prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Skogs- och Lantbruksakademien 337 11 Skogsnäring 339 11.1 Omfattning 339 11.2 Utgiftsutveckling 339 11.3 Resultatbedömning 340 11.4 Revisionens iakttagelser 340 11.5 Bedömning av personalkonsekvenser 341 11.6 Anslag 341 H1 341 H2 Insatser för skogsbruket 342 H3 Internationellt skogssamarbete 343 H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 343 Anslagsbelopp 238 3.1 Utgiftsutvecklingen 244 3.2 245 3.3 Den ekonomiska utvecklingen i jordbruket i form av driftsöverskott i sektorn 246 3.4 Produktion och export av papper och massa 246 3.5 Fångstvärde (motsv.) i svenskt fiske åren 1995 1997 247 3.6 Skatteavvikelser 259 3.7 Utgiftsutvecklingen 260 3.8 Avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen 261 4.1 Utgiftsutvecklingen 263 4.2 Anslagsutvecklingen 264 5.1 Utgiftsutvecklingen 265 5.2 Direktstöd, miljöstöd, miljöersättning m.m. 265 5.3 Anslagsutvecklingen 272 5.4 Offentligrättslig verksamhet 273 5.5 Uppdragsverksamhet 273 5.6 Beräkning av anslaget 274 5.7 Anslagsutvecklingen 274 5.8 Anslagsutvecklingen 275 5.9 Beräkning av anslaget 276 5.10 Anslagsutvecklingen 276 5.11 Offentligrättslig verksamhet 277 5.12 Uppdragsverksamhet 277 5.13 Beräkning av anslaget 277 5.14 Anslagsutvecklingen 277 5.15 Offentligrättslig verksamhet 278 5.16 Beräkning av anslaget 278 5.17 Anslagsutvecklingen 278 5.18 Anslagsutvecklingen 279 5.19 Anslagsutvecklingen 280 5.20 Anslagsutvecklingen (anslag B8) 280 5.21 Anslagsutvecklingen (anslag B10) 281 5.22 Anslagsutvecklingen (anslag B12) 281 5.23 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 282 5.24 Beräkning av anslaget 282 5.25 Anslagsutvecklingen 282 5.26 Anslagsutvecklingen (anslag B9) 283 5.27 Anslagsutvecklingen (anslag B11) 283 5.28 Anslagsutvecklingen (anslag B13) 283 5.29 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 284 5.30 Beräkning av anslaget 285 5.31 Anslagsutvecklingen 285 5.32 Stödbelopp 285 5.33 Djurbidrag 285 5.34 Anslagsutvecklingen 286 5. 35 Anslagsutvecklingen 288 5.36 Beräkning av anslaget 289 5.37 Anslagsutvecklingen 289 6.1 Utgiftsutvecklingen 291 6.2 Anslagsutvecklingen 297 6.3 Uppdragsverksamhet 298 6.4 Tjänsteexport 298 6.5 Beräkning av anslaget 298 6.6 Anslagsutvecklingen 298 6.7 Anslagsutvecklingen 299 6.8 Anslagsutvecklingen 300 7.1 Utgiftsutvecklingen 303 7.2 Anslagsutvecklingen 304 7.3 Beräkning av anslaget 306 7.4 Anslagsutvecklingen 306 7.5 Beräkning av anslaget 306 7.6 Anslagsutvecklingen 306 8.1 Utgiftsutvecklingen 309 8.2 Anslagsutvecklingen 311 8.3 Uppdragsverksamhet 313 8.4 Beräkning av anslaget 313 8.5 Anslagsutvecklingen 313 8.6 Uppdragsverksamhet 314 8.7 Beräkning av anslaget 314 8.8 Anslagsutvecklingen 314 8.9 Beräkning av anslaget 316 8.10 Anslagsutvecklingen 316 8.11 Beräkning av anslaget 318 8.12 Anslagsutvecklingen 318 9.1 Utgiftsutvecklingen 321 9.2 Anslagsutvecklingen 323 9.3 Offentligrättslig verksamhet 324 9.4 Uppdragsverksamhet 324 9.5 Beräkning av anslaget 324 9.6 Anslagsutvecklingen 324 9.7 Beräkning av anslaget 325 9.8 Anslagsutvecklingen 325 9.9 Beräkning av anslaget 326 9.10 Anslagsutvecklingen 326 9.11 Beräkning av anslaget 327 9.12 Anslagsutvecklingen 327 9.13 Anslagsutvecklingen 327 9.14 Beräkning av anslaget 328 10.1 Utgiftsutvecklingen 329 10.2 Anslagsutvecklingen 332 10.3 Kostnad per plats vid SLU 332 10.4 Uppdragsverksamhet 333 10.5 Beräkning av anslaget 333 10.6 Anslagsutvecklingen 334 10.7 Beräkning av anslaget 335 10.8 Anslagsutvecklingen 335 10.10 Beräkning av anslaget 336 10.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 336 10.11 Anslagsutvecklingen 337 11.1 Utgiftsutvecklingen 339 11.2 Anslagsutvecklingen 341 11.3 Offentligrättslig verksamhet 341 11.4 Uppdragsverksamhet 341 11.5 Beräkning av anslaget 342 11.6 Anslagsutvecklingen 342 11.7 Anslagsutvecklingen 343 11.8 Anslagsutvecklingen 343 20 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd (avsnitten 2 och 5.6.1), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter (avsnitten 2 och 5.7), 3. bemyndigar regeringen att tillämpa ett svenskt landsbygdsprogram enligt förord- ning (EG) nr 1257/99 (avsnitt 5.6), 4. godkänner regeringens riktlinjer för syste- met för handel med mjölkkvoter (avsnitt 5.8), 5. godkänner att skall ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på 5 (avsnitt 5.9), 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2 (avsnitt 5.9), 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B9 Från EG-budge- ten finansierade miljö-, struktur- och regio- nala åtgärder, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2 (avsnitt 5.9), 8. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B10 Arealersättning och djurbidrag m.m., fatta beslut som in- klusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 (avsnitt 5.9), 9. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 5.9), 10. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 8.4), 11. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget G3 Skogs- och jord- brukets forskningsråd: Forskning och kol- lektiv forskning, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 10.5), 12. för anvisar anslagen under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt följande upp- ställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ramanslag 37 089 B1 ramanslag 249 096 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag 22 000 B3 Djurregister ramanslag 15 993 B4 Statens utsädeskontroll ramanslag 1 058 ramanslag 1 410 B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag 26 934 B7 Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag 2 629 B8 Miljö- struktur- och regionala åtgärder ramanslag 2 118 000 B9 Från EG-budgeten finansierade miljö- struktur och regionala åtgärder ramanslag 1 717 500 B10 Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 1 321 000 B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ramanslag 1 546 000 B12 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar, m.m. ramanslag 79 700 B13 Jordbrukets blockdatabas ramanslag 17 990 C1 ramanslag 65 514 C2 Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 30 890 C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 80 000 C4 Fiskevård ramanslag 20 000 D1 Främjande av rennäringen m.m. ramanslag 35 700 D2 Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag 63 000 D3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag 1 538 E1 ramanslag 85 188 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen obetecknat anslag 75 669 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ramanslag 22 381 ramanslag 8 202 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ramanslag 90 950 F1 ramanslag 121 089 F2 ramanslag 8 045 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap ramanslag 16 518 F4 Livsmedelsstatistik ramanslag 22 290 F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budge- ten ramanslag 3 700 F6 Åtgärder inom livsmedelsområdet ramanslag 30 000 G1 ramanslag 1 175 012 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader ramanslag 11 304 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning samt kollektiv forskning ramanslag 208 320 G4 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag 929 H1 ramanslag 280 584 H2 Insatser för skogsbruket ramanslag 105 700 H3 Internationellt skogssamarbete ramanslag 1 405 H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskade- övervakning ramanslag 6 000 Summa 21 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 21.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1994:1708) om EG:s förord- ningar om miljö- och strukturstöd samt 1, 2, 6 och 7 §§ skall ha följande ly- delse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd Lag om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveck- ling av landsbygden 1 § I denna lag ges bestämmelser som behövs för att EG:s miljö- och struk- turstöd skall kunna genomföras i . I denna lag ges bestämmelser som behövs för att EG:s strukturstöd och stöd till utveckling av landsbygden skall kunna genomföras i . Med EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd avses i denna lag EG:s förordningar om stöd till 1. gemenskapsinitiativ och andra av gemenskapen prioriterade mål för strukturfonderna, med undantag för stöd från Fonden för fiskets utveck- ling, 2. miljövänliga brukningsmetoder inom lantbruket och bevarande av odlingslandskapet, 3. skogliga åtgärder inom jordbru- ket, och 4. förtidspensionering av jordbru- kare. Med EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden avses i denna lag EG:s förordningar om 1. stöd till gemenskapsinitiativ och andra av gemenskapen prioriterade mål för strukturfonderna, med undantag för stöd från Fonden för fiskets utveckling, och 2. stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbyg- den. 2 § Tillsyn och annan kontroll över efterlevnaden av reglerna i EG:s för- ordningar om miljö- och strukturstöd utövas av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Tillsyn och annan kontroll över efterlevnaden av reglerna i EG:s för- ordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden utövas av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Regeringen får föreskriva att en tillsynsmyndighet får överlåta åt någon annan myndighet att utöva viss tillsyn. Om tillsyn överlåts, skall vad som sägs om tillsynsmyndighet i lagen gälla även den myndighet till vilken tillsyn har överlåtits. 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att ränta skall betalas på be- lopp enligt EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd om mottaga- ren inte är berättigad till beloppet och detta skall återbetalas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att ränta skall betalas på be- lopp enligt EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden om mottagaren inte är berättigad till beloppet och detta skall återbetalas. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att avgifter skall tas ut för till- synen enligt denna lag och för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att avgifter skall tas ut för till- synen enligt denna lag och för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om struk- turstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande för stöd som beviljats före ikraftträdandet. 21.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § I denna lag ges bestämmelser som behövs för att den pris- och marknads- reglering som ingår i EG:s gemensamma jordbrukspolitik skall kunna genom- föras i . Med EG:s förordningar om jordbruksprodukter avses i denna lag EG:s för- ordningar om 1. marknadsreglering av jordbruksprodukter, 2. produkter som omfattas av bilaga II men som inte omfattas av någon marknads- reglering, 2. produkter som omfattas av bilaga I men som inte omfattas av någon marknads- reglering, 3. produkter som har framställts av jordbruksprodukter 4. uppgiftsskyldighet i fråga om inkomstförhållanden och driftsekonomiska förhållanden i jordbruket, och 5. särskilda omräkningskurser som används inom den gemensamma jord- brukspolitiken. Denna lag tillämpas inte i fråga om sådana bestämmelser i förord- ningar om jordbruksprodukter som helt faller inom tillämpningsområdet för livsmedelslagen (1971:511). Denna lag träder i kraft . 22 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 22.1 Omfattning Utgiftsområde 23 omfattar jordbruk och träd- gårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, utbildning och forskning samt skogsnäring. Utgiftsområdet omfattar 40 anslag fördelade på 8 verksamhets- områden, där det dominerande området är jord- bruks- och trädgårdsnäring. Inom utgiftsområ- det ryms följande myndigheter: , Statens utsädeskontroll, , , Statens veteri- närmedicinska anstalt, Centrala försöks- djursnämnden, , Livs- medelsekonomiska institutet, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt och skogsvårdsstyrelserna. ansvarar för utgifts- område 23. För frågor som rör skogsnäringen och ansvarar dock . har vidare ett samordningsansvar för frågor som rör samerna. redovisas emellertid under utgiftsområde 1, . För föreslås att sammanlagt 9 anslås för utgiftsområ- det. Anslagna medel för utgiftsområdet minskar med ca 2 jämfört med . av utgif- terna finansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör det nya landsbygdsprogrammet och strukturåtgärder inom fiskerinäringen. Utgiftsområde 1999 (prognos) - EU-stöd (7,38 mdkr): Finansiering från EU-budgeten. Arealstöd, intervention, miljöersättningar, m.m. En del av EU-stö- det förutsätter nationell medfinansiering. - Nationell medfinansiering av EU-stöd (1,77 mdkr): T.ex. strukturstöd, miljö- ersättningar och regionalstöd. - Forskning och utbildning (1,31 mdkr): SLU, och stöd till forskning. - Myndigheter (0,8 mdkr): , , m.fl. (ej SLU och ). - Övrigt (0,99 mdkr): Nationellt stöd, be- kämpande av smittsamma husdjurssjuk- domar, m.m. Utgifterna inom utgiftsområdet styrs till stor del av och kan påverkas endast ge- nom förändringar av den gemensamma jord- brukspolitiken, Common Agriculture Policy (CAP). Återflödet från EU bruttoredovisas i den svenska statsbudgeten, dvs. inkomsterna från EU redovisas på inkomsttitel och utbetal- ningarna redovisas som en kostnad på statsbud- geten. Anslag avseende EU-medel för utgiftsom- råde 23 återfinns i avsnitt 5, 6, 9 och 11. Anslag för EU-finansierade stöd skall med viss tidsför- skjutning motsvara inbetalningar från EU-bud- geten till statsbudgetens inkomstsida. 22.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19981 Anslag 1999 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 11 836 11 974 12 245 9 726 13 969 14 121 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren 1995/96 och 1998. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna inom utgiftsområdet ökade kraftigt det förlängda /96 och är nu mer än dubbelt så höga jämfört före EU- medlemskapet (löpande priser), vilket förklaras av att ett antal nya EU-stöd införts. Utgiftsutvecklingen budgetåren 1994/ Mål De viktigaste målen inom utgiftsområdet anges nedan. Övriga mål inom utgiftsområdet redo- visas i avsnitten för respektive verksamhets- område. Uppföljningen på utgiftsområdesnivån sker framför allt gentemot dessa mål: - reformerad gemensam jordbrukspolitik och fiskeripolitik, - hållbar livsmedelsproduktion för ökad mil- jöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt, - produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och förstärkning av konsument- perspektivet, - gott djurskydd och gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst, - värnande av jordbrukets natur- och kultur- värden samt minimering av jordbrukets ne- gativa miljöpåverkan. Övergripande mål på jordbrukets och fiskets områden inom EU:s gemenskapspolitik framgår av avsnitt 3.3.2. Prioriteringar - konkurrenskraftig miljö- och djurskydds- anpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna, - reformering av den gemensamma jord- brukspolitiken med fortsatt marknads- anpassning och implementering av det nya landsbygdsprogrammet, - förberedelser inför reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken och imple- mentering av det nya strukturfonds- programmet på fiskets område, - säkra livsmedel och andra åtgärder för att stärka konsumentperspektivet inom livs- medelsområdet, - förbättrad djurtillsyn och gott hälsotillstånd bland husdjur, försöksdjur och djur som hålls i fångenskap, - forskning och utveckling, bl.a. inom områ- det växtgenetiska resurser. prioriterar också arbe- tet med att stärka samernas ställning samt förbe- redelserna inför det svenska ordförandeskapet . Dessa verksamheter hör dock till utgifts- område 1, . 22.3 Resultatbedömning 22.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Jordbruket Jordbruket beräknas sysselsätta ca 85 000 perso- ner, varav kvinnor, i knappt 86 000 företag. Sektorn består således till övervägande del av småföretag. Strukturomvandlingen inom jordbrukssektorn har inneburit att antalet före- tag och antalet sysselsatta inom sektorn har minskat. 1990 1995 1996 1997 1998 99 241 92 546 90 854 88 387 85 598 Den genomsnittliga årliga förändringen 1990 94 1994 98 -0,-2, De kvarvarande företagen har emellertid blivit större och mer produktiva. Besättningsstorle- karna har ökat, t.ex. har för mjölkföretag den genomsnittliga besättningsstorleken ökat från 22 kor till 30 kor . Antalet mjölk- företag har sjunkit från knappt 26 1990 till knappt 15 1998. Jordbruket skapar också sysselsättning i angränsande näringar, såsom livsmedelsindustri, handel och verkstadsindustri och bär upp en viktig del av landsbygdens in- frastruktur. var 11 202 mjölkkor anslutna till , , vilket var av det totala antalet mjölkkor. Åkerarealen är till stor del koncentrerad till slättbygderna i södra och . Spannmålsodlingen har ökat efter EU-inträdet i hela landet utom i inre och i delar av skogsbygderna i och uppgick till knappt . Arealen vall som ökade har efter EU-med- lemskapet minskat på grund av återgång till spannmål. Arealen oljeväxter har sjunkit och utgjorde ca . Den totala spannmålsskörden uppgick till ca vilket är något mindre än föregående år. totala skörd av olje- växter uppgick till ca . Totalskörden av matpotatis på odlingar om uppgick till ca , vilket är en minskning jämfört med . Totalskörden för potatis för stärkelseframställning ökade med ca 20 pro- cent till . Den totala skörden för sockerbetor uppgick till nästan , vilket är något mindre än föregående år. Storleken på mjölkproduktionen regleras inom EU genom ett system med mjölkkvoter. Den svenska mjölkproduktionen uppgick till ca 3 , vilket motsvarar av den svenska landskvoten. Se vidare avsnitt 5.8 Handel med mjölkkvoter. Produktionen av griskött har ökat under se- nare år. Däremot har produktionen av nötkött minskat något som an- talet företag med nötkreatur i har fortsatt att minska. Antalet företag med nötkreatur har minskat . Den genomsnitt- liga årliga minskningen har hållit sig , vilket är en något kraftigare minskning än den som skedde i början av 1990- talet. Produktionen av fjäderfäkött minskade något av produk- tionsökningar. Den totala konsumtionen av kött fortsatte att öka . Antalet nötkreatur har varit relativt oförändrat , men minskade med jämfört med . var antalet suggor lägre än . Geografiskt återfinns större delen av nötkreatu- ren inom stödområdena medan grisar och fjä- derfä är koncentrerade till slättbygderna. Cirka två tredjedelar av antalet mjölkkor och övriga nötkreatur finns inom stödområdena. Besättningsstorlekarna är mindre inom stödom- rådena. med nötkreatur är emellertid något större. I sektorskalkylen beräknas jordbrukssektorns totala intäkter och kostnader. Skillnaden mellan dessa utgör sektorns driftsöverskott, vilket dock inte kan likställas med jordbrukarnas totala in- komster då de flesta jordbrukshushåll också er- håller inkomster från annan verksamhet. Tabell 22.3 Den ekonomiska utvecklingen i jordbruket i form av driftsöverskott i sektorn Miljoner kronor 1995 1996 1997 1998 prel 1999 (prognos) Intäkter 30 390 30 214 31 120 30 834 32 050 Kost- nader 27 504 Drifts- över- skott påverkades driftsöverskot- ten av återbetalningar av det svenska omställ- ningsstödet samt av att vissa stödutbetalningar ägde rum först . påverkades vegetabilieintäkterna främst genom att dålig kva- litet på skörden sänkte priserna. På animaliesidan skedde ett kraftigt prisfall på griskött. De lägre kostnaderna beror i huvudsak på sänkta räntekostnader. Enligt uppföljning uppgick det totala stödet till jordbruket prelimi- närt till ca , vilket motsva- rade cirka hälften av jordbrukets intäkter. De direkta stöden ökade till . Marknadsprisstödet, dvs. att priserna i EU upprätthålls på en högre nivå än på världsmarknaden, ökade från 6,9 miljarder kro- nor till , be- roende framför allt på sänkta priser på världs- marknaden. Lönsamhetsutvecklingen har varierat mellan olika produktionsgrenar. I såväl spannmåls- som sockerproduktionen steg lön- samheten i samband med prishöjningar samt höjda arealbidrag för spannmål. Därefter har lönsamheten för spannmål successivt blivit lägre i samband med fallande priser. För socker- betor sjönk lönsamheten och har därefter varit i stort sett oförändrad. Lönsamhe- ten för nötköttsproduktion sjönk på grund av prissänkningar. har lönsamhetsutvecklingen varit positiv men varierat mellan olika stödområden. Den po- sitiva lönsamhetsutvecklingen beror framför allt på högre avräkningspriser. För mjölkproduktio- nen sjönk lönsamheten och var därefter i stort sett oförändrad . I samband med lägre priser sjönk lönsamheten och var därefter oförändrad . För grisköttsproduktionen har lönsamheten varierat kraftigt . Lönsamheten steg fram men har därefter sjunkit, främst till följd av fallande priser på griskött. Skogsnäringen Produktionen av svenska skogsindustriproduk- ter var fortsatt hög. Sammanlagt uppgick produktionen av papper och papp till , massaproduktionen till och produktionen av sågade trävaror till . Insamling och förbrukning av returpapper fortsatte att öka. Återvinningen av pappersprodukter utgjorde av papperskonsumtionen. I hela världen är återvinningen av pappersprodukter av papperskonsumtionen och i EU . En mycket stor del av de producerade trä- och pappersprodukterna exporterades. Det sam- manlagda exportvärdet uppgick till . Nettoexportvärdet var ca (det samlade nettoexportvärdet för samt- liga varugrupper var ). Tabell 22.4 Produktion och export av papper och massa Miljoner ton 1996 1997 1998 Produktion Papper 9,0 9,8 9,9 Massa 9,8 10,5 10,5 Export Papper 7,3 7,9 8,0 Massa 2,6 2,8 2,8 Sysselsättningen i skogsnäringen har fortsatt att minska. Det beräknade antalet sysselsatta var ca 92 000 jämfört med 175 1980. Den indirekta sysselsättning som näringen gene- rerar bedöms vara av samma storleksordning re- spektive år, dvs. ca 85 000 personer. Arealen skogsmark och träd- och buskmark enligt internationella definitioner uppgår till ca . Därav är ca skyddade på olika sätt för avverkning. Arealen skyddad skogsmark ökar i takt med de åtgärder som höjda ersättningsanslag medger och genom frivilliga åtgärder. Den sammanlagda avverk- ningen beräknas till närmare eller ungefär samma volym som . Priserna på rundvirke var ungefär desamma . slutförde nyckelbiotopsinventeringen av småskogsbrukets skogsmarksinnehav, vilket omfattar nära .