prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Forskning och forskarutbildning ramanslag 976 369 B3 : Grundutbildning ramanslag 1 029 776 B4 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 983 709 B5 : Grundutbildning ramanslag 984 972 B6 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 799 136 B7 : Grundutbildning ramanslag 685 183 B8 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 798 090 B9 : Grundutbildning ramanslag 742 064 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 553 758 : Grundutbildning ramanslag 729 320 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 360 441 B13 : Grundutbildning ramanslag 259 942 B14 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 624 371 B15 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning ramanslag 735 243 B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning ramanslag 527 383 B17 : Grundutbildning ramanslag 398 973 B18 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 184 019 : Grundutbildning ramanslag 314 527 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 75 405 : Grundutbildning ramanslag 270 279 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 75 518 : Grundutbildning ramanslag 323 509 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 75 630 B25 : Grundutbildning ramanslag 453 409 B26 : Forskning ramanslag 75 118 B27 /: Grundutbildning ramanslag 161 113 B28 /: Forskning och forskarutbildning ramanslag 23 580 B29 : Grundutbildning ramanslag 429 665 B30 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 51 388 B31 : Grundutbildning ramanslag 246 915 B32 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 23 509 B33 : Grundutbildning ramanslag 22 942 : Grundutbildning ramanslag 56 200 B35 : Grundutbildning ramanslag 192 351 B36 : Grundutbildning ramanslag 229 635 B37 Högskolan på : Grundutbildning ramanslag 69 957 B38 : Grundutbildning ramanslag 220 567 B39 : Grundutbildning ramanslag 156 075 B40 : Grundutbildning ramanslag 171 620 B41 : Grundutbildning ramanslag 158 076 B42 /: Grundutbildning ramanslag 139 532 B43 i : Grundutbildning ramanslag 35 208 B44 : Grundutbildning ramanslag 99 516 B45 Kungl. : Grundutbildning ramanslag 46 893 B46 Kungl. i : Grundutbildning ramanslag 88 319 B47 i : Grundutbildning ramanslag 305 055 B48 : Grundutbildning ramanslag 314 951 B49 i : Grundutbildning ramanslag 13 856 B50 Södertöns högskola: Grundutbildning ramanslag 172 114 B51 i : Grundutbildning ramanslag 22 540 B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. ramanslag 1 543 659 B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ramanslag 451 293 B54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor ramanslag 192 178 B55 Sunet ramanslag 75 692 B56 Ersättning för klinisk utbildning och forskning ramanslag 1 600 913 B57 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna ramanslag 1 557 530 C1 ramanslag 131 775 C2 Verket för högskoleservice ramanslag 12 171 ramanslag 343 250 : Forskning och forskningsinformation ramanslag 81 353 : Förvaltning ramanslag 25 008 D3 : Forskning ramanslag 208 467 D4 : Förvaltning ramanslag 14 655 D5 : Forskning ramanslag 339 342 D6 : Förvaltning ramanslag 11 822 D7 : Forskning ramanslag 747 544 D8 : Förvaltning ramanslag 21 891 D9 : Forskning ramanslag 243 647 D10 : Förvaltning ramanslag 8 784 D11 Rymdforskning ramanslag 142 075 D12 Kungl. ramanslag 200 811 D13 ramanslag 41 145 D14 ramanslag 22 836 D15 Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete mellan och EU ramanslag 11 994 D16 Särskilda utgifter för forskningsändamål ramanslag 123 904 D17 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ramanslag 64 726 E1 Kostnader för medlemskap i m.m. ramanslag 37 629 E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. ramanslag 22 805 Summa 5 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 5.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 24 § skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 24 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om skyldighet för hemkommunen att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. I sådana fall skall 5 kap. 33 § tillämpas i fråga om ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. I sådana fall skall 5 kap. 33 § tillämpas i fråga om ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Denna lag träder i kraft . 6 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Satsningar på utbildning blir allt viktigare, både för den enskilde och för samhället i stort. En välutbildad befolkning är en grundförutsättning för att skapa tillväxt och välfärd och utveckla demokratin i samhället, som god utbildning också ökar möjligheterna för den enskilde att leva ett rikt liv och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Därför är det angeläget att ge alla människor, oavsett bakgrund, möjligheter att skaffa sig en bra grundutbildning, liksom möjligheter att lära nytt hela livet. har en internationellt sett bra förskola och skola som dock behöver utvecklas ytterligare på flera områden. En bra utbildning förutsätter ett bra samarbete mellan stat, kommun, skola, föräldrar och arbetsliv. Gällande läroplaner skall genomföras och förbättringar skall ske inom de områden där man inte nått målen. Förskolan är det första steget i det livslånga lärandet. Den nya läroplanen för förskolan tydliggör förskolans pedagogiska roll för utveckling och lärande. Regeringen ser det som angeläget att barn inte utestängs från förskolan. Regeringen prioriterar därför att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnom-sorg). Ungdomsskolan är också ett led i det livslånga lärandet. En ständig utveckling av den pedagogiska verksamheten är grunden för den framtida skolan. Därför måste skolledarrollen förtydligas och förstärkas. Kommunen och skolledaren har ett ansvar för att ge förutsättningar för personalens kompetensutveckling och för att utveckla arbetsformer och arbetssätt i enlighet med intentionerna i läroplanerna. Ytterst är det i det demokratiska mötet mellan lärare och elever som läroplanen förverkligas. Måluppfyllelsen i skolan skall öka genom insatser för kvalitet och likvärdighet. Elever är olika och har olika behov. De elever som har de största behoven skall också få mest resurser. Skolan måste bli bättre på att möta dessa elever. Såväl inom förskolan som skolan är det viktigt med olika kompetenser som arbetar sida vid sida för att nå målet en förskola och en skola för alla. Kunskapen om olika funktionshinder ökar och därmed behovet av utbildning i specialpedagogik. De statliga insatserna för kompetensutveckling i skolan förstärks. Inom gymnasieskolan prioriteras bland annat åtgärder för att stärka samarbetet mellan skolan och arbetslivet. Elevers rätt till stöd i gymnasieskolan kommer att stärkas. Vuxenutbildningen skall förnyas till både innehåll och arbetsformer. ger närmare en miljon människor möjligheten att bygga på sin grundutbildning . Regeringen lägger förslag till riktlinjer för den framtida kommunala vuxenutbildningen. Den eftergymnasiala utbildningen skall utvecklas. Ett samlat förslag om den eftergymnasiala yrkesutbildningen kommer att presenteras. Utbyggnaden av högskolan fortsätter. 2002 inrättas 89 000 nya högskoleplatser i hela landet. Studenternas inflytande över verksamheten skall stärkas och ännu större fokus läggas på kvaliteten inom den högre utbildningen. Ett led i detta arbete är den proposition om studentinflytande och utbildningskvalitet som regeringen kommer att överlämna till . Lärosätenas samverkan med det omgivande samhället bör utvecklas. Den ojämlika rekryteringen till utbildning på alla nivåer måste minska. Universiteten och högskolorna måste arbeta mer medvetet med att bredda rekryteringen avseende social och etnisk mångfald till högre utbildning och bryta de könsbundna studievalen. En bred rekrytering till högre utbildning och vuxenutbildning förutsätter ett bra studiestöd. Regeringen avser att lägga fram en proposition om ett reformerat och sammanhållet studiestöd för införande . Det pedagogiska förnyelsearbetet måste intensifieras. Den moderna informationsteknologin lägger grunden för nya pedagogiska arbetsformer. Den möjliggör nya former av samarbete mellan skolor, universitet och högskolor i olika länder. Det är också viktigt att ta tillvara de möjligheter som den moderna teknologin ger att utveckla och utvidga distansutbildningen inom . Internationellt utbyte skall uppmuntras. Den ökade globaliseringen har stor betydelse för utbildningen på alla nivåer. åker många skolelever och högskolestudenter utomlands för att studera eller göra praktik och många utländska ungdomar söker sig också till . Det är en utveckling som bör uppmuntras. Kontakterna med omvärlden, vilka även bör omfatta lärarna, ger nya idéer och kunskaper och ökar förståelsen för främmande länder och kulturer. Satsning görs på grundforskning och forskarutbildning. skall fortsätta att vara en framstående forskningsnation. Forskning är en viktig tillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet och samhällets utveckling i övrigt. Andelen kvinnor i lärar- och forskarkåren skall öka. Staten har ett särskilt ansvar för grundforskningen. Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i samhället i övrigt. Därför höjs anslagen till grundforskning och forskarutbildning med sammanlagt fram till och med . Anslagshöjningen för , som uppgår till , används framför allt till att utveckla verksamheten vid de tre nya universiteten i , och . 6.1 Omfattning Utgiftsområdet avser barnomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 27 737 29 130 30 086 32 573 36 628 38 956 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Vid utgången av 1998 fanns ett omfattande anslagssparande inom utgiftsområdet. Dispositionen av detta anslagssparande behandlas dels i tilläggsbudgeten, dels under respektive anslag. Som framgår av tabellen räknar regeringen med en betydande ökning av anslagen inom detta utgiftsområde . I statsbudgeten utgjorde statens utgifter inom utgiftsområde 16 sammanlagt av de totala anslagen i statsbudgeten. var denna andel . - Förskoleverksamheten omfattade vid slutet av 1998 av alla barn i åldern 1 . Avgifterna varierar dock avsevärt mellan kommunerna. Taxornas utformning medför dessutom oönskade marginaleffekter, vilket bl.a. kan leda till att ekonomiskt utbyte av arbete uteblir. En stor del av de arbetslösas barn står utanför förskoleverksamheten. - Flertalet sexåringar, förutom de som är inskrivna i , finns i förskoleklass. - Slutbetyg enligt det nya betygssystemet gavs i årskurs 9 1998. blev av eleverna behöriga för nationellt program i gymnasieskolan, vilket innebär att de blev godkända i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Elevantalet i ökar till följd av de höga födelsetalen åren 1990 1992 och uppgick till 1 010 000. Enligt uppföljningar har höjningen av de generella bidragen till kommunerna samt det ökade elevantalet medfört ökade resurser för 1998 och 1999. - Av eleverna i övergick till gymnasieskolan 1998, vilket var samma andel . Andelen elever som slutfört gymnasieskolutbildningen har dock minskat något, till . Av de elever som slutfört gymnasieskolutbildningen har uppnått grundläggande behörighet för studier i högskolan. Övergången till högskolan efter avslutad gymnasieskola har ökat påtagligt. - inleddes och har inneburit en kraftig ökning av gymnasial vuxenutbildning. Antalet årsstudieplatser uppgick till drygt 149 000 (motsvarar 99 500 per 12 månader), vilket väl svarar mot den planerade volymen. har resurser motsvarande 101 550 årsstudieplatser avsatts för . Studiedeltagande bland korttidsutbildade har successivt ökat . - Försöksverksamheten med eftergymnasial kvalificerad yrkesutbildning (KY) har byggts ut och omfattar 12 000 platser . antogs 5 200 elever. Kommittén prioriterar nu utbildning som kan medverka till att lösa flaskhalsproblem på arbetsmarknaden. - Intresset för grundläggande högskoleutbildning var fortsatt högt. Till följd av tidigare överintag, som upphört, ökade dock inte antalet högskolenybörjare eller helårsstudenter. beräknas antalet nybörjare öka. Antalet examinerade var ungefär oförändrat. Antalet examinerade från längre utbildningar ökar. Universiteten och högskolorna kommer överlag att ha svårt att klara uppställda examensmål åren 1997 1999 för grundskollärare för årskurserna 4 9 och för gymnasielärare, men ser ut att klara dem för civilingenjörsexamina och magisterexamina. För riket som helhet har utbildningsuppdragen för fullgjorts, men ett ökande antal högskolor hade svårigheter med att klara målen. - Forskarutbildningen ökade i omfattning under /98. Antalet antagna steg från cirka 3 500 till 3 700, antalet aktiva forskarstuderande och antalet doktorsexamina ökade också något. Andelen kvinnor uppgick till bland de nyantagna och bland de examinerade. Regeringen har fastställt examensmål för treårsperioden 1999 om drygt 5 600 forskarexamina. Av utfallet och 1998 att döma bör det kunna uppfyllas. - Ett omfattande förberedelsearbete pågår inför forskningspropositionen . I propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) har frågor om mål för forskningspolitiken och vissa principfrågor behandlats. Större genomförda förändringar - Förskolan har en egen läroplan. Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet omfattar /99 även förskoleklass och fritidshem. - Förskoleklassen har införts för sexåringar. - har inlett arbetet med nationella kvalitetsgranskningar och har redovisat tre rapporter om rektorsuppdraget, undervisningen av elever i behov av särskilt stöd samt läs- och skrivprocesserna i undervisningen. - En omfattande utbyggnad och förnyelse av vuxenutbildning pågår som en följd av . Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har också successivt byggts ut. - Tre nya universitet har inrättats i , och . / har tilldelats vetenskapsområdet teknik och vetenskapsområdet naturvetenskap. - i inrättades . Mål för utgiftsområdet i sammanfattning - Ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande, underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för barn. - Ge alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden lika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet. - Ge vuxna möjlighet att få ny kunskap och att komplettera tidigare utbildning i takt med samhällets och arbetslivets krav samt individens behov och önskemål. - Erbjuda en utbildning vid universitet och högskolor, som främjar kritiskt tänkande och ett vetenskapligt förhållningssätt och som är av hög och likvärdig kvalitet i alla delar av landet och därmed bidrar till en regionalt balanserad utveckling. - Forskningen skall bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. Prioriteringar - En allmän förskola och maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnomsorg) genomförs stegvis . - Måluppfyllelsen i skolan skall öka genom insatser för kvalitet och likvärdighet, bl.a. genom arbete med förnyelse av lärarutbildningarna, kompetensutveckling av lärare och andra åtgärder för att trygga lärarförsörjningen samt ett bättre stöd i specialpedagogiska frågor. - Särskilda insatser skall vidtas för att förbättra förutsättningarna och resultaten för elever med utländsk bakgrund. - Arbetet med att fullfölja intentionerna med och att nå särskilt prioriterade målgrupper, inte minst kortutbildade män och invandrare, skall fullföljas. - Förslag till riktlinjer för den framtida kommunala vuxenutbildningen kommer att läggas fram för . - Försöksverksamhet med former för validering och värdering genomförs i syfte att ta vara på den vuxnes icke formella kunskap och kompetens. - Arbete pågår för att utveckla de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. - Utbyggnaden av högskolan fortsätter. har 20 000 nya platser fördelats. Ytterligare 10 500 platser för och 10 500 platser för fördelas. Utbyggnaden sker med tyngdpunkt på naturvetenskap och teknik. - Studentinflytandet skall stärkas och ännu större fokus läggas på förbättrad utbildningskvalitet. - Arbetet med att bredda rekryteringen till högre utbildning och bryta de könsbundna studievalen skall intensifieras. - Satsningen på grundforskning och forskarutbildning intensifieras 2002. De nya resurserna för används framför allt till att utveckla verksamheten vid de tre nya universiteten i , och . - Arbetet med att förbättra de forskningsfinansierande myndigheternas resultat vad gäller förnyelse inom forskningen, tvärvetenskap, jämställdhet, samhällsrelevans samt forskningsinformation skall fullföljas. Myndigheternas kompetens skall utnyttjas fullt ut för att ta fram ett allsidigt och kvalitativt underlag 2000. 6.2 Resultatbedömning För att framgent skall vara en av världens främsta kunskapsnationer krävs att utbildningssystemets alla delar fortsätter att utvecklas. Regeringen ser kunskap och kompetens som ett centralt område för att skall få en god ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Den samlade utbildningspolitiken är därför ett av regeringens viktigaste reformområden. fortsatte arbetet med att genomföra en av de största utbildningssatsningarna någonsin i vårt land, med bland annat och utbyggnaden av högskolan. Enligt regeringens långsiktiga riktlinjer skall ytterligare förstärkningar ske . budgetproposition (prop. 1998/99:1) föreslog regeringen bl.a. en utökning av de generella bidragen till kommuner och landsting för att bidra till höjd kvalitet i skola, vård och omsorg. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) föreslog regeringen ytterligare satsningar utöver förslagen i budgetpropositionen. De totala anslagen för utgiftsområde 16 beräknas öka 2002 . förväntas därmed utgiftsområde 16 omfatta av statens totala utgifter. Måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är beroende av ett stort antal aktörer i samhället. Verksamheterna inom utbildning och forskning finansieras i hög grad av medel från kommuner och landsting samt från offentliga, enskilda eller internationella företag och organisationer. Generella statsbidrag utgår till kommuner och landsting. En del anslagsmedel tillförs via andra departement, framför allt gäller detta medel till universitetens och högskolornas forskning. Den sammanlagda driftskostnaden för all offentlig utbildningsverksamhet i inklusive studiestödskostnader, utgiftsområde 15, och all forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor, ökade från till . Områden som inte ingår i denna kostnad är bl.a. arbetsmarknads- och personalutbildning, försvarsmaktens utbildningar och . Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Grunden för ett livslångt lärande läggs i förskolan. Förskoleverksamheten omfattade vid slutet av 1998 av alla barn i åldern 1 . har personaltätheten i förskoleverksamheten minskat relativt kraftigt främst till följd av att antalet platser ökat mer än antalet årsarbetare. har personalens utbildningsnivå höjts. Andelen högskoleutbildade var . Skillnaderna i avgifter för förskola och skolbarnsomsorg är stor mellan kommunerna. Tids- och inkomstrelaterade avgifter kan förhindra en ökning av sysselsättningen. Kommunerna behandlar barn till arbetslösa olika. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) avsatt ett utrymme för att stegvis införa en allmän förskola och en maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Förskoleklass /99 gick 114 000 barn i förskoleklass. Förutom de av landets sexåringar som var inskrivna i skolan befann sig så gott som samtliga i förskoleklasser. följer enligt uppdrag utvecklingen av förskoleklasserna särskilt vad gäller integrationen mellan förskoleklasserna och skolan. Grundskola Elevantalet i når nu den högsta nivån eller 1 010 000 elever varav 979 000 går i den kommunala . har antalet lärare per 100 elever minskat från 9,1 till 7,6, dvs. antalet elever per lärare har ökat. Enligt har kostnaderna per elev ökat . har de generella statsbidragen till kommunerna höjts för att möjliggöra förbättringar för vård, skola och omsorg. Effekterna av detta har kartlagts av 1998 och 1999. Enligt Finansdepartements kartläggning är den verksamhet som i störst utsträckning får del av de ökade resurserna. Slutbetyg enligt det nya betygssystemet gavs första gången . av eleverna nådde behörighet för nationellt program dvs. godkänt betyg i svenska alternativt svenska som andra språk, engelska och matematik. av eleverna nådde kunskapsmålen i alla ämnen, men variationen mellan kommuner och skolor är stor. Resultaten på ämnesprov i årskurs 9 och en analys av av sambandet mellan resurser och resultat visar på svårigheter för barn med utländsk bakgrund, särskilt de som är födda i utlandet. Regeringen prioriterar insatser för denna grupp bl.a. inom ramen för den s.k. storstadssatsningen. Det ökade elevantalet och de stora pensionsavgångarna leder till ett stort rekryteringsbehov av lärare. Åtgärder för att tillgodose detta rekryteringsbehov tas dels upp i lärarutbildningskommitténs betänkande Att lära och att leda, En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63), som är på remiss, dels i förslag från SLUR-gruppen (en gemensam arbetsgrupp för , och lärarnas och skolledarnas organisationer). Den nationella kvalitetsgranskning som inlett är en utgångspunkt för omfattande satsningar på kompetensutveckling av lärare. Särskola Elevantalet i särskolan har ökat /93. Förändringarna bör noga följas och utvärderas. kommer i sin tillsyn, utvärdering och uppföljning att ge ökad vikt åt särskolan och särskilt då dess inre arbete. Specialskola I propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) har regeringen redovisat sin syn på specialskolan och på den statliga stödorganisationen. Propositionen behandlas av . Regeringen bedömer att området även framgent behöver uppmärksammas. Gymnasieskola Den svenska gymnasieskolan har uppnått goda resultat i internationella jämförelser. Gymnasieskolan har blivit en skola för alla. gick av eleverna i årskurs 9 direkt över till gymnasieskolan, vilket var samma andel . Andelen intagna på sitt förstahandsval har minskat något. Andelen elever som avslutar sin gymnasieutbildning eller , tenderar att minska och uppgår nu till . Minskningen kan sättas i samband med förlängningen av gymnasieskolan till på samtliga studievägar och det stora antalet elever på individuellt program. Av de elever som fått slutbetyg uppnådde grundläggande behörighet för högskolestudier medan andelen 20-åringar med grundläggande behörighet minskade något. Övergången till högskolestudier efter avslutad gymnasieskola har ökat påtagligt . Skillnaden mellan olika program är stor och naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet ligger i detta avseende högst. Dessa två program har flera elever än andra nationella program tillsammans. Förändringar på arbetsmarknaden och ökad studiefrekvens har bidragit till att andelen som börjar arbete direkt efter gymnasieskolan har minskat. förvärvsarbetade direkt efter gymnasieskolan med högre andelar för elever på yrkesinriktade linjer än på mer teoretiskt inriktade linjer. Denna andel sjönk dramatiskt fram till och har sedan stigit samt förefaller sedan ha stabiliserats på en lägre nivå än 1990, . Förhållandet mellan programmen är den förväntade, dvs.