prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Tyngdpunkten i utbyggnaden skall enligt regeringens bedömning ligga inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. av platserna föreslås därför fördelas till dessa områden. De medel som beräknats för utbyggnaden har grundats på det ersättningsbelopp per student (helårsstudent och helårsprestation) som gäller för bl.a. dessa utbildningsområden. Enligt regeringens bedömning finns det dock skäl för att inte hela utbyggnaden skall ligga inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Viss del av utbyggnaden bör avse medicinsk utbildning och vårdutbildning, humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning samt konstnärlig utbildning. För dessa utbildningsområden tillämpas olika ersättningsbelopp per student såväl högre som lägre än för naturvetenskap och teknik. Regeringens förslag till utbyggnad omfattar därför fler platser än vad som angavs i vårpropositionen. Förslaget, inklusive studiemedelskostnader för de ytterligare platserna, ryms inom ramen för de i vårpropositionen beräknade resurserna. Vid fördelningen av platser på utbildningsområden och högskolor har följande kriterier tillämpats: - tyngdpunkten i utbyggnaden sker inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena - behovet av IT-utbildningar och gränsöverskridande utbildningar beaktas - hänsyn tas till behov av platser för uppbyggnad av de nya högskolorna , och Högskolan på samt vad avser utbyggnaden i - visst utrymme används för nya platser inom humaniora och samhällsvetenskap på högskolor där en satsning på enbart naturvetenskap och teknik är svår att genomföra (avser i samt uppbyggnaden av de nya högskolorna enligt föregående punkt) - för att förhindra en stor minskning av antalet nybörjare inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningsområdena har platser fördelats till , , , , och enligt vad som anges i tabell 5.11 - läkarutbildningen byggs ut enligt förslag av - 30 platser avsätts för de konstnärliga högskolorna i . Härav avser 20 platser (motsvarande ) en satsning på nya samverkansutbildningar för en ny Konsternas högskola i och 10 platser musikutbildning vid Kungl. i - 1 010 platser för vardera året reserveras för senare fördelning. I avsnitt 5.3.4 lämnas motiveringar för förslaget till utbyggnaden av läkarutbildningen. Totalt innebär regeringens förslag en ytterligare utbyggnad med ca 10 550 platser enligt den fördelning på lärosäten och utbildningsområden som framgår av tabell 5.11. Resurser för den föreslagna utbyggnaden av utbildningen har beräknats under respektive anslag för grundläggande högskoleutbildning. Medel för studiestödskostnader för ca 10 550 platser fr.o.m. och ytterligare ca 10 550 platser fr.o.m. har beräknats. På grund av att utbyggnaden sker kommer medelstilldelningen för första året endast att avse , och en halvårseffekt av utbyggnaden inträffar . Fördelningen av medel på olika budgetår framgår av tabell 5.10. Tabell 8.10 Fördelning av medel för utbyggnaden åren 2001 2003 Tusental kronor ÄNDAMÅL 2001 2002 2003 Utbildning 344 450 1 Studiemedel för tidigare beslutad utbyggnad 100 000 300 000 400 000 Studiemedel för ytterligare 555 platser 5 550 16 650 22 200 Summa - förändring 450 000 1 350 000 +900 000 1 800 000 +450 000 Tabell 5.11 Beräknad fördelning av nya permanenta platser ÅR 2000 VART OCH ETT AV ÅREN 2001 OCH 2002 NATURVETEN- SKAP, TEKNIK MEDICIN HUMANIORA, 800 503 230 88 185 900 553 280 88 185 1 200+10 505 210 110 185 700+210 380 180 60 140 700 780 420 110 250 Tekniska högskolan 800 750 750 104 500 200 200 /500 300 300 Högskolan på 300 200 125 /500 200 200 i 800 200 100 Stiftelsen högskolan i 500 250 250 Konstnärliga högskolor i 1 5 5 30 Enskilda utbildningsanordnare m.m. enligt fördelning i tabell 5.9 315 För senare fördelning 2 200 1 010 1 010 Totalt 3 19 580 10 555 7 175 550 1 780 1 050 1) Av de 30 platserna för konstnärlig utbildning i avser 20 platser ett tillskott av platser motsvarande om dessa högskolor samlas i en gemensam Konsternas högskola; 10 platser avser förstärkning av musikutbildningen vid Kungl. 2) Av platserna under Övrigt avser 5 platser media och 5 platser design. 3) tillkommer 420 platser avseende . 4) Avser gränsöverskridande utbildning med musik och andra ämnen. 5) Avser mediautbildning vid 8.3.3 8.3.3 Matematik, naturvetenskap och teknik Dimensionering I högskolan examinerades /98 knappt 3 400 civilingenjörer, vilket är en ökning jämfört med /97. Motsvarande jämförelse för hög- skoleingenjörsexamen visar att /98 examinerades 1 428 högskoleingenjörer, vilket är en ökning jämfört med /97. För treårsperioden 2005 räknar regeringen med att antalet examen i civilingenjörsutbildningar bör kunna uppgå till ca 4 300 . Intresset för utbildningar i naturvetenskap och teknik Regeringen har poängterat betydelsen av naturvetenskap och teknik för samhället och gjort stora satsningar för att stimulera intresset för studier inom dessa områden i både ungdomsskolan och högskolan. Regeringen har bl.a. satsat på tekniskt/natur- vetenskapligt basår, resurscentra i kemi, fysik, teknik och matematik, verksamhetsstöd till teknik- och naturvetenskapscentra och förmånlig studiefinansiering för personer i åldern att läsa teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning. På regeringens uppdrag bedrev och ett projekt för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik , det s.k. NOT- projektet. Projektet har varit framgångsrikt och beslutade regeringen om ett nytt NOT-projekt. I det nya projektet, som också är femårigt och syftar till att öka intresset för naturvetenskap och teknik, kommer ökad uppmärksamhet att ägnas didaktik- och metodfrågor i undervisningen, liksom frågor om kunskapsområdenas särart samt integration. Ett långsiktigt arbete med attitydpåverkan ingår i uppdraget. Förnyelse av ingenjörsutbildningar Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt med syfte att förnya högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Genom att förändra innehåll samt undervisnings- och arbetsformer kan utbildningarna bli mer attraktiva för de grupper som traditionellt sett inte söker sig till dessa. Förnyelsen syftar till att stimulera rekryteringen, framför allt bland kvinnor, och till att höja kvaliteten på utbildningarna. Projektet, som antog namnet NyIng, slutredovisades till regeringen . Projektet har resulterat i analyser och förslag till förnyelse under ett antal områden, så som flexibel ingenjörsutbildning, samverkan med näringslivet, människa teknik samhälle, ingenjörsutbildningen och genus, lärandet i centrum, den sinnliga förståelsen, examination och utvärdering samt rekrytering. Förslagen pekar bl.a. på möjligheten att samordna inledande delar av civilingenjörsutbildning och högskoleingenjörsutbildning, att öka inslaget av problembaserat lärande och kreativa moment, att utveckla och fördjupa inslaget av humanistiska och samhällsvetenskapliga kunskaper samt att utveckla examinationen till att vara en del av lärandeprocessen och inte enbart utgöra en kunskaps-kontroll. Med anledning av att utbildningar i naturvetenskap och teknik är prioriterade i den utbyggnad som genomförs 2000 och i ännu högre grad i den fortsatta utbyggnad som föreslås i denna proposition, anser regeringen att det är en mycket viktig uppgift för högskolorna att öka ansträngningarna med den pedagogiska utvecklingen av ingenjörsutbildningarna. Det arbete som utförts av är ett värdefullt bidrag till detta arbete. kommer att ha en särskild uppföljningskonferens i syfte att sprida kunskap om de erfarenheter som har gjorts. Studenternas förkunskaper i matematik Regeringen gav i uppdrag att, efter samråd med , utreda och analysera om förkunskaperna i matematik förändrats hos studenterna vid högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar, om högskolan förändrat sina krav på studenternas förkunskaper och om de krav som högskolan har på studenterna är ändamålsenliga i förhållande till den utbildning som ges vid högskolan. tillsatte en bedömningsgrupp med anledning av uppdraget. Bedömningsgruppens slutsatser är bl.a. att teknologernas förkunskaper i matematik har försämrats inom vissa områden jämfört . Vidare konstateras att det finns stora variationer i förkunskaperna hos dem som börjar högskolestudier i naturvetenskap och teknik. Åtskilliga studenter har så svaga förkunskaper att det blir svårt för dem att tillgodogöra sig undervisningen i matematik så som den ser ut . Gruppen konstaterar även att huvuddelen av matematikundervisningen inom universitet och högskolor fortfarande bedrivs på ett traditionellt sätt. Slutligen konstaterar bedömningsgruppen att problemen torde vara liknande i jämförbara länder. Bedömningsgruppen lämnar en rad förslag som rör undervisningens anpassning till studenternas förkunskaper och förmåga, lärarna och lärarrollen, samverkan mellan gymnasieskola och högskola, matematikens roll i gymnasieskolan och högskolan samt de gällande urvalsreglerna för tillträde till högskoleutbildning. Regeringen anser att det är viktigt att åtgärder vidtas för att komma till rätta med de problem som utredningen visar på. Inte minst mot bakgrund av den fortsatta utbyggnaden av de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna är det viktigt att matematikundervisningen fungerar väl på alla nivåer så att den dels ger studenterna de kunskaper de behöver för att kunna fullfölja naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, dels förmår attrahera nya grupper av studerande till dessa utbildningar. Regeringen avser att återkomma med förslag på en särskild satsning inom matematikområdet. Kvinnor och män Andelen kvinnor inom de tekniska utbildningarna har ökat markant , särskilt inom civilingenjörsutbildningarna där av de studerande /98 var kvinnor. Även andelen kvinnor inom högskoleingenjörsutbildningarna har ökat och uppgår nu till . Andelen kvinnor varierar dock mellan olika utbildningar. 8.3.4 Vårdutbildningar Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg beslutade regeringen att inrätta en kommission, den s.k. Vårdkommissonen, med uppgift att föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn samt närmare kartlägga framtida utbildningsbehov inom denna sektor. Kommissionen presenterade sitt arbete i rapporten Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44). föreslår att staten skall inleda diskussioner med landstingen i syfte att huvudmannaskapet för samtliga s.k. landstingskommunala utbildningar helt överförs till staten . Som skäl för detta anger kommissionen bl.a. att det samlade statliga huvudmannaskapet utgör en viktig princip för att staten skall kunna göra en helhetsbedömning och ta sitt ansvar för den högre utbildningens inriktning och dimensionering i ett nationellt perspektiv, i relation till landets, arbetsmarknadens och de enskilda studenternas behov. anser även att ett samlat huvudmannaskap för utbildningen skulle underlätta möjligheten att tillgodose kommuners och övriga vårdgivares behov av personal. Vidare anser kommissionen att den avtalskonstruktion som används, där landstingen överlåter åt högskolan att bedriva utbildningen, innebär en oklar ansvarsfördelning mellan stat, landsting och högskola. Kommissionen föreslår även att antalet nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildning skall utökas med 1 000 senast höstterminen . Vad gäller utökning av sjuksköterskeutbildning med nuvarande huvudmannaskap gäller dagens finansieringsprincip, där landstingen finansierar de utökade kostnader som inte täcks av det riktade statsbidraget till landstingen från Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. föreslår vidare att läkarutbildningen skall utökas med 200 nybörjarplatser senast höstterminen . En förutsättning för detta är dock, enligt kommissionen, att staten och de enskilda landstingen kommer överens om statens ersättning för praktik och forskning. Denna ersättning regleras genom två separata avtal. Det ena avtalet, som avser läkarutbildningen och den medicinska forskningen m.m., slöts och godkändes av i samband med behandlingen av propositionen Om forskning (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Det andra avtalet, som avser tandläkarutbildningen och den odontologiska forskningen, slöts och godkändes av regeringen . Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den grundläggande högskoleutbildningen inom den statliga högskolan. Detta har fått till följd att väsentliga delar av avtalen inte går att tillämpa. Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av ovan nämnda avtal. Vid diskussioner med en förhandlingsdelegation utsedd av berörda landsting framkom att landstingen inte var beredda att sluta nya avtal med ovan nämnda ändringar. Regeringen beslutade att säga upp avtalen. Avtalen har en uppsägningstid . Regeringens bedömning: Regeringen delar bedömning av behovet av en utökning av dimensioneringen av utbildning för sjuksköterskor och läkare. Regeringen avser att inleda diskussioner med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för de nuvarande landstingskommunala vårdutbildningarna kan överföras till staten. Skälen för regeringens bedömning: I tabell 5.12 lämnar regeringen ett förslag till fördelning av de platser på läkarutbildningen som föreslås av . I enlighet med nu gällande avtal om ersättning för klinisk utbildning och forskning mellan staten och enskilda landsting har landstingen rätt att först fr.o.m. läkarutbildningens sjätte termin kräva viss ersättning från staten. När det gäller det ökade behovet av läkare grundar sig bedömning på prognoser från främst och . bedömer att rekryteringsbehovet av läkare kommer att kraftigt överstiga tillgången på specialistutbildade läkare. Detta beror främst på ålderstrukturen hos läkarkåren som innebär att antalet pensionsavgångar kommer att öka. Ett annat problem är den regionala fördelningen av läkarna. Många läkare väljer att stanna kvar på universitetsorten eller i dess närhet. Redan nu rapporteras betydande vakanser från främst landstingen i och andra inlandsregioner. Den regionala fördelningen av den grundläggande utbildningen är därför ett viktigt instrument för att underlätta för landstingen att rekrytera läkare till specialistutbildningstjänster över hela landet. Det har också visat sig att ett ökat samarbete mellan universiteten och sjukhusen utanför universitetsorterna underlättar för landstingen att rekrytera läkare till orter utanför universitetsorterna. /98 var antalet nybörjare på läkarutbildningen 850 och antalet examinerade ligger på i genomsnitt 750. I regeringens förslag till utbyggnad har 550 platser vardera året reserverats för utbyggnaden av läkarlinjen, vilket innebär att antalet examinerade bör kunna öka med 200. Fördelningen av platser för utbildning av läkare framgår av tabell 5.12 (se även tabell 5.11). Tabell 8.12 Fördelning av platser för läkarutbildning LÄROSÄTEN EXAMINERADE 19981 NYBÖRJARE 19981 BERÄKNAD ÖKNING AV EXAMINERADE EFTER EXPANSION 2001 OCH 2002 130 123 32 174 151 32 93 123 40 103 143 22 71 88 40 216 224 34 Summa 787 852 200 1) Källa: NU-databas Vid fördelningen har hänsyn tagits till att fick en förstärkning med ytterligare 10 platser samt till att kan utnyttja läns landsting och läns landstings sjukvårdsorganisation för undervisning och forskning. När det gäller det ökade behovet av sjuksköterskor grundar sig bedömning på prognoser från främst och . Beträffande finansieringen av utökad sjuksköterskeutbildning gäller, vid nuvarande huvud-mannaskap, rådande finansieringsmodell enligt vilken landstingen bekostar av en utökning och staten resterande . Se även avsnitt 5.3.1. Vissa examensfrågor inom vård och omsorg Reglering av specialistutbildning för sjuksköterskor tillsatte en parlamentarisk kommitté (, dir. 1994:2) med uppgift att göra en samlad översyn av principerna för legitimation och behörighet inom hälso- och sjukvården samt närliggande områden. Regeringen föreslog i enlighet med kommitténs förslag i propositionen Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109) att endast de sjuksköterskor som genomgått en reglerad vidareutbildning för sjuksköterskor får rätt att i verksamhet inom hälso- och sjukvården använda den titel som motsvaras av specialistsjuksköterskeexamen. tillstyrkte förslaget (bet. 1997/98:SoU22, rskr. 1997/98:53). Regeringen avser att införa ett antal specialistsjuksköterskeexamina i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Antalet reglerade specialistbeteckningar måste vägas mot nödvändigheten av en flexibel sjukvårdsorganisation. Tillgång till vidareutbildning för sjuksköterskor som inte leder till en specialistsjuksköterskeexamen som regleras i examensordningen är naturligtvis fortfarande nödvändigt och avgörande för en framtida god kvalitet inom hälso- och sjukvården liksom omsorgen. Personer som har äldre sjuksköterskeutbildning uppfyller i vissa fall inte de behörighetskrav som lärosätena ställer för tillträde till specialistutbildningar för sjuksköterskor. Regeringen har erfarit att lärosätena har intagit en mer restriktiv hållning vad gäller att bevilja undantag från vissa behörighetskrav för dessa grupper. Av regeringens proposition Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184) framgår att behörighetskraven skall ange vilka förkunskaper som är nödvändiga för att följa aktuell utbildning. Det skall vara möjligt för personer med olika bakgrund att konkurrera på lika villkor om dessa platser. Behörighetskraven bör vara så utformade att de inte i realiteten utgör ett hinder för vissa grupper av sökande. Kvinnor och män och högskolor har i uppdrag att vidta åtgärder för att öka andelen män inom de vård- och farmaciutbildningar där män är underrepresenterade. Återrapporteringen i högskolornas årsredovisningar visar på en ojämn nivå vad gäller vidtagna åtgärder. Särskilt när det gäller åtgärder som syftar till att öka rekryteringen av män till utbildningar inom vård och omsorg där dessa är underrepresenterade är såväl antalet åtgärder som uppnådda resultat inte tillfredsställande. kommer flertalet högskolor att bedriva vårdutbildning. Detta problem bör därför särskilt uppmärksammas av berörda högskolor. 8.3.5 Lärarutbildningar Lärarutbildningskommitténs betänkande och proposition om den framtida lärarutbildningen (U 1997:07, Dir. 1997:54) lämnade sitt förslag till förändringar av lärarutbildningen. Betänkandet Att lära och leda (SOU 1999:69) är fram till föremål för en bred remissbehandling. En proposition avseende den framtida lärarutbildningen kommer att läggas fram . Forskningsanknytning och kompetensutveckling har haft särskilda medel att fördela för forskningsanknytning av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärarutbildare. Medel har fördelats till 16 av landets lärosäten. skall till beskriva de projekt som verket har beviljat medel för samt redovisa effekterna av den kompetensutveckling som då skall ha genomförts. Medel för utveckling av lärarutbildningen kommer för att anvisas under anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utbildning av Waldorflärare lämnade på regeringens uppdrag ett förslag av ramkaraktär till en utbildningsplan för alla lärarkategorier inom . Förslaget överlämnades till (U 1997:07), som har behandlat förslaget (se ovan). På regeringens uppdrag har i tillsammans med Stiftelsen utarbetat en kursplan för en grundskollärarutbildning med Waldorfinriktning. För anvisas Stiftelsen för att kunna genomföra en påbyggnadsutbildning i Waldorfpedagogik. (Se avsnitt B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., anslagsposten 10). Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning Flertalet högskolor med lärarutbildning har etablerat regionala utvecklingscentrum. Av lärosätenas årsrapporter framgår att verksamhet och struktur varierar vid dessa centra. Detta är rimligt mot bakgrund av varje lärosätes allmänna uppgift att samverka med det omgivande samhället och lärarutbildningens uppdrag att regionalt och lokalt möta skolans och lärarfortbildningens behov. Detta kan ske bl.a. genom kompetensutveckling för lärare och de lärare i högskolan som medverkar i lärarutbildningen. Särskilda insatser för att främja läraryrkets utveckling och rekrytering undertecknade skolministern, , , och Skolledarna en "Avsiktsförklaring om åtgärder för att främja läraryrkets utveckling och rekrytering". En arbetsgrupp avlämnade en rapport med en handlingsplan. I handlingsplanen ingår bl.a. ett skolutvecklingsprojekt och ett antal åtgärder för att öka rekryteringen till lärarutbildningen, i synnerhet med inriktning mot matematik och naturvetenskap. Enligt handlingsplanen genomförs en försöksverksamhet för utveckling av samarbetet mellan kommunala arbetsgivare och högskolans lärarutbildning. I denna ingår en särskild rekrytering och utbildning av lärare för undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik. Utbildningen, som regleras av en särskild förordning (1999:234) om särskilda lärarutbildningar har som en förutsättning att den som utbildas skall vara anställd av en kommun. Vidare har särskilda medel avsatts till tre universitet för att fullgöra ett regeringsuppdrag som avser utveckling av forskning och forskningsmöjligheter för lärare. I handlingsplanen ingår vidare att rekrytera officerare i samarbete med Försvarsmakten, personer med utländsk bakgrund samt män till lärarutbildningen. har fått i uppdrag att utveckla sitt internetburna studieinformationssystem så att det utbud av högskolekurser som kan vara av intresse för skolans lärare i vidareutbildningssyfte presenteras på ett lättillgängligt sätt. Andra insatser i lärarutbildningen Kulturinslag i lärarutbildningarna i bedriver ett projekt för pedagogisk förnyelse med utgångspunkt i dramer. kommer att utvidga sitt projekt till att omfatta även andra universitet och högskolor med lärarutbildning. Regeringen har anvisat särskilda medel för projektet. Mänskliga rättigheter kommer att uppmärksamma de mänskliga rättigheterna inom olika samhällssektorer. Svenska unescorådet kommer då bl. a. att vända sig till landets universitet och högskolor för en diskussion om hur området mänskliga rättigheter kan bearbetas och konkretiseras i lärarutbildningen. Inom det av regeringen initierade informationsprojektet pågår ett flertal aktiviteter i samarbete med landets lärarutbildningar. IT-kunskaper bland de nyexaminerade lärarna skall alla nyexaminerade lärare ha kunskap om datorer och andra informationstekniska hjälpmedel och deras användning i undervisningen. För att nå detta kunskapsmål har särskilda medel via ställts till förfogande för högskolor med lärarutbildning. Verket redovisade huvuddelen av sitt uppdrag (se avsnitt 5.5.5). Jämställdhet i har tillsammans med i och i utvecklat idéer om hur rekryteringen av män till lärarutbildningen skulle kunna öka. En försöksverksamhet med rekrytering av arbetslösa män till en förberedande utbildning har genomförts under /99. En utvidgning av försöket sker /2000. Rekrytering av officerare som önskar byta yrke är ytterligare en väg som några högskolor arbetar med för att få fler män till lärarutbildningarna. Skolans behov av lärare och högskolans examensmål för lärarutbildningarna Regeringen ser med oro på rapporter om bristande tillgång på lärare i vissa ämnen och i vissa regioner. För att förhindra befarad brist på lärare inom ämnena matematik, naturvetenskap och teknik samt för att vinna erfarenheter av att rekrytera personer med andra yrkeserfarenheter till lärarutbildningarna har åtgärder med särskilda lärarutbildningsinsatser enligt förordningen (1999:234) om särskilda lärarutbildningar vidtagits. Regeringen ser också mycket allvarligt på att vissa lärosäten inte förväntas nå examensmålen för grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9 och gymnasielärarexamen under innevarande planeringsperiod, dvs. Den genomsnittligt uppnådda examinationen av grundskollärare 4 9 uppgår till mot förväntade .