prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — med högre andelar för program med yrkesämnen. Det framtida rekryteringsbehovet av lärare kommer att vara stort och andelen lärare med pedagogisk utbildning sjunker om inga åtgärder vidtas. Stora insatser görs för kompetensutveckling av lärare. Gymnasieskolan är föremål för en omfattande reformverksamhet. har i uppdrag att se över kursplanerna i de nationella programmen. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att bl.a. ta ställning till det framtida nationella programutbudet. Vuxenutbildning Arbetsmarknadsläget präglas av en kombination av stor otillfredsställd efterfrågan på arbetskraft, särskilt av vissa nyckelkompetenser och hög men minskande arbetslöshet. I en sådan situation får vuxenutbildning i vid mening en särskilt stor betydelse. De successivt stegrade kraven på arbetsmarknaden ställer vuxenutbildningen inför stora utmaningar. Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt reformskede. inleddes och har bland annat inneburit en kraftig ökning av den kommunala vuxenutbildningen . Ökningen är särskilt kraftig för personer . har också inneburit en ökning av andelen yrkeskurser. Verksamheten fördelas på kurser i allmänna ämnen , kurser i yrkesämnen och orienteringskurser . Männen utgjorde en tredjedel av deltagarna . har andelen deltagare med högst tvåårig gymnasieskola ökat successivt till . Detta tyder på att de prioriterade målgrupperna nås i högre utsträckning ju pågår. Regeringen avser att presentera riktlinjer för den framtida vuxenutbildningen. Underlaget för detta arbete är slutbetänkande och ett omfattande uppföljnings- och utvärderingsarbete. Redan nu finns ett brett uppföljnings- och utvärderingsmaterial. Detta material skall både användas som underlag för förslag om vuxenutbildningens framtida utformning och för utveckling av verksamheten under den pågående försöksperioden. Diagram 6.1 Antal elever i vuxenutbildning, ht 1968-1998 elever (Källa: SCB) Vuxenutbildning för utvecklingsstörda Sedan huvudmannaskapet för vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) övergick från landstingen till kommunerna /93 har antalet elever ökat stadigt och uppgick till drygt 4 000. Knappt hälften studerade på grundsärskolenivå, var sjätte på gymnasiesärskolenivå och drygt var tredje studerade i träningsskola. Majoriteten av eleverna var . Svenska för invandrare Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) minskar /95 beroende på minskad flyktinginvandring och uppgick /98 till drygt 35 000. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Av de elever som påbörjade sina studier /96 hade uppnått sfi- nivån /98 medan fortsatte sina studier /99. Kvalificerad yrkesutbildning Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har bedrivits och successivt byggts ut. antogs 5 200 elever. Det finns drygt 200 KY-utbild- ningar fördelade på 14 branschområden. Av sammanlagt 1 200 elever som avslutat sin utbildning t.o.m. hade löfte om anställning ofta på ett företag som medverkat i utbildningen. yrkesutbildning kommer med sitt slutbetänkande innefattande en oberoende utvärdering. Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet och återkommer i frågan till . Högskoleutbildning Den satsning på fler utbildningsplatser i högskolan som inleddes och som ännu fortgår har gett utslag , men är marginell mellan budgetåren 1997 och 1998. I stället har överproduktionen, dvs. det antal platser som ligger över det s.k. takbeloppet för ersättning i grundutbildningen, minskat. Intresset för högre utbildning är fortfarande betydligt större än tillgången på utbildningsplatser. Det förekommer dock flera utbildningsvägar med lågt sökandetryck. förväntas det framtida behovet av högskoleutbildade på arbetsmarknaden öka mer än tillgången trots tidigare beslut om expansion. Detta talar sammantaget för en fortsatt expansion av högskolan. ekonomiska vårproposition har därför regeringen föreslagit att högskolan skall byggas ut ytterligare . Diagram 6.2 Högskolans expansion, prognos år 1999-2002 helårsstudenter motsv. (Källa: och ) Antalet högskolenybörjare minskade både /97 och 1997/98. Denna minskning var särskilt påtaglig bland yngre män, men även bland kvinnorna märktes denna tendens /98. Flera samverkande faktorer bidrar till att förklara minskningen. förlängning av vissa utbildningar och att allt fler studerar i högskolan bidrog till att förbruka re- surstillskotten och därmed kunde inte antalet utbildningsplatser för högskolenybörjare öka. Intresset för högskolestudier är fortfarande mycket stort, men antalet sökande inför höstantagningarna tenderar att minska något, både 1998 och 1999. har arbetsmarknadsläget förbättrats. Antalet kvinnor som sökte och som inte tidigare läst i högskolan minskade från 73 700 till 68 400 . Bland män minskade antalet sökande från 49 700 till 47 200. ökade antalet sökande bland de studerande som redan fanns registrerade i högskolan. Trots att några fler kunde antas förblev konkurrensen om platserna därför ungefär lika stor som . Bland dem som sökte och som inte läst i högskolan förut antogs av kvinnorna och av männen. Allt för många ungdomar har ej kunnat erbjudas en högskoleplats. Regeringens bedömning är att den expansion som sker bör kunna bidra till att öka inflödet av nya studerande i högskolan. Skillnaderna mellan kvinnornas och männens utbildningsval, studiebenägenhet och framgång i antagningsprocessen analyseras närmare. Andelen av studenterna som avlägger examen var fortfarande för låg /98 och denna frekvens måste förbättras inom flera av högskolans utbildningsområden. Antalet svenska ungdomar som studerar utomlands fortsatte att öka och en växande andel av gymnasieeleverna hoppas, enligt SCB:s enkätuppföljningar, på att kunna utnyttja denna möjlighet . Utlandsstudierna utgör ett viktigt komplement till det utbildningsutbud som finns i . Regeringen har en fortsatt generös inställning till utlandsstudier. Ansträngningar under en följd av år i syfte att öka antalet studerande till högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har fortsatt att ge goda effekter. Både inflödet och könsfördelningen har förbättrats markant. Antalet nybörjare på civilingenjörsprogrammen har ökat från 5 1993/94 till 6 1997/98. Kvinnorna svarade för av detta nytillskott. På högskoleingenjörsutbildningarna, som ökat från 5 400 till 7 800 nybörjare, svarade kvinnorna för nästan hälften av ökningen. Sökandetrycket är dock fortfarande lågt. Målet för antalet examinerade civilingenjörer för innevarande treårsperiod kommer att uppnås enligt nuvarande prognos. Inom lärarutbildningarna har emellertid antalet studerande på program med matematisk och naturvetenskaplig inriktning knappast ökat alls trots stora insatser i skolan, det s.k. NOT- projektet och med s.k. basår, särskilda s.k. NT- och flera andra stimulansåtgärder. Regeringen bedömer att ansträngningarna för att stimulera ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik måste fortsätta och dessutom intensifieras för lärarom-rådet. Stora grupper av ungdomar i gymnasieskolan, bl.a. många pojkar från hem utan studietradition, med goda förutsättningar för teoretiska studier inom tekniska området, har en låg grad av benägenhet för högskolestudier. Orsakerna till detta behöver analyseras närmare. Antalet sökande till lärarutbildningarna har ökat kontinuerligt, från totalt cirka 16 000 till drygt 20 000 . Generellt sett kan detta tolkas som ett tillfredsställande intresse för läraryrket. Tidigare års rekrytering av studerande till grundskollärarutbildningen med inriktning mot årskurserna 4 9 har emellertid varit för svag för att gällande examensmål skulle kunna uppnås. Detta gäller särskilt inriktningarna matematik, naturvetenskap och teknik. 1996 examinerades sammanlagt 2 300 färre grundskollärare för årskurserna 4 9 och 1 400 färre gymnasielärare än vad regeringen uppdragit åt högskolorna att försöka klara. Utfallssiffror tyder på ett nytt stort underskott av nyexaminerade för innevarande treårsperiod jämfört med högskolornas uppdrag. Detta har bidragit till att skolorna i landet haft stora svårigheter med att öka antalet lärare i den takt som ökade elevkullar har krävt. Skolornas rekrytering av lärare har dessutom försvårats av att lärarkåren tidigare minskade i samband med besparingar inom kommunerna. /93 fanns det 87 900 tjänstgörande lärare i , vilket var färre än i slutet av 1980- talet. Fram till /97 fortsatte lärarkår att minska till 81 800 och har sedan ökat igen till drygt 84 900 under /99. Regeringen konstaterar att det krävs nya och snabba åtgärder inom lärarutbildningsområdet för att de fastställda examensmålen skall uppnås och den framtida tillgången på lärare kunna säkras. bedömningar och rekommendationer utgör ett viktigt underlag i detta pågående arbete. Kommitténs betänkande remissbehandlas . Regeringens arbete med att främja jämställd- heten inom högskoleområdet har inriktats på att verka för en jämnare könsfördelning inom lärarkåren, att minska de könsbundna studievalen, att integrera genusperspektiv i undervisningen samt att öka genusforskningen. Inom ramen för sin verksamhet följer upp de åtgärder som vidtas på högskolorna. Forskning och forskarutbildning Staten avsätter till forskning och forskarutbildning under utgiftsområde 16. Därav fördelas av forskningsråd och andra forskningsfinansiärer. har alla högskolor fasta forskningsresurser. inrättades , och . Regeringen har också förutskickat att skall ges förutsättningar att kunna utvecklas till universitet. tilldelades /vetenskapsområdet teknik och vetenskapsområdet naturvetenskap. fick vetenskapsområdet medicin genom övertagande av odontologiska fackulteten vid . Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition en satsning på grundforskning och forskarutbildning. Anslagshöjningen för används framförallt till att utveckla verksamheten vid de tre nya universiteten. Genom ändringar i högskoleförordningen (1993:100), som trädde i kraft , har regeringen skärpt reglerna avseende studiefinansieringen vid antagningen till forskarutbildning. Regeringen har dessutom angivit kvantitativa mål för examinationen per vetenskapsområde inom forskarutbildningen. Syftet är att öka antalet examinerade och att förbättra studievillkoren i forskarutbildningen. Antalet examinerade tyder på att examensmålen överlag kommer att nås för treårsperioden 1999. Lärosätena har vidtagit åtgärder för att effektivisera forskarutbildningen och en samlad utvärdering av reformen kan göras först . Forskningsråden, och Rymdstyrelsen har enligt regeringens bedömning fördelat medel till grundforskning av hög kvalitet som står sig väl vid internationella jämförelser. Myndigheterna har också arbetat aktivt med att anpassa sina beredningsorganisationer till nya krav. Insatserna för forskningsinformation har utökats. Myndigheterna har fortsatt sitt arbete med de särskilda uppgifter som rör forskningens förnyelse och samhällsrelevans, tvärvetenskap samt jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen. Regeringen ser dessa uppgifter som viktiga delar av rådens arbete för att värna den svenska forskningens kvalitet och internationella ställning. Breddad rekrytering Studiebenägenheten bland ungdomar påverkas i hög grad av deras socioekonomiska bakgrund och föräldrarnas studieerfarenhet. är den i hög grad könsbetingad, beroende av etnisk bakgrund och regionalt olika. Val av utbildningsinriktning och uppnådd nivå inverkar i sin tur i allt högre grad på de egna valmöjligheterna på arbetsmarknaden. Med högre kunskapsnivå i samhället och minskat antal lågutbildade uppnås ett starkare samhälle som kommer att hävda sig ännu bättre . För att motverka snedrekryteringen till högskolan har regeringen tagit flera viktiga steg. Satsningen på vuxenutbildning, utbyggnaden av högskolan över hela landet, utbyggnaden av distansutbildningar och satsningar på s.k. bas- årsutbildning för personer med ofullständiga förkunskaper är exempel på åtgärder som har förbättrat studiemöjligheterna för många och även för många nya grupper i landet. Medvetenheten bland ungdomar om utbildningens betydelse för den egna framtiden har också ökat och blivit mer utbredd. har SCB konstaterat vissa positiva tendenser till minskad social snedrekrytering -talet vid övergång från gymnasieskola till högskola. Detta ger förhoppningar . Förändringen är emellertid ganska liten och långsam och skillnaderna mellan olika grupper är fortfarande mycket stora. Avgångskullarna från väljer fortfarande i stor utsträckning gymnasieprogram i relation till den sociala bakgrunden. Bland de senaste årens ungdomsgrupper, vars föräldrar är högre tjänstemän eller akademiker, har börjat i högskolan . Bland ungdomar som kommer från hem med lågutbildade föräldrar är denna andel bara 10 . Denna grupp kan bli betydligt större. Genom minskad social selektion på alla nivåer uppnås ett effektivare utnyttjande av de mänskliga tillgångar som finns i landet till gagn för den enskilda människan och för samhället i stort. Att minska den sociala snedrekryteringen förblir därför en viktig utbildningspolitisk uppgift på alla nivåer inom utbildningsväsendet. Rapporter från och EU visar att skillnaden mellan föräldrarnas utbildningsnivå bland dem som påbörjar respektive inte påbörjar högskolestudier, är mycket påtaglig i alla EU- länder. I några EU-länder, t.ex. , , och , som har förhållandevis många ungdomar med lågutbildade föräldrar, har emellertid övergångsfrekvensen till högskoleutbildning bland dessa ungdomar varit betydligt högre än i . I andra EU- länder är denna frekvens ungefär lika eller lägre än i vårt land. I går en jämförelsevis stor andel vidare till högre utbildning bland ungdomar med lågutbildade föräldrar och en mycket stor andel bland ungdomar med högutbildade föräldrar. Begreppet högskoleutbildning har dock inte exakt samma innebörd i de olika länderna. Exempelvis räknas första årets collegeutbildning som högskolenivå i , men motsvarar gymnasieskolnivå i . De jämförelser som har gjorts speglar ändå det faktum att den sociala snedrekryteringen till högskoleutbildning är stor bland ungdomar i alla länder, så även i . Diagram 6.3 Andel studerande på högskolenivå av , fördelat per föräldrarnas utbildningsnivå, (Källa: EU, , data 1997 och , -projektet 1999) Inom prioriteras nu arbete som syftar till att dels öka direktrekryteringen från gymnasieskolan till högskolan, dels öka rekryteringsunderlaget till vissa högskoleutbildningar som är särskilt efterfrågade på arbetsmarknaden, dels minska snedrekryteringen sett ur ett socialt, könsbetingat, etniskt och regionalt perspektiv. Effekterna av gymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens organisation och betygssystem i förhållande till högskolans organisation och antagningssystem behöver analyseras. Arbetet med att minska de sociala klyftor som finns inom utbildningsområdet intensifieras. Jämställdhet Jämställdhet är en prioriterad fråga inom hela utbildnings- och forskningsområdet. Jämställdhet betonas i alla läroplaner från förskola till vuxenutbildning. När det gäller förskola och skola är attityder och förhållningssätt särskilt viktiga. Därför är jämställdhetsaspekterna viktiga i det värdegrundsprojekt som pågår inom . Enligt synes jämställdhetsarbetet ha kommit i skymundan i skolarbetet. Det är därför viktigt att kommunerna uppmärksammar detta i uppföljningar och utvärderingar. Kommunerna har en nyckelroll i det långsiktiga jämställdhetsarbetet. I har flickorna genomgående både bättre betyg och provresultat i de nationella proven än pojkarna. I gymnasieskolan väljer kvinnor och män i stor utsträckning olika program. Sålunda dominerar männen inom indu- stri- bygg-, fordons-, energi-, och el- programmen medan kvinnorna dominerar i omvårdnads-, hantverks-, och barn- och fritidsprogrammen. I övriga program är könsfördelningen jämnare. Förändringarna är rätt små men glädjande nog ökar på en gång andelen av en årskull som går till naturvetenskapsprogrammet och andelen kvinnor, som ökat från år . Bland lärarna i grundskola och gymnasieskola dominerar kvinnorna. Regeringen vidtar därför en rad åtgärder för att öka antalet manliga lärare i skolan. Försöksverksamhet med utbildning av arbetslösa män pågår och riktade insatser görs för att rekrytera bl.a. officerare till skolan. Inom flertalet vuxenutbildningsformer utgör kvinnorna en klar majoritet, men det finns undantag. I den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) och inom vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) väger det jämnt mellan könen. Inriktningen av studierna varierar dock mellan könen. Inom vuxenutbildning minskade andelen män något mellan och särskilt i glesbygdsområden. Regeringen finner det bekymmersamt att andelen män inom vuxenutbildning är fortsatt låg och minskar. bör därför i det fortsatta utvecklingsarbetet inom prioritera insatser för att rekrytera en större andel lågutbildade män. Inom högskolans grundutbildning är kvinnorna i majoritet och utgjorde 55 av grupperna registrerade, högskolenybörjare och examinerade under /98. Inriktningen varierar också här mellan könen. Glädjande nog ökar andelen kvinnor inom civilingenjörsutbild- ningarna, vilka emellertid fortfarande klart domineras av män. Kvinnornas situation vid antagningen innehåller också problem. Vid antagningen var det t.ex. fler kvinnor än män som sökte till utbildningar med många sökande i förhållande till antalet platser, d.v.s. andelen som blev antagna var i genomsnitt lägre bland kvinnor än bland män. Kvinnor kan ha missgynnats på flera sätt vid antagningen och analyser kring detta pågår inom . Inom forskarutbildningen, och än mer när det gäller anställning som forskare, är det männen som utgör majoriteten även om det sker en successiv utjämning. Forskningsråden och arbetar långsiktigt för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetet har gett tydliga resultat i form av en ökad andel kvinnor i rådens beredningsorganisationer och en ökad andel ansökningar från kvinnliga forskare. Andelen projekt som beviljas forskningsstöd är i regel lika hög bland kvinnliga som manliga forskare. Ett stort problem i jämställdhetsarbetet är dock att en mycket skev könsfördelning bland forskarna inom vissa forskningsområden leder till alltför få ansökningar från kvinnliga forskare. utvärderar och följer upp de åtgärder som vidtagits för att utjämna könsfördelningen i lärar- och forskarkåren och minska de könsbundna studievalen. Regeringen återkommer senare med en samlad bedömning av jämställdhetsarbetets utveckling. Arbetsmarknaden Kunskap är en central faktor för tillväxt, utveckling och modernisering och skall konkurrera med kompetens och välutbildad arbetskraft. Regeringen ser utbildning som nyckeln till hög sysselsättning och en jämnt fördelad tillväxt. En stor del av arbetsmarknaden präglas av snabb teknisk förnyelse och snabb ekonomisk expansion och generellt sett har efterfrågan på välutbildad arbetskraft ökat i raskt tempo . Detta förutsätter en effektiv personal- och arbetsmarknadsutbildning och ett utbildningsväsende som kan anpassa utbildningarnas volym och utbud till de förändrade kraven. deltog av samtliga förvärvsarbetande i någon form av personalutbildning, vilket var en liten ökning jämfört med och nästan en fördubbling jämfört med deltagandet . En del av denna personalutbildning anordnades i form av uppdragsutbildning vid bl.a. högskolorna och den kommunala vuxenutbildningen. Arbetsgivarnas totala kostnad för personalutbildning uppskattas av SCB till i genomsnitt per kalenderår 1998, varav cirka hälften inom vardera offentlig och privat sektor. Enligt internationella jämförelser har byggt ut fortbildnings- och vidareutbildningsverksamheten mer än flertalet andra länder vilket har bidragit till att arbetskraften uppnått högre kunskapsnivåer än samtliga övriga länder, som ingått i jämförelserna. Utbyggnaden av utbildningsmöjligheter för vuxna inom bland annat högskolan och den kommunala vuxenutbildningen, som startade tidigt i vårt land, har således varit framgångsrik. har utflödet från det svenska utbildningsväsendet svarat för en ökad del av de nyrekryteringar som sker på arbetsmarknaden och utbildningsväsendet har tagit emot mycket stora grupper av studerande från arbetslivet. Ungefär 400 000 nyanställda rekryterades från en bransch till en annan. Ytterligare cirka 300 000 nyanställda saknade anställning året innan, varav drygt 124 000 kom från studier inom främst gymnasieskola, vuxenutbildning eller högskola, vilket betyder ett ökat utflöde jämfört på 1990- talet. Personer som slutar sin utbildning utgör således en ökad andel av de nyanställningar som sker på arbetsmarknaden. Anställningen av arbetslösa har börjat minska i takt med att arbetslösheten sjunker. Direktrekryteringen av personer från utlandet till den svenska arbetsmarknaden omfattar ganska få personer och tenderar också att minska. Däremot finns en stor grupp icke sysselsatta personer med utländsk bakgrund som vistats i i två eller och vars kompetens har utnyttjats dåligt på den svenska arbetsmarknaden. Samspelet mellan arbetsmarknad och utbildning kännetecknas också av ett stort flöde av människor från arbetsliv till utbildning. Nästan 70 000 anställda på arbetsmarknaden återfanns som studerande vid mättillfället året därpå. Denna övergång till studier var betydligt större som mycket stora grupper förvärvsarbetande då drabbades av arbetslöshet. Växelspelet mellan arbete och studier kan förväntas fortsätta i stor omfattning. I denna process berikas och förnyas arbetskraftens kompetens, men processen innebär också krav på en effektivare samverkan, förnyelse och anpassning för arbetsgivare, utbildningsansvariga och enskilda människor. Diagram 6.4 Flödet till och från arbetsmarknaden, år 1991-1997 personer (Källa: SCB, prognosinstitutet) I gemensamma analyser som genomförts av och konstateras att arbetsmarknaden är mycket differentierad. Kvinnor och män återfinns i stor utsträckning inom helt olika yrken. Den mångfald av utbildningar som kännetecknar det svenska utbildningsväsendet är en viktig tillgång för samhället, men utbildningssystemens förmåga att anpassa utbildningarnas dimensionering och innehåll på ett flexibelt sätt i förhållande till arbetsmarknadens utveckling måste effektiviseras. Arbetet med att minska snedfördelning mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet bidrar även till en långsiktigt jämnare könsfördelning inom arbetsmarknadens olika sektorer och är därför en fortsatt angelägen uppgift. Samspelet mellan utbildning och arbete innebär återkommande obalanser i form av brist och överskott på kompetens. Skolans lärarförsörjning är ett aktuellt sådant område just . Äldreomsorgen riskerar att utvecklas till ett ännu större bristområde . För att svenskt näringsliv skall kunna hävda sig väl på den internationella arbetsmarknaden är det nödvändigt att stimulera och expandera utbildningar inom områden som är särskilt efterfrågade inom industrin och inom den expanderande tjänstesektorn, dvs. framför allt högskoleutbildningar inom naturvetenskap, teknik inklusive informationsteknologi samt olika specifika nyckelområden. Den ökade internationaliseringen innebär dessutom att det blir allt viktigare för de studerande att skaffa sig kännedom om eller egen erfarenhet av omvärlden utanför gränser. För utbildningsområdet krävs en mycket långsiktig planering. För den föränderliga arbetsmarknaden blir kompetensbehov ofta en akut angelägenhet. Enligt regeringens bedömning krävs en fortsatt utveckling av samarbetet mellan utbildningsväsendets olika aktörer och det omgivande samhället samt förnyade analyser av det framtida utbildningsbehovet och om hur utbildningssystemet skall kunna bli mer flexibelt i samspelet mellan individ och arbetsmarknad. Satsningar på utbildning och kompetensutveckling utgör ett centralt inslag och är oftast ett prioriterat område i utkasten till de regionala tillväxtavtal som utarbetats.