prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Inom lands- bygdsprogrammet kan olika former av miljöåt- gärder integreras så att miljönyttan förstärks och administrativa förenklingar uppnås. Hållbar livsmedelsproduktion för ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt EU:s strukturfondsprogram har inom ramen för Agenda 2000 framförhandlats en ny strukturfondsförordning, en förordning för landsbygdens utveckling samt en förordning avseende Fonden för fiskets ut- veckling (se även avsnitten 5.6 och 6.6) som omfattar strukturfondsperioden 2006. Så- väl landsbygdsåtgärder, medfinansierade av Jordbruksfondens utvecklingssektion, som strukturåtgärder inom fiskerinäringen skall in- tegreras i mål 1-programmen, men programme- ras horisontellt utanför mål 1-området. har regeringen uppdragit åt berörda länssty- relser inom respektive mål 1-program att ut- arbeta förslag till utvecklingsplaner för mål 1- regionerna. Bland insatsområden som bör övervägas har bl.a. angivits insatser inom jord- bruk, skog, fiske och renskötsel. Införande och utformning av en särskild åtgärd för det fjällnära jordbruket skall övervägas. Genom kopplingar i uppdraget till såväl de horisontella landsbygds- och fiskeprogrammen som de länsvisa priorite- ringar som lyfts fram i de regionala tillväxtavta- len är avsikten att åtgärder för landsbygdens och fiskerinäringens utveckling inom mål 1 skall an- passas till regionala behov och strategier som på ett naturligt sätt utgör en del av helheten för en effektiv landsbygdsutvecklings- och fiskeripoli- tik i . Den nya strukturfondsförordningen innebär att gemenskapsinitiativet LEADER+ till fullo kommer att finansieras av Jordbruksfonden. Interreg-programmen kommer även fortsätt- ningsvis att kunna innefatta åtgärder för lands- bygdens utveckling även om finansieringen helt sker genom EU:s regionala fond. Programarbete för de två gemenskapsinitiativen inleds . Gemenskapsinitiativet Pesca kom- mer inte att fortsätta under nästa programperiod utan liknande åtgärder kommer att integreras i det horisontella stödet till fiskerinäringen. Regeringen avser att utse länsstyrelserna i och till förvaltnings- myndigheter för norra respektive mellersta mål 1-program enligt den definition av uppgiften som anges i artikel 9n, Rådets för- ordning (EG) nr 1260/99 om allmänna bestäm- melser för strukturfonderna (se utg.omr. Förvaltningsmyndigheterna kommer att vara be- slutande och utbetalande myndigheter för pro- jektstöd avseende landsbygdsutveckling finansie- rade av Jordbruksfondens utvecklingssektion. För att uppnå en enhetlig och för lantbrukarna översiktlig organisation kommer strukturstöd inom mål 1 även fortsättningsvis att beslutas av länsstyrelserna och och utbeta- las av . Vad avser strukturåtgär- der inom fiskerinäringen kommer beslut att fat- tas av länsstyrelserna och och utbetalas av . För insatsområdet för samer kommer att vara beslutande instans. 22.4 Skatteavvikelser Avvikelser från en enhetlig beskattning kan uppfattas som en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelätt- nad i förhållande till den enhetliga . En förmån av samma storlek som den som erhålls genom avvikelsen från en enhetlig beskattning skulle i princip kunna upnås med hjälp av en offentlig transferering. Genom en sådan analys kan skatteavvikelser kvantifieras. Nedan redovi- sas nettoberäknade, saldopåverkande skatteavvi- kelser inom utgiftsområdet, i syfte att ge en total bild av det samlade stödet till utgiftsområdet. Tabell 22.6 Skatteavvikelser Miljoner kronor Avvikelse Skatteavvikelse netto 1999 2000 Uttag av bränsle m.m. 150 150 Avverkningsrätt till skog1 Anläggning av skog m.m. 210 220 Skogsavdrag1 Skogs- och upphovsmannakonto 30 30 Ingående skatt på jordbruksarrende1 Bränsleförbrukning inom växthusnäringen 70 70 Elförbrukning inom växthusnäringen 20 20 Summa 480 490 1 Summa saknas då någon korrekt summa ej kan beräknas för skatteavvikelsen. Uttag av bränsle Enligt huvudregeln i kommunalskattelagen (KL 22 § 1 st 1 p anv) är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastighe- ten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvi- kelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Avverkningsrätt till skog mot betalning som skall erläggas Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lag- stiftning (KL 24 § 5 st p 1 anv) tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att be- skattningen uppskjuts, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten bör utgöra underlag för inkomstskatt och sär- skild löneskatt. Avgångsvederlag till jordbrukare I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk får kost- nadsföras. Samma avdragsmöjligheter gäller även för bär- och fruktodlingar för inköp och plante- ring av träd och buskar. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskriv- ningen. Tabell 22.7 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Internationellt samarbete 38 38 38 38 38 38 Jordbruk och trädgårdsnäring 9 483 9 084 9 712 7 119 11 270 11 403 Fiske 147 190 185 196 197 199 Rennäring m.m. 88 95 104 100 95 95 Djurskydd och djurhälsovård 301 279 333 282 285 289 Livsmedel 187 176 194 202 194 197 Utbildning och forskning 1 254 1 290 1 311 1 396 1 432 1 456 Skogsnäring 338 351 368 394 458 445 Totalt för utgiftsområde 23 11 836 11 974 12 245 9 726 13 969 14 121 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Skogsavdrag Vid avyttring av skog medges fysisk person avdrag med högst 50 pro- cent av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår med- ges avdrag med högst halva den avdragsgrund- ande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att medge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skogs- och upphovsmannakonto Skogskontolagen ger möjlighet till uppskov av beskattning av de intäkter som är hänförliga till skogsbruk. De medel som sätts in på skogskonto utgör underlag för avdrag vid taxeringen. Av- sättningen begränsas till på skogskonto och på skogsskadekonto. Avkastningen på skogskonto beskattas . Skatteav- vikelsen avser räntan på skattekrediten. Räntan på krediten bör utgöra underlag för inkomstskatt och särskild löneskatt. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skat- ten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet. Bränsleförbrukning inom växthusnäringen är växthusnäringen skatte- befriad från energiskatt för all användning av fos- sila bränslen. debiterades 15 pro- cent av energiskattesatserna. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom växthusnäringen Växthusnäringen är skattebefriad för all använd- ning av elektrisk kraft. utgörs av nor- malskattesatsen på el. Prognosen tyder på att utgif- terna blir högre än . Utfallet förklaras i huvudsak av de nya miljöer- sättningar som införts samt att anslutningen till vissa stödformer inom miljöersättnings- programmet har ökat. Miljöstödet fick en ökad anslutningsgrad men utbetalning- arna av stöden sker på grund av en viss eftersläp- ning mellan beslut om och utbetalning av stöd delvis först och följande år. Ytter- ligare skäl till de högre prognostiserade utgif- terna är ökad intervention samt ökade export- bidrag på grund av låga världsmarknadspriser. Tabell 22.8 Avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen Miljoner kronor Ekonomisk vårproposition 12 725 B1 +1 B3 Djurregister +2 B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder -29 B12 Räntekostnader för förskotterade arealer- sättningar m.m. -0,3 D1 Främjande av rennäringen m.m. -1,3 D2 Ersättningar för viltskador m.m. +7 E1 +2 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisatio- nen -5,2 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder +1,7 +1 F1 +9 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap -7,2 F4 Livsmedelsstatistik -2,2 F6 Åtgärder inom livsmedelsområdet +20 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd +9,2 H2 Insatser för skogsbruket +20 Tekniska justeringar 1 -3 026 373 Budgetpropositionen 9 726 327 1 Teknisk justering av förvaltningsanslag (se bilaga 1, avsnitt 4), valutakursföränd- ringar, förändrad utbetalningstidpunkt 2000. Ovan framgår vilka rampåverkande anslagsjuste- ringar som görs i denna proposition. 23.1 Omfattning Verksamhetsområdet internationellt arbete inom jordbruks- och fiskeområdet omfattar framför allt verksamheten inom jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO), övriga FN-organ, samt regionala organ och nordiskt samarbete. 23.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 38 38 38 37 37 37 Verksamhetsutfall FAO har en avgörande roll för att övervaka de globala naturresurserna avseende jordbruk, fiske och skog. Verksamheten syftar bl.a. till att före- slå politiskt relevanta förbättringar i förvaltning- en av naturresurserna och organisationen utgör ett forum för mellanstatligt samarbete och för- handlingar. Exempel härpå är de färdigförhandlade handlingsplanerna avseende fiskerikapacitet, bifångst av sjöfågel och hajfiske, samt de pågående förhandlingarna om ett revide- rat internationellt åtagande för växtgenetiska resurser, där avsikten är att harmonisera åtagan- det med konventionen om biologisk mångfald. Ytterligare exempel är det arbete som bedrivits av sedan Världslivsmedels- toppmötet med att följa upp toppmötets handlingsplan. har under arbetat för att stärka FAO:s normativa verksam- het, bl.a. genom att förbättra analyskapaciteten. Med denna utgångspunkt har spelat en aktiv och framträdande roll inom flera av och bidragit till att stärka FAO:s arbete i ovannämnda avseenden. Uppföljningen av världslivsmedelstoppmötet har även varit en del av det nordiska samarbetet genom uppfölj- ningen av den nordiska handlingsplanen för livsmedelssäkerhet. Mål internationella samarbete på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdet följer samma rikt- linjer som lagts fast för arbete inom Europeiska unionen inom dessa områden. I det globala perspektivet är det framför allt två olika aspekter av jordbrukspolitiken och dess målsätt- ningar som är av betydelse. Produktionen skall dels genom riktade åtgärder utvecklas till att bli långsiktigt hållbar från både ekologisk och eko- nomisk utgångspunkt, dels skall produktionen ske på marknadens villkor i enlighet med frihan- delns principer. Båda dessa målsättningar är bl.a. nödvändiga delar av arbetet med att förbättra den globala livsmedelssituationen. Det internationella samarbetet, bl.a. inom FAO, bör främst syfta till att skapa ett långsiktigt hållbart nyttjande av de globala naturresurserna på jordbrukets, fiskets och skogens områden samt en friare handel med livsmedel. Prioriteringar I det svenska arbetet främst inom ramen för FAO prioriteras uppföljningen av världslivs- medelstoppmötet och genomförandet av Upp- förandekoden för ansvarsfullt fiske, bl.a. för- stärkning av de regionala fiskekommissionerna samt förbättring av den globala beståndsöver- vakningen. 23.3 Resultatbedömning och slutsatser Regeringen anser att den internationella verk- samhet som ligger inom Jordbruksdepartemen- tets verksamhetsområde är av central betydelse för departementets arbete avseende hållbart glo- balt resursutnyttjande i enlighet med interna- åtaganden och regeringens målsättning. I detta sammanhang spelar arbetet med FAO en betydande roll. har bl.a. genom EU ver- kat för att innehållet i FAO:s nya strategiska långsiktsplan överensstämmer med regeringens syn på FAO som fackorgan. Inom verksamhetsområdet återfinns en rad andra internationella samarbeten. Inom stöder den kontinuerliga uppföljningen av den jordbrukspolitiska utvecklingen, mot bakgrund av uppgjorda åtaganden om reforme- ring av jordbrukspolitiken. Detta inbegriper vik- tiga frågor som bl.a. strävan mot ökad konsu- ment-, miljö- och djurhänsyn genom jordbruks- politiska reformer. Inom fiskeverk- samhet stöder främst arbetet med att analysera dels fiskesubventionernas effekter på bestånden, dels de ekonomiska effekterna av en övergång till ansvarsfullt fiske, särskilt när det gäller effekterna på yrkesfiskarnas inkomster av ett återuppbyggande av överutnyttjade bestånd. Jordbruk och fiske är två av de sju sektorer som ingår i Baltic 21 (för ) vars mål är en uthållig utveckling. har aktivt tagit del i det pågående arbetet. Arbetet har även bedrivits inom ramen för Helcom. De båda sektorerna omfattas också av nordiska stats- ministrarnas deklaration om ett hållbart . Svenskt deltagande i Internationella havsforsk- ningsrådets (ICES) verksamhet sker främst i arbetsgruppsmöten för att utarbeta underlag för beslut om förvaltning av fiskbestånd. Det nor- diska samarbetet har bl.a. avsett foderantibiotika och salmonella, förvaltning av genetiska resurser, utbildning och forskning samt miljöaspekter knutna till jord- och skogsbrukssektorn. Gen- bankens arbete i närområdet har bl.a. bi- dragit till att dessa länder kunnat ta sitt ansvar att följa biodiversitetskonventionen i en svår eko- nomisk situation. Den nordiska kontaktgruppen för internationell skogspolitik vars mandat utvidgades till att omfatta alla internatio- nella skogsfrågor inklusive handel har bl.a. tagit initiativ till en nordisk studie för att bygga upp en kunskapsbas om livscykelanalys och trä- produkter, som skall kunna utnyttjas av nordisk träindustri. 23.4 Anslag A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Tabell 23.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 38 167 2000 Förslag 37 089 2001 Beräknat 37 089 2002 Beräknat 37 089 De utgifter som belastar anslaget är huvudsak- ligen medlemsavgifter och kostnader för delta- gande i olika möten som de internationella orga- nisationerna anordnar. Den dominerande posten är kostnaden för FAO-medlemskapet. Vidare används anslaget till att finansiera del- tagande i vissa internationella konferenser och dylikt. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med länder i . Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade. 24 Jordbruk och trädgårdsnäring 24.1 Omfattning Verksamhetsområdet jordbruk och trädgårdsnä- ring omfattar vegetabilie- och animalieproduk- tion, miljö-, struktur- och regionalpolitiska åt- gärder samt jordbruksadministration på jord- bruksområdet. Verksamhetens tyngdpunkt är genomförande och tillämpning av EG:s gemen- samma jordbrukspolitik (CAP). är central förvaltningsmyn- dighet inom verksamhetsområdet. svarar för den regionala administrationen. Vidare har , , , och Skogsvårdsorganisa- tionen visst ansvar inom området. Övriga myn- digheter med ansvar inom verksamhetsområdet är Statens utsädeskontroll och Statens växtsort- nämnd. 24.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 19991 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 9 483 9 554 9 712 7 119 11 270 11 403 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårproposition. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Direktstöden, vilka främst består av utbetalning av arealersättning och djurbidrag, utgör en del av EG:s marknadsordningsåtgärder. fick ca 57 000 jordbrukare arealersättning och 34 000 djurbidrag. Direktstöd utgår också i form av bl.a. miljöer- sättningar och regionala stöd. Som en följd av EU-medlemskapet har direktstöden ökat vä- sentligt. Utbyggnaden av miljöersättnings- programmet och en successivt ökad anslutning har inneburit en ytterligare ökning av stöden. Direktstöden ökade på grund av utbetal- ning av miljöersättningar för bevarande av biolo- gisk mångfald och värdefulla kulturmiljöer (infördes ). Ökningen berodde huvudsakligen på utbetalning av miljöersätt- ningar för flerårig vallodling (infördes ). Den totala nivån på direktstöden som den redo- visas i sektorskalkyl framgår av tabell 5.2. Tabell 24.2 Direktstöd, miljöstöd, miljöersättning m.m. Miljoner kronor 1995 1996 1997 1998 1999 (prognos) 2000 (prognos) 5 140 5 766 6 523 7 158 7 320 3 764 har alltsedan tidpunkten för EU-med- lemskapet fullt ut tagit del av EG:s obligatoriska stödsystem. Det nationellt medfinansierade stödsystemet har successivt byggts ut och blivit mer komplext, vilket har medfört en ökad admi- nistration. Detta har inneburit återkommande inkörningsproblem. Informationsbehovet, såväl mellan olika myndigheter som mellan myndig- heterna och jordbrukarna, har varit mycket stort. Administrationen på såväl central som på re- gional nivå har ökat i och med medlemskapet i EU. För har det inneburit att av verkets förvaltningskostnader ex- klusive distriktsveterinärverksamheten är EG- relaterade. Motsvarande siffra för länsstyrelserna är . Lantbruksverksamheten utgör av länsstyrelsernas totala kostnader varav är EG-relaterade. Förändringar fattade ett beslut om Agenda 2000. beslutade (jordbruksrådet) om de för- ordningar som skall gälla på jordbruksområdet. (Se avsnitt 3.3.2 Viktiga statliga insatser inom ut- giftsområdet samt information om effekter och 5.3 Resultatbedömning.) Prioriteringar Regeringen lägger inom ramen för budgetpropo- sitionen ett särskilt förslag till om att ändra villkoren för handeln med mjölkkvoter. Förslaget innebär att ett system med fri handel med mjölkkvoter införs. Det är av särskild vikt att kontroll- och till- synsverksamheten kan bedrivas på ett effektivt sätt och att systemen och kontrollfunktionerna utvecklas och effektiviseras kontinuerligt. Brister på dessa områden eller överskridanden av tids- frister för utbetalningar kan medföra att inte ersätts fullt ut från för redan utbetalade bidrag. Regeringen bereder ett svenskt förslag till nytt landsbygdsprogram (se avsnitt 5.6 Hållbart jord- bruk). 24.3 Resultatbedömning Jordbrukets produktionsresurser i har generellt utnyttjats i hög grad. Sedan EU-inträ- det har produktionen av spannmål, socker, stär- kelse, mjölk, griskött, fågelkött och ägg ökat eller uppnått en hög andel av tilldelad kvot i de fall då produktionen begränsas. Produktionen av oljeväxter följer dock inte denna trend utan hal- verades , men har åter- hämtat sig. En stor del av är tvingande och baseras på generella regler som skall tillämpas inom hela gemenskapen. I dessa fall har rege- ringen mycket små möjligheter, åtminstone på kort sikt, att påverka regelverkets tillämpning och ambitionsnivå. Tillämpningen av Agenda 2000 I följande avsnitt redogörs för Agenda 2000 och effekterna för direktstöden på vegetabilie- och nötköttssidan. Vad gäller medfinansierade stöd på miljö- och landsbygdsområdet tas dessa upp under avsnitt 5.6 Hållbart jordbruk samt anslag B8 och B9. Jordbruksgrödor spannmål, oljeväxter m.m. Beslutet om Agenda 2000 innebär en sänkning av det garanterade interventionspriset för spannmål i två steg med sammanlagt . Produ- centerna kompenseras till hälften via höjd areal- ersättning. För oljeväxter och oljelin sker en ut- fasning av de hittillsvarande stöden så att det utgår samma arealersättning som för spannmål, medan ersättningar för utta- gen areal är på samma nivå som för spannmål. För spannmåls- och oljeväxtodlingen i norra (stödområdena 1 3) erhåller odlaren dessutom torkningsersättning motsvarande per ton spannmål, vilket innebär ett tillägg för dessa grödor om utöver den ordi- narie arealersättningen. erhöll även, inom ramen för en oförändrad total basareal, rätt att betala ut arealersättning för gräsensilage på samma villkor som för jordbruksgrödor. Basarealer Basarealen för gräsensilage har fastställts till och den för jordbruksgrödor till . Om endera av basarealerna inte utnyttjas fullt ut får outnyttjad areal föras över till den andra basarealen. Detta innebär att hela den svenska basarealen beräknas kunna ut- nyttjas fullt ut, vilket innebär ett ökat återflöde av EG-medel med ca . Regionalisering jordbruksgrödor För jordbruksgrödor, exklusive oljeväxter, har alltsedan medlemskapet varit indelat i fem avkastningszoner där en utjämning av av- kastningsskillnaderna över landet har skett genom att av den faktiska av- kastningsskillnaden för de olika zonerna jämfört med medelnivån har slagit igenom i arealersätt- ningen. Beslutet om Agenda 2000 har ändrat förut- sättningarna för regionaliseringen av arealersätt- ningen för övriga grödor, spannmål, oljelin, proteingrödor och uttagen areal. För att ta hän- syn till detta avser regeringen att genomföra förändringar av nuvarande re- gionalisering. Gräns för frivilligt uttag av mark ur produktion I beslutet om Agenda 2000 ingår ett obligato- riskt uttag av mark om för större producenter om de vill komma i åtnjutande av arealersättningen. Dessutom är frivilligt uttag möjligt. Varje medlemsstat skall fastställa en övre gräns för hur stor andel av arealen som en lant- brukare har möjlighet att frivilligt ta ur produk- tion. Den gränsen får dock inte sättas lägre än . Regeringen bereder frågan om vilken gräns för frivilligt uttag som skall gälla för . Vid odling av s.k. non-food grödor kommer det som tidigare finnas möjlighet att lägga hela arealen som uttagen areal. Markan- vändningen är då fortfarande aktiv. Undantag kan även komma att beviljas av miljöskäl. Nötkött På nötköttsområdet träder Agenda 2000 i kraft . Tillämpningen av Agenda 2000 kommer på nötköttsområdet att innebära introduktion av två nya bidragsformer, nationella kuvert och slaktbidrag. Dessutom ändras reg- lerna för extensifieringsbidraget. Troligen kom- mer den centrala djurdatabasen att utnyttjas för bl.a. beräkning av djurtäthet när det gäller exten- sifieringsbidraget. I samband med tillämpningen av Agenda 2000 kommer det s.k. 90-taket samt begränsningen för mjölkproducenter med mjölkkvot avseende rätt att inneha bidragsrätter att tas bort. (Se anslag B10 Arealersättning och djurbidrag m.m.) Miljöfrågor har anslutningen till miljöersättning- arna för att främja biologisk mångfald och kul- turmiljövärden samt genetisk variation ökat. Därmed ökar förutsättningarna för att bevara, tydliggöra och utveckla dessa värden. Verksam- heten med utbildning, information och demon- strationsprojekt har medverkat till att skötselåt- gärderna i miljöstöden förbättrats samt bidragit till bättre kunskaper hos lantbrukarna om värdet, bevarandet och skötseln av den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden. Preliminära bedömningar av anslutningen till miljöersättningar för ekologisk produktion visar att av åkerarea- len nu odlas ekologiskt och förutsättningarna är goda för att nå målet . De indikatorer som använt sig av för att bedöma jordbrukets miljöpåverkan bedömer regeringen vara användbara. Jordbruks- verkets analys av dessa visar att effektiviteten av insatta fosforgödselmedel har ökat markant 1995, främst beroende på rådgivning om behovsanpassad gödsling. Kväve- effektiviteten har däremot inte förbättrats . Åtgärder för att minska kvä- veförlusterna från jordbruket bedöms inte ha på- verkat situationen i någon större utsträckning. Kväveutlakningen kan därför sägas vara på samma nivå som . Mängden kadmium i mängden försåld handelsgödsel ligger på en låg nivå, särskilt vid en internationell jämförelse.