prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — har tillsammans med SCB utvecklat en statistik om telekommunikationsbranschen och PTS samlar inom ramen för sin tillsynsroll in statistik om branschen. Vidare pågår en uppbyggnad av statistik inom Radio- och ansvarsområden. SCB har deltagit i arbetet med en nordisk jämförelse av elektronikindustrin och de IT-relaterade tjänsteföretagen som genomförts på uppdrag av . I SCB:s industristatistik och statistik om tjänstenäringar genomförs regelbundet undersökningar som innefattar de olika delarna av IKT-branschen för att användas i Nationalräkenskaperna. Ett försvårande faktum är att de traditionella statistiska indelningar nu inte alltid är de som är bäst lämpade för att spegla denna dynamiska bransch. Statistik om hushållens IKT-utnyttjande Flera förstudier och undersökningar har genomförts som skulle kunna ligga till grund för vidare utveckling av statistiken om individers och hushålls IKT-utnyttjande, vilket behövs. Två olika undersökningar förser oss kontinuerligt med uppgifter om främst användning av och tillgång till IKT. Nordicom vid tillbaka statistik över mediers räckvidd och i undersökningen har även datorer och Internet kommit att innefattas. Vidare har undersökning om hushållens kommunikationsvanor startat och utvecklats sedan IT-propositionen skrevs. Dessa båda undersökningar är dock inte tillräckliga för att fånga alla aspekter på hushållens användning av IKT, utan ytterligare undersökningar behövs. Det finns möjligheter att koppla på frågor om IT på SCB:s Arbetskraftsundersökningar () och Undersökningar om levnadsförhållanden (), vilka görs på uppdrag av olika myndigheter och organisationer. SCB har , på uppdrag av IT komissionen genomfört breda användarundersökningar genom att lägga till IT-frågor till SCB:s Arbetskraftsundersökning. Den typen av undersökningar har med undantag från ett uppdrag från Statskontoret , vars huvudinriktning var att spegla efterfrågan av tjänster, inte genomförts . Ett flertal undersökningar, både i offentlig och privat regi har genomförts inom området som enstaka undersökningar. Vissa variabler undersöks regelbundet av privata undersökningsföretag. Statistik om näringslivets IKT-utnyttjande har utvecklat och genomfört en undersökning av IT- användningen i fem branscher där SCB genomfört undersökningen. Vidare har undersökt IT-användningen i småföretag. har för deltagit i ett europeiskt projekt för att undersöka förutsättningar för flexibla arbetsorganisationer, där en mängd frågor som beskriver företagens IT-användning ingår. SCB har deltagit i ett projekt inom för att utveckla ett gemensamt mätinstrument för att mäta IT-användningen i de nordiska länderna. Det finns ingen heltäckande kontinuerlig statistik om näringslivets IKT- utnyttjande, men givet att medel kan tillskjutas, finns goda förutsättningar för en sådan om ovanstående undersökningar och arbeten kan följas upp och upprepas. Statistik om offentlig förvaltnings IKT-utnyttjande Ett flertal förstudier och utvecklingsarbeten har genomförts avseende statistik om offentlig förvaltnings IKT-utnyttjande bland annat av Statskontoret och SCB. Även har genomfört en förstudie inom området. Flera undersökningar har genomförts, men någon kontinuerlig statistik inom området finns inte. Statskontoret har t.ex. undersökt hur myndigheter använder Internet som informationskanal och vilka kostnader som myndigheter har för IT. Vidare har Statskontoret inom ramen för ett samarbetsprojekt inom EU kartlagt utbudet av elektroniska informationstjänster och användningen av databaser och statliga register via Internet. IT och språket IT-proposition angavs som mål 7 för den nationella IT- strategin att det svenska språket och kulturen skulle bevaras och utvecklas i en alltmer gränslös värld. I finns en aktiv språkvård och organisationer som innebär att det svenska språkets utveckling noggrant följs. På en grundläggande nivå ansvarar framför allt tre institutioner för språkvården. Det är , Tekniska nomenklatur- centralen (TNC) och . En fundamental roll för språkvården spelar naturligtvis den forskning i modern svenska som bedrivs vid många universitet och högskolor. I det praktiska språkvårdsarbetet gör bl.a. språkexperterna i betydande insatser för att de offentliga texterna skall bli så lättbegripliga som möjligt och för att språkvårdens rekommendationer skall föras ut och tillämpas. På initiativ av och bildades en datatermgrupp som ger rekommendationer om datatermer. Svenska datatermgruppen är ett organ där språkvårdare och terminologer men också dagstidningar, etermedier och databranschen är representerade. Närings-och teknikutvecklingsverket () har påbörjat projekt och stött forskning på språkteknologi- området. har genom sitt omfattande nätverk möjlighet att genomföra stora tidsbegränsade program som kräver deltagande av samverkande centrala och regionala aktörer. har stött den talteknologiska forskningen och inrättade 1996 ett för talteknologi vid (). talets första del drev och Humanistiska samhällsvetenskapliga forskningsrådet () ett gemensamt program i språkteknologi som omfattade både talat och skrivet språk och med inriktning på såväl grundforskning som tillämpad forskning. Programmet resulterade i en förbättrad språkteknologisk infrastruktur och till ökade kontakter mellan olika forskargrupper i och mellan universitet och industri. Ett nytt program startade och avslutades . Målen för det senare programmet var att utveckla och förbättra övergripande metoder och tekniker för bearbetning av naturligt språk, särskilt svenska, i tal såväl som i skrift vidare är målet att främja utveckling, utvärdering och spridning av verktyg och dataresurser för svenska språket, att bidra till att det kommer fram praktiskt användbara data, metoder, verktyg och system samt att knyta samman kompetens i tvärvetenskapliga nätverk. Programmet har satt igång ett antal stora projekt som omfattar flera forskargrupper och kompetenser. Aktörer i olika projekt är vid , , och , vid KTH, och datologi () vid KTH, och (tidigare Språkdata) vid . har också haft regeringens uppdrag att utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att ta fram en basmodul för maskinöversättningar av standardiserade förvaltnings- och affärs- dokument från svenska till engelska och från engelska till svenska Detta uppdrag hade sitt ursprung i EU:s projekt (MLIS). redovisade uppdraget till regeringen och konstaterade i sin rapport bl.a. att utvecklingen av avancerade maskinöversättningssystem för svenska är eftersatt. föreslår därför att det utarbetas en långsiktig strategi för att främja svensk språkteknologi. () () är den centrala instansen i för terminologi och fackspråk. TNC har regeringens uppdrag att verka för att lämplig teknisk terminologi skapas och används inom offentlig förvaltning, näringsliv, utbildningsväsen och massmedier. När anslöts till EU fick TNC i uppdrag av kommissionen att komplettera EU:s termbank Eurodicautom med svenska termer. TNC:s uppgift har bestått i att identifiera begreppet i varje termpost och tillföra en etablerad svensk term. Totalt handlar det om mer än 110 000 termposter inom vitt skilda ämnesområden som innehåller svensk terminologi och till viss del även definitioner, kontexter eller annan tilläggsinformation. TNC deltar vidare i projektet , delvis finansierat av EU inom ramen för MLIS-programmet. Detta kan beskrivas som en knutpunkt på Internet där information om terminologi i samlas, och där man hittar länkar till liknande information på andra håll i världen. De nordiska språken är i detta sammanhang danska, finska, färöiska, grönländska, isländska, norska, samiska och svenska. Terminologin inom IT-området kartläggs inom WebIT EFCOT, A Terminology Database for /for Computer Terminology där TNC har rollen som samordnar och vars syfte är att exportera den arbetsmodell som praktiseras inom Svenska datatermgruppen. har till uppgift att följa svenskans utveckling i tal och skrift, att ge ut ordböcker, skrivhandledningar och andra skrifter i språkliga frågor samt att ge råd i språkfrågor åt myndigheter, företag och enskilda. tog på regeringens uppdrag fram ett förslag till handlingsprogram för att främja det svenska språket. I rapporten konstaterar språknämnden att den ökande internationali- seringen, EU-inträdet och den ökande användningen av elektronisk kommunikation påverkar det svenska språket. Nämndens förslag till handlingsprogram omfattar ett stort antal åtgärder inom områden som ungdomsskolan, högre utbildning och forskning, politik och administration, medier, arbets- och näringsliv, dataprogram och datakommunikation samt EU. Nämnden har föreslagit en rad enskilda åtgärder, bl.a. att det bör garanteras att svenskan förblir ett officiellt språk i EU. bör verka för delvis nya regler och riktlinjer för EU:s översättarverksamhet och för att fler kvalificerade översättare och tolkar utbildas. anser att de datorprogram som ger språkstöd skall granskas kontinuerligt av språkvården. Språkvården bör även medverka till att ta fram sådana program i fråga om teckenuppsättning och alfabetisering. En riktlinje bör vidare vara, menar nämnden, att multimedieprogram för skolbruk är översatta till svenska. Därutöver pekar nämnden på angelägna områden för tillämpad språkforskning; dels informationsteknik som skrivstöd, översättningsstöd och standardisering, dels konkurrens och samspel mellan engelska och svenska inom utbildning, forskning och kunskapsintensiva delar av arbetslivet. Regeringen bedömde att förslagen i Svenska språknämndens förslag till handlingsprogram måste analyseras och beredas ytterligare (prop. 1989/99:1 Utgiftsområde 17). Särskilda insatser för språkvården började dock genomföras . För att stärka språkvården förstärktes anslaget till med . har gett regeringen till känna att en parlamentarisk språkpolitisk utredning om främjande av det svenska språket bör tillsättas (bet. 1999/2000:KrU2, rskr. 1999/2000:7). förordar att denna utredning får i uppgift att med utgångspunkt bl.a. i språknämndens förslag till handlingsprogram föreslå ett handlingsprogram som dels syftar till att främja svenska språkets ställning, dels syftar till att alla i oavsett språklig och social bakgrund utifrån sina förutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Regeringen har för avsikt att besluta om direktiv till språkutredningen i enlighet med de riktlinjer förordar. Tekniska () Över 25 miljoner forskare, informatiker och bibliotekarier världen över använder Internet. Det finns nätverk mellan olika bibliotek och användare. Dessa nätverk har med stor snabbhet utvecklats till ett universiellt och nödvändigt redskap för svensk forskning och utveckling och inte minst för vårt näringsliv. Parallellt med det ökade informationsflödet växer kravet på informationens kvalitet. En väl fungerande informationstjänst är därvid av central betydelse. Informationsspecialister behöver ständig vidareutbildning på grund av den snabba tekniska utvecklingen. Tekniska () är en yrkesförening för verksamma inom området informationsförsörjning. Föreningen har ca 1 300 medlemmar och bedriver utbildningsverksamhet, ger ut tidskrifter och andra publikationer. Den frivilliga insatsen är betydande. Verksamheten erhåller ett mindre årligt bidrag från staten. Några av Allmänt om IT inom näringslivet Enligt IT-proposition måste IT-innehållet i svenska produkter och tjänster öka och IT introducera snabbt i alla typer av företag. Näringspolitiken skulle medverka till att främja näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användning av IT samt främja utvecklingen av en svensk program- och informationsindustri. I en enkätundersökning utförd av och (publicerad ) gällande IT-användning i företag ( Nyttan med IT ) framkommer bl.a. att svenska företag har en hög och jämn teknisk användning av IT. Detta gäller inom alla storleksklasser, branscher och i en geografisk jämförelse. Dock ser man skillnader gällande hur man använder sig av den nya tekniken. I de allra flesta företag använder man sig av IT som ett administrativt hjälpmedel i verksamheten. Endast i en begränsad andel av företagen, och då främst i entreprenöriella verksamheter, ser man den strategiska nyttan med IT. Detta innebär med andra ord att företagen ser IT som en del i affärsutvecklingen och som ett medel för att uppnå mål och visioner såsom nya marknader och nya kunder, ett sätt att skapa tillväxt. Det sker mycket på både regionalt och lokalt plan för att främja IT- användningen i små och medelstora företag, i form av insatser från t.ex. länsstyrelser, kommuner, regionala högskolor, företagarnas egna organisationer eller i olika konstellationer mellan dessa. I en undersökning från IMIT 1997 (företag med mellan 20 200 anställda) så har av alla tillverkningsföretag en pc och har ett lokalt nätverk, men endast en bråkdel bedriver elektronisk handel. Tekniken i sig genererar dock ingen tillväxt, utan det är användningen kopplad till affärsutvecklingen som ger tillväxt. har med utgångspunkt från samverkan med Toppledarforum (de centrala verken och kommun- och landstingssektorn) rent konkret i sitt tjänsteutvecklingsprogram FavorIT, fokuserat på gränsöverskridande IT-baserade tjänster. Dessa produceras i samverkan mellan offentliga tjänsteproducenter och företag och skall förbättra servicen för medborgare och småföretag. Stora sådana regionala projekt (, och ) har initierats som samverkar och arbetsfördelar i gemensamma utvecklingsprojekt. Nya IT-gränssnitt utvecklas mellan myndigheter och företag för att underlätta och effektivisera kontakterna. Den snabba tekniska utvecklingen leder till att digitala komponenter utnyttjas och efterfrågas i allt fler produkter. För att positionera sig i den internationella konkurrensen måste svenska företag utnyttja de möjligheter IT ger att effektivisera den egna verksamheten samt producera tekniskt avancerade produkter och tjänster med högt IT- innehåll till låga kostnader. Svenska produkter får alltmer systemkaraktär och svenskt näringsliv har en lång och god tradition i att bygga och använda systemprodukter inom centrala och marknadsmässigt stora tillämpningsområden. Förmåga att hantera och styra stora, komplexa system har länge varit en svensk styrka. Svenska företag och organisationer ligger också långt framme när det gäller att tillgodogöra sig och använda ny informationsteknik. Enklare konsumentprodukter, där priset är avgörande, blir allt intelligentare . Detta möjliggörs av att avancerade, men billiga, masstillverkade processorer och minnen etc. byggs in i t.ex. tvättmaskiner och spisar. I vissa produkter t.ex. mobiltelefoner, handdatorer och bilar är minimering av storleken och vikten av dessa ingående kretsar väsentligt för konkurrensförmågan. I konsumentprodukter av dessa slag är ofta priset avgörande. har satsat på flera forskningsprogram i samverkan med avnämarna, företagen, på cost shared -bas, där svarat för finansieringen till högskolan (och i viss mån till småföretagen). Det huvudsakliga syftet med dessa program är att öka konkurrenskraften hos svenskt näringsliv genom att främja utvecklingen av programprodukter och genom att utveckla kompetensen. En viktig förutsättning för att öka IT-innehållet i svenska tjänster är förmågan att göra lönsamma IT-investeringar i företag och förvaltningar samt att företagen anammar moderna IT-baserade tjänstemodeller för förnyelse och utveckling av verksamheten. FoU-program FavorIT stödjer innovativa kunskaper, metoder, verktyg och produkter för att utveckla eller utföra IT-baserade tjänster. har under senaste 5 årsperioden hjälpt till att bygga upp SweSI (Initiative) och åstadkommit större kontaktytor för programbranschen gentemot olika användarbranscher och för export. Verktyg för att hantera kvalitetsfrågor och affärs och avtalsmallar har tagits fram som stärkt den svenska programbranschen. I en skrivelse till om kryptografi (skr. 1998/99:116) har regeringen redovisat sin uppfattning när det gäller export av krypto- produkter. I den svenska tillämpningen av de internationella regler, som regeringen åtagit sig att följa, sker fortlöpande lättnader av teknisk och administrativ natur för att underlätta exporten av svenska krypto- produkter. I tillämpningen av de exportkontrollregler som åtagit sig att följa, eftersträvar regeringen och () största möjliga enkelhet för de svenska företagen. har administrativa och tekniska lättnader införts i syfte att främja exporten av svenska kryptoprodukter. Med verkan har ISP infört möjligheten för företag att med åberopande av ett generellt exporttillstånd och utan föregående ansökning kunna exportera vissa kryptoprodukter, s.k. massmarknadsprodukter, till en rad länder. Andra kryptoprodukter kan efter ansökan och prövning få globala licenser, vilka berättigar till utförsel under tillståndets giltighetstid, vilken är . Elektronisk handel Internationell jämförelse Målet IT-proposition var att skulle ligga i framkant av utvecklingen av elektronisk handel. ECaTT är en jämförande studie i 10 EU-länder kring bland annat elektronisk handel. En utredning som presenterades av tyder på att de svenska hushållen är bäst i på att utnyttja e- handeln. är det få av de svenska företagen som erbjuder möjligheter att verkligen handla. av företagen erbjuder möjligheter till konsument handel vilket är av de företag som redan finns på Internet. Statens roll Regeringen anser att elektronisk handel är ett viktigt medel för utveckling och tillväxt. I regeringens skrivelse om elektronisk handel (skr 1997/98:190) angavs att förutsättningar borde skapas för en bred användning av elektronisk handel i syfte att främja sysselsättningen och tillväxten. I regeringens Skrivelse om informationssamhället inför 2000-talet (skr. 1998/9:2) framhölls att staten har ett ansvar för att utveckla en samlad politik för elektronisk handel. Statens huvudsakliga uppgifter ansågs vara: - att åstadkomma ett effektivt regelverk, - att satsa bl.a. på utbildnings- och informationsinsatser, och - att verka för en tillgänglig och säker infrastruktur. Utvecklingen av handeln bör primärt drivas av marknadens aktörer regleringar bör tillämpas endast när branschstandarder och avtal inte är tillräckliga åtgärder. Det aktuella läget när det gäller - att åstadkomma effektiva regelverk I regeringens skrivelse om elektronisk handel (1997/98:190) framhölls behovet av ett effektivt regelverk som en av de främsta verktygen för att främja utvecklingen och utbredningen av elektronisk handel. Det ansågs viktigt att relevanta författningar sågs över och ändrades för att bättre passa till den nya utvecklingen. Målet skulle vara att undanröja eventuella oklarheter samt att se till att befintliga regler inte onödigt hindrar möjligheterna att bedriva elektronisk affärsverksamhet. Vidare sades att de regler som gäller för traditionell handel i huvudsak torde kunna tillämpas även vid elektronisk handel samt att dessa endast skulle ändras om det var nödvändigt. Därutöver var ett krav att regelsystemet i största möjliga utsträckning skulle förhålla sig neutralt till den teknik som används. Det framhölls att en hög säkerhet var av största vikt för handeln samt att det är viktigt att det klart framgår vilka regler som gäller, inte minst vad gäller den globala handeln. pågår arbete i huvudsak inom samtliga berörda områden. Arbetet bedrivs både på nationell och internationell nivå. antog en personuppgiftslag med bestämmelser för att skydda den enskilde mot kränkning av den personliga integriteten genom behandling av personuppgifter (prop. 1997/98:44, bet. 1997/98:KU18, rskr. 1997/98:180). Med denna lag genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om fritt flöde av sådan uppgifter (dataskyddsdirektivet). Vid offentlig upphandling, som regleras av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, finns krav på att anbud skall vara skriftliga och vara egenhändigt undertecknade. - att verka för en tillgänglig och säker infrastruktur För att elektronisk handel skall kunna utvecklas och komma hela landet till del fordras en väl utbyggd och fungerande infrastruktur. Denna fråga har behandlats ovan under . - utbildning, forskning och utveckling Enligt IT-proposition avsåg statens uppgifter framförallt utbildning, forskning och utveckling samt offentlig upphandling. I skrivelsen om elektronisk handel (1997/98:190 s. 14) framhöll regeringen att satsningar på kunskap och kompetens är viktiga. Det ansågs att olika insatser borde vidtas för att underlätta omvandlingen särskilt med hänseende till att höja kompetensen och utbudet av kvalificerad arbetskraft. Ett exempel på sådana insatser inom utbildningsområdet är SwIT, , ett utbildningssamarbete mellan och som på regeringens uppdrag har tillhandahållit yrkesutbildning inom IT. För att koppla utbildning till de nya verktygen finns samverkansprojekt med (och kompetens) för utbildnings- insatser via regionala högskolor. Även inom forskning och utveckling finns ett flertal projekt. Flera av dessa forskningsprojekt om elektronisk handel har genomförts inom EU:s ESPRIT-program. I arbetar med att bygga upp ett . Inom arbetar man med flera stora FOU-projekt i syfte att utveckla metoder och verktyg för mindre företag. Projekten riktar sig främst mot industriföretag och företag med industrinära tjänster. Resultaten av dessa projekt förväntas ge betydande resultat . Regeringen har även avsatt medel för projektet affärer för att öka medvetandegraden om offentlig upphandling samt utbildning i upphandling riktad främst mot små- och medelstora företag. Projektet är samordnat mellan ett flertal myndigheter, med som central koordinator. Utvecklingen i I regeringens skrivelse Informationssamhället inför 2000-talet (1998/99:2 ) framfördes intresset av att elektronisk handel på olika sätt främjades på nordisk bas. På svenskt initiativ har en nordisk referensgrupp för elektronisk handel verkat . Gruppens uppdrag har varit att utbyta erfarenheter från respektive land och ta emot idéer och förslag från näringslivet till hur användningen av den elektroniska handeln kan främjas i . Gruppens arbete avslutades och en rapport överlämnades till de nordiska näringsministrarna (, nordisk referensgrupp för elektronisk handel, 99 08 16). Ett av gruppens förslag om tryggare Internethandel håller nu på att förverkligas. Projektet består av tre delar. - en gemensam nordisk standard för information på Internet. - SCANsafe gemensam nordisk märkning för trygg e-handel. - etablering av en . Vid de nordiska justitieministrarnas möte i var elektronisk handel en särskild dagordningspunkt. Bl.a. uppmärk- sammades elektroniska signaturer och frågan om det finns behov av att revidera den avtalsrättsliga lagstiftningen. Justitieministrarna ansåg att initiativ skulle tas till ett nordiskt möte om lagstiftningsfrågor som berör elektronisk handel. Ett möte med sådana diskussioner har hållits på ämbetsmannanivå, men det nordiska samarbetet på detta område har främst inriktats på direktivförslaget rörande elektronisk handel varvid även och deltagit. De nordiska konsumentministrarna antog på ministermötet en resolution om en gemensam ståndpunkt beträffande marknadsföring på Internet riktad till barn och unga. I resolutionen anges att ministrarna bör verka för att konsumenterna även i fortsättningen ska kunna åberopa de särskilda konsumentregler som finns i Romkonventionen och Brysselkonventionen samt att de rättigheter som regleras i dessa skall stärkas. De nordiska konsumentombudsmännen lade fram en gemensam ståndpunkt om handel och marknadsföring på Internet och motsvarande kommunikationssystem. Ståndpunkten innehåller rekom- mendationer om identifikation, upplysningsskyldighet, ingående av elektroniska avtal, förpliktande kommunikation, betalning, fullgörande, reklamationshantering, e-post m.m., registrering och behandling av upplysningar samt marknadsföring till barn och ungdomar.