prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Statsskuldsräntor Räntor på statsskulden ingår under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas av flera faktorer. Viktigast är storleken på statsskulden samt ränte- och valutakursutvecklingen. Statsskuldsräntorna påverkas även av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. uppgick statsskuldsräntorna till eller av BNP. 2003 beräknas statsskuldsräntorna minska med för att 2003 uppgå till eller av BNP. De kraftigt minskade ränteutgifterna förklaras främst av den amortering på statsskulden som sker till följd av överföringar från AP-fonden till staten i samband med ålderspensionsreformen samt försäljningar av statligt aktieinnehav. En ytterligare förklaring till de kraftigt minskade ränteutgifterna är att lån med höga kupongräntor successivt förfaller och refinansieras med lägre kupongräntor. I diagram 4.3 redovisas stats- skuldsräntorna som andel av BNP för åren 1980 2003. Diagram 4.3 Statsskuldsräntor som andel av BNP 1980 2003 Procent av BNP Statsskuldsräntornas andel av statsbudgetens totala utgifter uppgick . Som framgår av diagram 4.4 beräknas statsskuldräntornas andel av de totala utgifterna minska 2003 för att 2003 uppgå till av statsbudgetens utgifter. Diagram 4.4 Statsskuldsräntor som andel av stats- budgetens utgifter 2003 Procent av statsbudgetens utgifter I statsbudgeten redovisas statsskuldsräntor kassamässigt. De kassamässiga statsskuldsräntor- na redovisas i tabell 4.14. Tabell 4.14 Kassamässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Räntor på lån i svenska kronor 68,5 63 47 45 43 Räntor på lån i utländsk valuta 22,0 21 20 19 18 Räntor på in- och utlåning -2,4 -3 -4 -4 -5 Över-/underkurser vid emission -2,4 2 0 -2 -3 Summa räntor 85,7 82 62 57 53 Valutaförluster/ -vinster -6,3 0 6 5 4 Kursförluster/ -vinster 10,2 11 1 3 1 Övrigt 0,2 0 0 0 0 Summa ränte- utgifter 89,8 93 69 66 58 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 4.15 redovisas de kostnadsmässiga stats- skuldsräntorna. Kostnadsmässig redovisning innebär att ränteutgifterna periodiseras över lånens löptid. De kostnadsmässiga statsskuldsräntorna är mindre beroende av upplåningstekniken och kan lättare förklaras av den underliggande lånebehovs- och ränteutvecklingen. De kostnadsmässiga stats skuldsräntorna påverkar beräkningen av statens finansiella sparande. Enligt den periodiserade redovisningen kommer räntekostnaderna att minska från till . I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen minskar de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna med 3 respektive . beräknas de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna uppgå till ungefär samma nivå som angavs i budgetpropositionen . De lägre kostnadsmässiga statsskuldsräntorna 2000 och 2001 förklaras huvudsakligen av en redovisningsmässig förändring till följd av att kupongutbetalningar periodiserats (se justering för övriga räntor i tabell 4.15). Redovisningsförändringen görs för att nå en bättre överensstämmelse med nationalräkenskaperna. Tabell 4.15 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Summa räntor enligt tabell 4.13 85,7 82 62 57 53 Justering för kursdifferenser vid emission 2,1 -3 -1 3 2 Justering för noll- kupongräntor 2,7 1 3 4 5 Justering för övriga räntor -5,9 -7 -2 -2 -3 Summa kostnads- justeringar -1,2 -10 1 6 4 Summa räntekostnader 84,6 73 64 63 58 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Statsbudgetens saldo För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas () nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen ingår på budgetens utgiftssida vid sidan av de utgifter som är grupperade på 27 utgiftsområden. nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen redovisas i tabell 4.16. Den finansiella överföring från AP-fonden till staten som föranleds av det reformerade pensionssystemet särredovisas också i tabellen. Statsbudgetens saldo uppgick till 1999. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till . 2003 beräknas statsbudgetens saldo uppgå till 17, 40 respektive vid oförändrade regler och politik. Till följd av att överskotten i de offentliga finanserna beräknas överstiga den målsatta nivån på av BNP 2003 uppkommer ett utrymme som i kalkylerna överförts till hushållssektorn så att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppnås exakt. Om hela detta utrymme tas i anspråk beräknas statsbudgetens saldo uppgå till -10, 4 respektive - åren 2001 2003. nettoutlåning () nettoutlåning utgörs av förändringen av dess utlåning och inlåning till myndigheter, affärsverk, statliga bolag och vissa fonder. De största delposterna utgörs av föränringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala () upplåning för finansiering av studielån samt insättningsgaranti- avgifter. har medel för premiepension avsatts i RGK. 2003 beräknas de årliga inbetalningarna till . Inbetalningarna inklusive ränta kommer att överföras till () med eftersläpning. Utbetalningen till PPM, som avser premiepensionsmedel för åren 1995 1998, medför att RGK:s nettoutlåning ökar med . utlåning till CSN beräknas uppgå till 2003. Underskottet i det kommunala momssystemet uppgick /2000 till . beräknas ett ytterligare underskott på . Sammantaget beräknas underskottet uppgå till ca under innevarande år. Regeringen föreslår att staten tar över detta underskott som annars skulle fått återbetalas av kommunsektorn via en högre momsavgift. Kassamässig korrigering Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning (SCR) i . Skillnaden uppstår eftersom redovisningen över SCR är kassamässig medan statsbudgeten till viss del redovisas utgiftsmässigt. Prognoser görs inte för denna post. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 648,9 706,3 724,5 809,6 720,6 754,2 784,0 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 569,2 585,7 615,4 624,2 645,0 659,4 668,5 Statsskuldsräntor m.m.2 98,4 113,4 89,9 93,4 69,3 65,7 58,6 exkl. nettoutlåning m.m. och beräkningsteknisk överföring -18,6 7,2 19,3 92,0 6,3 29,0 57,0 nettoutlåning -10,4 -2,8 -17,9 41,5 9,1 8,5 8,8 varav Kommunmomssystemet -0,4 1,5 1,2 1,6 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 10,5 2,6 -3,5 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -12,1 -13,7 -26,1 -22,8 -22,1 -23,1 -23,9 Utbetalning av premiepensionsmedel 53,4 21,0 21,5 22,3 Lönegarantifonden, inkl. ränta -0,7 -0,9 -0,4 CSN, studielån 9,9 10,1 11,0 11,0 11,0 10,6 10,6 Insättningsgaranti -2,1 -2,1 -2,3 -2,3 -0,7 -0,7 -0,8 Övrigt, netto -15,6 -0,3 2,1 0,6 -0,1 0,2 0,6 Kassamässig korrigering -2,0 0,4 -44,84 -45,0 -19,7 -19,1 -3,6 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring till hushållen -6,2 9,7 82 95,5 16,9 39,6 51,8 Beräkningsteknisk överföring till hushållen 27,3 35,9 58,9 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring till hushållen -6,2 9,7 82,0 95,5 -10,4 3,7 -7,1 Skulddispositioner m.m. 14,7 26,4 7,3 -22,4 -113,35 -7,0 -4,0 Statsskuldsförändring 20,9 16,8 -74,7 -117,9 -102,9 -10,7 3,1 Statsskuld efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 1 432,1 1 448,9 1 374,2 1 256,3 1 153,3 1 142,6 1 145,7 Procent av BNP 79,4 76,7 69,7 60,3 52,5 50,1 48,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2 Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4 Varav 45 mdkr överföring från AP-fonden. 5 Varav nedskrivning av statsskulden p.g.a. statsobligationsöverföring från AP-fonden 98 mdkr. Överföring från AP-fonden till statsbudgeten Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet kommer medel att överföras från AP-fonden till RGK. Syftet med överföringarna är att reducera den ökning av statens lånebehov som det nya ålderspensionssystemet annars leder till. har beslutat att skall överföras för vart och ett av åren. har fastställt överföringsbeloppet till . Den sammanlagda överföringen uppgår därmed till . Det slutliga överföringsbeloppet fastställs enligt pensionsöverenskommelsen vid en kontrollstation 2004. Överföringen på antas vara portföljneutral för AP-fonden. Detta innebär, med nuvarande portföljsammansättning, att statsobligationer till marknadsvärdet och bostadsobligationer till marknadsvärdet överförs detta år. Till skillnad från beräkningen i budgetpropositionen får överföringen av statsobligationer inte någon effekt på statsbudgetens saldo. Statsskulden skrivs i stället direkt ned med statsobligationernas nominella värde motsvarande . Av bostadsobligationsöverföringen, , antas 20 miljarder förfalla 2001, och vilket förbättrar statsbudgetens saldo med motsvarande belopp dessa år. beräknas bostadsobligationer till ett värde av ca återstå vilket kommer att förbättra statsbudgetens saldo kommande år. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter I tabell 4.17 redovisas statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter. Vid beräkningen av det justerade budgetsaldot förutsätts det att den del av överskottet i de offentliga finanserna som överstiger det målsatta överskottet (av BNP) överförs till hushållen. Av tabellen framgår att det justerade budgetsaldot uppgick till . En justering av budgetsaldot har då gjorts för engångseffekter i form av inbetalningar av premiepensionsmedel, försäljning av statligt aktieinnehav och för överföringar från AP- fonden till staten på . 2003 visar det justerade budgetsaldot underskott under samtliga år. Det justerade budgetsaldots kraftiga försämring beror främst på avgiftsväxlingen till följd av det reformerade pensionssystemet. Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring till hushållen 82 96 17 40 52 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 82 96 -10 4 -7 Större engångseffekter 72 122 35 34 19 varav försäljning av statligt aktieinnehav1 1 108 15 15 15 Överföring från AP- fonden2 45 45 20 19 4 Premiepensionsmedel, nettoinbetalningar 26 -313 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring till hushållen och justerat för större engångseffekter 10 -27 -45 -30 -26 1 Beloppet inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från Förvaltningsaktiebolaget försäljning av aktieinnehavet i Pharmacia&Upjohn. 2 Överföringen uppgår till marknadsvärdet 155 mdkr, varav statsobligationer 105 mdkr och bostadsobligationer 50 mdkr. Statsskulden skrivs ner 2001 med statsobligationernas nominella värde 98 mdkr medan statsbudgetens saldo förbättras med 19,7, 19,1 och 3,6 mdkr till följd av överföringen av bostadsobligationer. återstår bostadsobligationer till ett värde av 9,9 mdkr. 3 Varav inbetalning 22,8 mdkr och utbetalning 53,4 mdkr. Utbetalningen avser premiepensionsmedel . Engångseffekterna 2003 uppgår sammantaget till . uppstår dessutom en engångseffekt på statsskulden då statsobligationer till ett nominellt värde av skrivs av i samband med den finansiella överföringen från AP-fonden. Engångseffekter förklarar därmed hela minskningen av statsskulden på . Medan engångseffekterna förbättrar statsbudgetens saldo och möjliggör att statsskulden amorteras, påverkar inte engångseffekterna överskotten i de offentliga finanserna och därmed inte heller möjligheterna att uppnå målsatta överskott. Utgiftstaket påverkas inte heller av dessa engångseffekter. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov, dvs. även nettoutlåning och överföringar till eller från AP-fonden. Statens finansiella sparande visar däremot endast den förändring av statens finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Detta innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte alltid leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo men inte statens finansiella sparande är försäljning av statligt aktieinnehav. Försäljning av statligt aktieinnehav förbättrar statsbudgetens saldo medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras genom att en tillgång (aktier) byts mot en annan tillgång (pengar). I tabell 4.18 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. Den stora skillnaden beror på att överföringen från AP-fonden ökar statens finansiella sparande med medan statsbudgetens saldo endast ökar med . En mer permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga utlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med medan statens finansiella sparande inte påverkas. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är kurs- och valutaförluster på statsskulden. Tabell 4.18 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring 82,0 95,5 16,9 39,6 51,8 Effekt av överföring från AP-fonden 0 135,3 -19,1 -3,6 CSN studielån1 7,9 8,4 8,5 8,1 8,2 Försäljning av aktiebolag m.m. -108 -15 -15 -15 Kurs-/valuta förluster på statsskulden 4,1 11,2 6,8 8,1 5,4 Periodiserings- effekter m.m. -17,5 -8,6 5,9 -0,8 -4,1 Finansiellt sparande i staten före beräkningsteknisk överföring 76,5 -1,5 158,4 20,9 42,7 Beräkningsteknisk överföring till hus- hållen 27,3 35,9 58,9 Finansiellt sparande i staten efter beräkningsteknisk överföring 76,5 -1,5 131,1 -15,0 -16,2 1Nettot inkluderar förutom CSN studielån under nettoutlåning (tabell 4.16) även inbetalningar på inkomsttypen 4000 Återbetalning av lån. Av tabell 4.18 framgår att statens finansiella sparande visar ett underskott. Överskottet i de offentliga finanserna kommer i stället att genereras i kommunsektorn och i ålderspensionssystemet vid sidan om statsbudgeten (se tabellerna 4.19 och 4.20). Detta är en följd av att ålderspensionsreformen innebär en omfördelning av det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsskulden Statsskulden uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom av skulden är upplånad i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Statsskulden uppgick vid utgången av 1999 till vilket är lägre än föregående år. Som framgår av tabell 4.16 beräknas statsskulden minska med 2003. Statsskulden beräknas minska med mer än det ackumulerade budgetsaldot. Den främsta förklaringen till detta är att statsobligationer till ett nominellt värde av skrivs av mot statsskulden i samband med att medel förs över från AP- fonden till följd av det reformerande pensionssystemet. En annan viktig förklaring är att kronan antas stärkas mot övriga valutor vilket beräknas minska valutaskulden med 2003. Minskningen av statsskulden till följd av kronförstärkningen redovisas under posten skulddispositioner m.m. i tabell 4.16. I diagram 4.5 redovisas statsskuldens andel av BNP (skuldkvoten) 2003. Stora budgetunderskott innebar att statsskulden ökade till av BNP 1993. 1997 stabiliserades skuldkvoten kring av BNP. Skuldkvoten minskar åren därefter och beräknas uppgå till 2003. Den kraftiga minskningen av skuldkvoten beror till största delen på de engångseffekter som har redovisats ovan samt på BNP-tillväxten. Diagram 4.5 Statsskuldens utveckling 2003 Procent av BNP 4.5 Kommunsektorns finanser Kommuner och landsting är enligt kommunallagen skyldiga att uppnå ekonomisk balans . Om utfallet visar att kostnaderna överstiger intäkterna skall underskottet täckas . Bedömningen av hur kommunsektorns konsumtionsutgifter utvecklas har gjorts mot beaktande av balanskravet. Kalkylerna bygger på oförändrade skattesatser . Kommunsektorns konsumtionsutgifter beräknas öka relativt starkt 1999 och 2000 med tillväxttal mellan och (exklusive den institutionella överföringen av till hushållssektorn). 2003 dämpas konsumtionsutvecklingen till , vilket hänger samman med den svagare utvecklingen av skattebasen. Den institutionella överföringen av till hushållens ideella organisationer minskar kommunsektorns inkomster och utgifter med . Kommunsektorns finansiella sparande 2001 2002 förutses bli ungefär detsamma som det som prognostiserades i budgetpropositionen . Det finansiella sparandet beräknas till och till 13 miljarder . Om det finansiella sparandet justeras för vissa skillnader jämfört med den kommunala redovisningen, bl.a. skatternas periodisering, årets nyintjänade pensionsrätter, investeringar och avskrivningar, erhålls ett justerat sparande som är jämförbart med årets resultat. Det justerade sparandet förbättras kraftigt . För kommunsektorn som helhet torde balanskravet vara i huvudsak uppfyllt . Tabell 4.19 Kommunsektorns finanser 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 451 472 487 500 518 Skatter 316 337 348 356 370 Statsbidrag1 83 84 87 90 92 Skatter och stats- bidrag, % av BNP 20,2 20,22 19,8 19,5 19,5 Övrigt 52 51 53 54 55 Utgifter 454 461 477 497 516 Konsumtion 378 384 399 417 433 Volymförändring3 2,0 1,34 0,7 0,4 0,6 Övrigt 75 77 79 81 83 Finansiellt sparande 3 11 10 2 2 Justerat sparande 3 6 8 5 6 Anm: Kommunsektorn redovisas exkl. kyrkan . 1 Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2 Efter överföringen av kyrkan till hushållssektorn. Inkl. kyrkan uppgår andelen 3 Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 4 Effekten av överföringen av kyrkan från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer uppgår till av konsumtionsutgifterna. Exkl. överföringen blir utvecklingstakten . Källa: , , 4.6 Ålderspensionssystemet Ålderspensionsreformen innebär att AP-fonden har fått en delvis ny roll. Fonden finansierar numera inkomstbaserade ålderspensioner inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansieringen av efterlevande- och förtidspensioner sker över statsbudgeten. Vidare medför reformen att fondens avgiftsinkomster förstärks genom införande av statliga ålderspensionsavgifter på vissa transfereringar m.m., som betalas över statsbudgeten. Avgiftsuttaget är fr.o.m. för ålderspensionsavgiften och för den allmänna pensionsavgiften. Vid sidan av AP-fonden sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs retroaktiva premiepensionsmedel avseende inkomståren 1995 1998 från RGK till PPM. Därefter överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Ålderspensionsreformen medför en påtaglig belastning för statens finanser. Det är en följd av ändrad fördelning av avgiftsinkomster och pensionsutbetalningar mellan staten och pensionssystemet samt statliga ålderspensionsavgifter. Som kompensation överförs ett belopp om vardera åren från AP- fonden till staten. sker ytterligare en överföring på . Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet påverkar det finansiella sparandet 2001. När infasningen är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP . Det innebär att mer än hela överskottsmålet för de samlade offentliga finanserna ligger i pensionssystemet och används för att bygga upp pensionsfonderna. Överskottet i ålderspensionssystemet fördelas med omkring hälften på AP-fonden och hälften på PPM. Jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen har det finansiella sparandet, till följd av en större överföring av premiepensionsmedel från RGK:s förvaltning till PPM samt högre inkomster av räntor och utdelningar, reviderats upp med ca 2000. Samma faktorer samt högre avgiftsinkomster medför att det finansiella sparandet justeras upp med ca 2002. är sparandet oförändrat jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Tabell 4.20 Ålderspensionssystemet Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 148 235 203 210 220 Avgifter 111 149 155 162 168 Premiepensionsmedel 53 21 22 22 Räntor, utdelningar m.m. 37 32 27 27 30 Utgifter 185 185 300 152 159 Pensioner 135 139 144 150 157 Överföring till staten 45 45 155 Övriga utgifter 5 1 1 1 1 Finansiellt sparande i ålderspensionssystemet -37 49 -97 58 61 Procent av BNP -1,9 2,4 -4,4 2,6 2,6 AP-fonden -37 -4 -121 33 34 53 23 25 27 4.7 Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det är nära över det ursprungligt satta målet om ett överskott på av BNP. beräknas sparandet till av BNP, vilket överstiger målet på av BNP med en marginal på ca . De totala inkomsterna sjunker med 1,5 som andel av BNP jämfört med . Av nedgången beror på att ej längre räknas in i den offentliga sektorn och därmed bortfaller kyrkoskatten. De offentliga utgifterna reduceras i motsvarande grad av skiljande från staten. Sammantaget sjunker utgifterna som andel av BNP med . Därav svarar minskade ränteutgifter för . Vid beslutade och föreslagna regler ökar det finansiella sparandet som andel av BNP till 2001, till 2002 och till 2003. Det förbättrade sparandet beror på en fortsatt nedgång av utgifterna som andel av BNP, bl.a. genom sänkta ränteutgifter för statsskulden. Inkomst- och skattekvoten går ned ytterligare 2001, delvis till följd av att en del av de genomförda skattesänkningarna påverkar inkomsterna först . Den antagna återföringen av den rullande fastighetstaxeringen och återställningen av fastighetsskatten för bostadshyreshus får till större delen genomslag på skatteinkomsterna . Inkomsterna av räntor och utdelningar minskar eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten (se avsnitt 4.4.3), men även till följd av försäljningar av statligt aktieinnehav. Inkomsterna från dessa försäljningar räknas inte in i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga skulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det prognostiserade finansiella sparandet överstiger målet om ett överskott på av BNP med 27, 36, och . I beräkningarna av ränteutgifter och statsskuld har detta finansiella utrymme beräkningstekniskt överförts till hushållssektorn så att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppnås exakt. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld definieras enligt de s.k. Maastrichtkriterierna som det nominella värdet av skulder minskat med den offentliga sektorns innehav av egna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att stats- skulden och den kommunala sektorns skulder på kreditmarknaden minskas med AP-fondens innehav av statliga och kommunala skulder. Den konsoliderade bruttoskulden är lägre än statsskulden och uppgick vid utgången av av BNP. Som andel av BNP har den konsoliderade skulden minskat . minskar den även nominellt och beräknas understiga av BNP .