utbildning. Regeringen ser det som angeläget att kommunerna prioriterar vuxna som saknar den grundläggande kompetensen inom ramen för det generella statsbidraget till kommunerna. Ett viktigt led i kunskapslyftssatsningen är att tillgodose de studerande utifrån individuella behov. För många vuxna kan det innebära att börja på grundläggande nivå eller att förena studier på grundläggande och gymnasial nivå. Regeringen ser det som angeläget att i kontakterna med kommunerna tydliggör det ansvaret. Deltagare i behov av särskilt stöd Människor med funktionshinder är till större del arbetslösa och andelen med låg utbildning är högre jämfört med den övriga befolkningen. Om hinder för deras utbildning kan överbryggas kan det medföra ökade möjligheter för dem att komma ut på arbetsmarknaden. Vuxenutbildning kan också vara en del av en rehabilitering och en väg ut ur isolering och förtidspensionering. Regeringen har mot denna bakgrund gett i uppdrag att utreda situationen för studerande med funktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. Ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde skall också kartläggas och analyseras. Uppdraget skall redovisas slutligt . Kommittén har i sitt delbetänkande Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39) bl.a. visat på behoven av läromedel och specialpedagogiskt stöd. i skolan () har analyserat behovet av utbildning och kompetens för teckenspråkslärare samt behoven av tolkar inom teckenspråksområdet. Regeringen anser att förutsättningarna för studerande med funktionshinder och deltagare med behov av särskilt stöd måste stärkas och avser att återkomma med förslag på åtgärder efter det att lämnat sitt slutbetänkande våren . Distansutbildning Distansutbildning är ett viktigt led i förnyelsen av utbildningssystemen, inte minst inom vuxenutbildningen. Förutsättningarna att nå nya grupper ökar med hjälp av distansutbildning. Distansutbildning ökar också förutsättningarna för ett flexibelt lärande. Regeringen anser det viktigt att SSV-skolorna, med den erfarenhet de har av distansutbildning fortsätter det utvecklingsarbete, som påbörjats i syfte att stimulera kommunerna, folkbildningen och andra utbildningsanordnare att använda distansutbildning bl.a. för att uppnå större flexibilitet vad gäller tid och rum. En särskild arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att leda projektverksamhet . Målsättningen är förutom att utveckla distansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning, även att utveckla funktioner vid SSV-skolorna till stöd för flexibel utbildning genomförd av kommunala vuxenutbildningsanordnare. Arbetsgruppen skall föreslå projekt för vilka regeringen beslutar om tilldelning av medel. Regeringen anser att ett samarbete mellan de båda SSV-skolorna är viktigt för att öka samutnyttjandet i verksamheten. 7.5 Övriga frågor 7.5.1 Interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar I syfte att ändra reglerna om interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnads- utbildningar inom vuxenutbildning (komvux) föreslår regeringen en ändring i skol- lagens bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med- dela föreskrifter på området. Ärendet och dess beredning En arbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria om interkommunal ersättning för riksrekryte- rande påbyggnadsutbildningar inom komvux (pm , dnr U1999/1925/V). I promemorian föreslås att skyldigheten att betala interkommunal ersättning enligt 2 kap. 17 § förordningen (1992:403) om kom- munal vuxenutbildning skall ändras så att en kommun eller ett landsting som har tagit in en elev som är hemmahörande i en annan kommun till en påbyggnadsutbildning skall ha rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbild- ning från den kommun som var elevens hem- kommun för beslutet om intagningen till utbildningen. För att förslaget skall kunna genomföras krävs det enligt promemorian att bemyndigandet i 11 kap. 24 § skollagen (1985:1100) skall ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för inte bara hemkommuner utan också andra kommuner att betala ersättning för påbyggnadsutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. Promemorian har remissbehandlats. Gällande bestämmelser Bemyndigande Enligt 11 kap. 24 § skollagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- dela föreskrifter om skyldighet för hemkommu- nen att betala ersättning för gymnasial vuxen- utbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. Av 11 kap. 2 § tredje stycket följer att bestämmelsen gäller också påbyggnadsutbildning. Skyldigheten för hemkommuner att betala interkommunal ersättning motsvaras av en skyl- dighet att ta emot behöriga sökande från andra kommuner. Skyldigheten att ta emot behöriga sökande gäller enligt 11 kap. 20 § skollagen om hemkommunen har åtagit sig att svara för kost- naderna för elevens utbildning eller om det är fråga om en sådan utbildning eller utbildningsplats för vilken en kommun eller ett landsting har rätt till ersättning enligt föreskrifter som utfärdats med stöd av 11 kap. 24 §. Hemkommun För den som är bosatt i landet avses i skollagen med hemkommun den kommun i vilken perso- nen är folkbokförd. Är personen inte folkbok- förd i landet eller är kvarskriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) avses med hemkommun den kommun i vilken perso- nen vistas stadigvarande eller, om personen sak- nar stadigvarande vistelseort, den kommun i vil- ken personen för tillfället uppehåller sig (1 kap. 15 § första stycket skollagen). Enligt folkbokföringslagen skall en person vara folkbokförd där han eller hon anses vara bosatt, och bosatt anses en person som huvudregel vara där han eller hon tillbringar sin s.k. dygnsvila eller kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila (6 och 7 §§). För elever finns det vissa särskilda regler i folkbokföringslagen om var de skall anses vara bosatta. Normalt har emellertid de elever som genomgår en påbyggnadsutbildning fyllt . Tvingande regler om interkommunal ersättning Regeringen har meddelat föreskrifter om inter- ersättning för påbyggnadsutbildning i förordningen (1992:403) om vuxen- utbildning. I 2 kap. 17 § föreskrivs att en kom- mun som har tagit in en elev som är hemma- hörande i en annan kommun till en påbyggnadsutbildning har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun enligt bestämmelserna i 18 och 19 §§. Detsamma gäller för ett landsting som har tagit in en elev till en sådan utbildning. Det är med andra ord i regel den kommun där eleven är folkbokförd som är ersättningsskyldig för elevens utbildning. Rätt till interkommunal ersättning föreligger enligt 2 kap. 18 § om eleven har tagits in på en teknikerutbildning som anordnas enligt Statens skolverks föreskrifter om Teknikerutbildning inom vuxenutbildning (SKOLFS 1996:6). Rätt till ersättning föreligger också enligt 2 kap. 19 § för de utbildningar och det antal års- studieplatser som efter ansökan beslutar om. Regeringen beslutar särskilt om det sammanlagda antalet årsstudieplatser. Regeringens förslag: Bemyndigandet i 11 kap. 24 § skollagen skall ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. Ändringen skall träda i kraft . Arbetsgruppens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig har samtliga, utom en, tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Ingen av remissinstanserna har framfört några synpunkter på utformningen av förslaget till ändring av bemyndigandet i skollagen. Enligt bör emellertid bemyndigandet inte användas i andra sammanhang än nu aktuella. Många av remissinstanserna välkomnar för- slaget och menar att interkommunala intäkter är en förutsättning för anordnande av påbygg- nadsutbildningar. En av remissinstanserna, för och statlig vuxen- utbildning, Rvux, menar dock att förslaget bara innebär en viss förbättring av nuvarande system och att förslaget endast har en marginell effekt på grund av bl.a. att det nuvarande antalet riks- rekryterande platser, 8 519, är otillräckligt. kommun anser att de nya reglerna bör omfatta även icke riksrekryterande påyggnads- utbildningar och övrig utbildning inom komvux. instämmer inte i förslaget och föreslår att översynen och ändringen av ersätt- ningsreglerna skjuts upp , då kvalifice- rad yrkesutbildning föreslås övergå i reguljär verksamhet. Skälen för regeringens förslag: En kommun eller ett landsting har inte någon generell skyldighet att ta emot en behörig sökande från en annan kommun till en påbyggnadsutbildning. I det följande avses med kommun som anordnar påbyggnadsutbildning även landsting som anordnar sådan utbildning. En skyldighet att ta emot behöriga sökanden föreligger dock enligt vad som har anförts om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning eller om det är fråga om en sådan ut- bildning för vilken en kommun har rätt till interkommunal ersättning enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av 11 kap. 24 § skol- lagen. Ett flertal kommuner är emellertid inte villiga att åta sig att betala kostnaderna för att en elev skall få gå i en annan kommuns påbyggnads- utbildning, och den anordnande kommunen är normalt inte beredd att ta på sig en sådan kost- nad. En skyldighet att åta sig att svara för en elevs utbildning föreligger endast, om en sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annan kommuns påbyggnadsutbildning (11 kap. 21 § andra stycket skollagen). Detta medför att vuxna inte har tillgång till annan utbildning än den som anordnas i hemkommunen. Elevunderlaget för många påbyggnadsutbild- ningar är för litet för att de skall kunna anordnas i varje kommun. Många angelägna men smala utbildningar kan därmed inte komma till stånd eller endast anordnas på ett fåtal orter. Utbild- ningsanordnaren kan sällan få tillräckligt stora grupper och därmed en rimlig kostnad per kurs- plats med deltagare huvudsakligen från den egna kommunen. Det krävs i stället en regional eller nationell rekrytering. Om detta inte fungerar, innebär det att utbudet av påbyggnadsutbild- ningar utarmas. Regelsystemet för de riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna innebär, som framgått ovan, att ersättningsskyldigheten åvilar elevens hemkommun. En stor del av eleverna är vid tid- punkten för beslut om intagning bosatta i en an- nan kommun än den kommun som anordnar utbildningen. Om en sådan elev därefter flyttar och bosätter sig i anordnarkommunen upphör i regel den ursprungliga hemkommunens ersätt- ningsskyldighet, eftersom denna kommun är att betrakta som hemkommun. Givetvis får en sådan ordning betydelse för kommuners benägenhet att anordna påbyggnadsutbildning. Det är inte realistiskt att tro att de kommuner som anordnar påbyggnadsutbildning är beredda att ta på sig kostnaderna för elever från andra kommuner (jfr prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 35 och prop. 1995/96:145 s. 18). Syftet med införandet av tvingande regler om interkommunal ersätt- ning var ju just att främja anordnandet av utbild- ningar av riksintresse. Mot den nu angivna bakgrunden bör regel- systemet ändras på ett sätt som innebär att en kommun som har tagit in en sökande från en an- nan kommun som elev på en påbyggnadsutbild- ning har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från den kommun som var elevens hemkommun för beslutet om intagningen till utbildningen. Eftersom bemyndigandet i 11 kap. 24 § skol- lagen inte medger att någon annan kommun än hemkommunen dvs. i regel den kommun där eleven är folkbokförd åläggs ersättnings- skyldighet, bör bestämmelsen ändras. Regeringen föreslår att bemyndigandet utfor- mas så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för inte bara hemkommuner utan även andra kommuner att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun som anordnar utbildningen. Av 11 kap. 2 § tredje stycket följer att bestämmelsen gäller också påbyggnadsutbildning. De nya reglerna bör träda i kraft . De äldre bestämmelserna om ersättnings- skyldighet bör dock gälla för utbildningar som har påbörjats före ikraftträdandet. 7.5.2 Svenska Efter förslag i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.1995/96:206) har anvisat på tilläggsbudget för avveckling av Svenska (bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15). Avvecklingen av språkreseverksamheten är i det närmaste genomförd och beräknas slutföras . beslöt styrelsen att likvidera företaget. Av anvisade har 9,9 miljoner förbrukats. Återstående medel kommer inte att tas i anspråk. 7.6 Revisionens iakttagelser () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har ingen myndighet erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen för . Dock har RRV lämnat revisionsrapport beträffande några myndigheter. Regeringens bedömning avseende Sameskolstyrelsen och Svenska EU- Programkontoret för utbildning och kompetensutveckling framgår under respektive anslag. 7.7 Anslag A1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 285 000 2000 Förslag 301 568 2001 Beräknat 306 517 1 2002 Beräknat 311 750 1 1 Motsvarar 301 568 tkr prisnivå. är statlig sektorsföreträdare för det offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen (barnomsorgen). Målet för är att genom uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete, särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer förverkligas för förskola, skola och vuxenutbildning, som och regeringen har fastställt. har fått kraftigt vidgat ansvarsområde genom att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförts verket samt genom ansvaret för . Dessa verksamheters andel av totala kostnader, räknat på alla programmen, har ökat från . har vidare fått ett ökat ansvar att säkra kvalitet och likvärdighet i undervisningen genom särskilda uppdrag från regeringen att genomföra kvalitetsgranskningar inom specifika områden. En särskild kvalitetsgranskningsnämnd har inrättats vid fr.o.m. . Med anledning av ökade åtaganden har under använt mer än som tilldelats för nämnda budgetår. Dessa medel har tagits från det anslagssparande som disponerat från tidigare budgetår. En större del av kvarvarande anslagssparande, som fanns vid utgången av 1998, beräknar använda för de ökade åtaganden och de uppdrag regeringen redovisar i regleringsbrevet . Resterande överskott vid utgången av 1999 beräknas att användas och vara förbrukat vid utgången av . anför att detta anslag behöver tillföras som en engångsanvisning för för intensifierat utvecklingsarbete avseende produktion och distribution av prov. bedömer också att verket behöver tillföras ytterligare resurser för införande av projektarbete i gymnasieskolan, arbetsuppgifter rörande kompletterande fristående skolor samt deltagande i större internationella undersökningar. revisorer har på eget initiativ granskat och skolans utveckling, vilket redovisas i rapporten och skolans utveckling (Förslag till 1998/99:RR8). Regeringens överväganden Resultatinformation organisation består av en central del i och en regional del, fältorganisationen (avdelningen för analys och stöd till kommuner och skolor). hade 265 fast anställda , varav 105 arbetar inom fältorganisationen. På grund av den ökande mängd uppgifter som verket fått, har antalet fast anställda ökat från tidigare års 236 fast anställda. har ett stort antal experter anlitats under kortare eller på projektbasis. Ca 30 utbildningsinspektörer har arbetat med de särskilda kvalitetsgranskningarna. har prioriterat arbetet för att skolorna skall nå måluppfyllelse genom - kunskapsuppbyggnad om styrsystemet och om måluppfyllelse och kvalitet i verksamheterna - att likvärdigheten skall diskuteras på alla nivåer - att driva på utvecklingen av kommunernas styrning och egenkontroll och kommunernas arbete med uppföljning och utvärdering - att befästa reformgenomförandet. Arbetet inom har bedrivits med målsättningen att utveckla användbara kvalitetsindikatorer och att stödja kommuner och skolor i den lokala uppföljningen och utvärderingen av skolan. redovisar sin verksamhet 1998 under olika verksamhetsprogram. Uppföljningsprogrammet kännetecknas av långsiktighet och av förvaltning och vidareutveckling av stora grundläggande informationssystem, som skall ge faktaunderlag för diskussionen inom ansvarsområdet. utvecklar sina uppföljningssystem kontinuerligt. Särskilt angeläget har det varit att införliva de nya verksamheterna förskoleverksamhet, förskoleklass, skolbarnsomsorg och i den nationella uppföljningen. Målet för utvärderingsprogrammet är att främja barnomsorgens, skolans och vuxenutbildningens utveckling mot de nationella målen genom att förse staten och huvudmännen med kunskap om verksamheternas kvalitet och utveckling. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt variationer och olikheter i utbildningsresultat, skolans styrning, den pågående reformeringen av , integration av skola och barnomsorg samt . Insatserna har prioriterats mot . Målet för tillsyn är att främja utvecklingen av barnsomsorgen och skolväsendet mot de nationella målen genom en kontroll av att statliga bestämmelser efterlevs. Tillsynen har särskilt fokuserat kommunernas styrning och egenkontroll, elever i behov av särskilt stöd samt kränkande behandling. Andelen av totala resurser som har använts för tillsyn är . har strävat efter att öka sin egeninitierade tillsyn över det offentliga skolväsendet för att kunna fullgöra uppdraget att granska alla kommuner räknat . har genomfört nationella kvalitetsgranskningar enligt särskilt uppdrag från regeringen. Resultatet av kvalitetsgranskningarna har redovisats i en rapport till regeringen . redovisar positiva erfarenheter av det första årets arbete med nationella kvalitetsgranskningar. Kommunerna har påbörjat arbetet med kvalitetsredovisningar (SFS 1997:702) men kommit olika långt. Utvecklingsprogrammet är det program som ökat mest i kostnader räknat. Utveckling av skolans mål- och styrdokument samt stöd till skolutveckling står för den största ökningen inom programmet. Resursåtgången har ökat framför allt för barnomsorgen. redovisar sitt arbete med att se över samtliga nationellt fastställda kursplaner. Det omfattande förändringsskede som barnomsorg och skolväsende befinner sig i återspeglas i ett stort antal ansökningar från nämnda verksamheter om stöd till kompetensutveckling och andra särskilda skolutvecklingsprojekt. En tydlig koppling mellan kompetensutveckling och mer långsiktig skolutveckling noteras. Målet för forskningsprogrammet har varit att fördela medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet, stödja etablering av nätverk av forskare samt stödja publicering och främja utnyttjande av forskningsresultat. har reviderat sitt forskningsprogram och i en särskild forskningsplan redovisat sin planerade framtida forskningsverksamhet. Verket kommer i fortsättningen att lägga större vikt vid forskningsstrategiska områden, där forskning saknas eller är ringa, samt vid forskningsanvändning och spridning av forskning. har också genomfört en större omorganisation för att bättre svara mot de krav som nya uppdrag och det vidgade an- svarsområdet ställer. Resultatbedömning ger i årsredovisningen en utförlig redovisning av sitt arbete under de olika programmen. har i allt väsentligt redovisat uppdrag och återrapporteringar enligt regleringsbrevet. redovisar mer resultatinformation och behov av åtgärder än tidigare, vilket regeringen efterfrågat och bedömer positivt. Regeringen har under begärt ökning av tillsynen, vilket däremot inte infriats. Enligt regleringsbrevet har i uppdrag att utveckla indikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen inom såväl barnomsorg som det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna. Verket skulle i årsredovisningen redovisa vilka indikatorer som utvecklats. hann inte färdigställa detta arbete. Redovisningen har i stället skett . Slutsatser har genom regeringens skrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) fått en förändrad och tyngre roll som sektorsföreträdare för skolområdet. Förslag och målsättningar som presenterades i utvecklingsplanen har förts vidare genom bl.a. de första genomförda nationella kvalitetsgranskningarna samt i de propositioner som därefter presenterats såsom propositionen om Läroplan för förskola (prop. 1997/98:93), propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169), propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105), och propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110).