prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 3 500 tkr (ÖCB) har ställts till regeringens disposition. 5 890 tkr (CB) har förts bort som ett indrag 2 Motsvarar 462 207 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 492 207 tkr prisnivå Inom funktionen Civil ledning har (), civilbefälhavarna (), länsstyrelserna och kommunstyrelserna uppgifter. Anslaget B1 Funktionen Civil ledning avser verksamhet som bedrivs av ÖCB som är funktionsansvarig myndighet och av CB. ÖCB har även ett samordningsansvar vad gäller övergripande frågor för det civila försvaret. har ÖCB det övergripande ansvaret för frivilligfrågor inom det civila försvaret. Den investeringstunga verksamhet som Överstyrelsen bedriver har en ojämn utbetalningsprofil över åren, till stor del beroende av andra aktörers medverkan eller beslut. Som exempel kan nämnas förstärkningar av ledningsplatser som sker hos andra myndigheter än ÖCB, vilket försvårar planeringen och innebär att vissa förskjutningar i genomförandet kan uppstå. Det anslagssparande som finns är till stor del intecknat för utbetalningar . Regeringen beslutade att av anslagssparandet skulle ställas till regeringens disposition. Civilbefälhavarna redovisar anslagssparanden till följd av minskad övningsverksamhet och vakanser. Större delen av anslagssparandet har avsatts för verksamhet då det tilldelade beloppet i regleringsbrevet minskades med samma belopp. beslutade regeringen att av anslagssparandet skulle föras bort som ett indrag. Regeringens överväganden Resultatinformation En viktig uppgift inom ramen för Överstyrelsens samordningsansvar är att tillgodose att en helhetssyn präglar det civila försvaret. har ÖCB utvecklat sin samordningsroll genom en ökad satsning på bl.a. omvärldsanalyser och planering samt uppföljning, vilka ännu inte är utförda i full utsträckning. I arbetet med att höja datasystemsäkerheten hos myndigheter inom det civila försvaret har ÖCB genomfört analyser av säkerhetsnivån i samhällsviktiga datasystem. Analyserna har bl.a. utgjort underlag för Föreskrifter om grundsäkerhet för samhällsviktiga datasystem hos beredskapsmyndigheter. Föreskrifterna utgör ett led i arbetet med att stärka säkerheten i de datasystem som är av betydelse för förmågan för bl.a. funktionen Civil ledning att vid en given situation kunna lösa givna uppgifter Överstyrelsen har deltagit i multilateral förtroende- och säkerhetsskapande verksamhet inom ramen för Partnerskap för fred och Östersjöstaternas råd () samt inom organisationer som t.ex. Nato/och EU, rörande gemensam säkerhet och civil krishantering. utvecklingstjänstgör en tjänsteman från ÖCB vid Natos Civil Emergency Planning Directorate. Samarbetet inom Nato/vad avser frågor om civil krishantering har kraftigt ökat både i omfattning och betydelse. Överstyrelsen har även deltagit i det bilaterala erfarenhetsutbytet och samarbetet angående t.ex. suveränitetsstöd, uppbyggnad av demokratiska försvarsstrukturer och organisation av civil beredskap. Det bilaterala samarbetet med bl.a. länderna i har omfattat såväl kontaktutbyte och nätverksbyggande som mer praktiska samarbetsprojekt och aktiviteter. Målet för funktionen Civil ledning är att ledning skall kunna utövas under höjd beredskap. Ledning skall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats samt i förekommande fall från särskild krigsuppehållsplats. De resurser och den beredskap som skapas skall också kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Vid utgången av uppvisade funktionen en icke godtagbar förmåga dvs. det fanns brister och störningar vad gäller förmågan att vid en given situation kunna lösa uppgiften. Förmågan inom funktionen Civil ledning är beroende av att det hos centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner finns utbildad och övad personal samt tillgång till tekniskt ledningsstöd. Det civila ledningssystemet måste anpassas och hållas aktuellt utifrån strukturella förändringar av regioner, organisationer m.m. Påverkande faktorer är bl.a. förändringar inom Försvarsmakten. Gränssättande för funktionens förmåga är bl.a. att det finns en väl fungerande elförsörjning. I syfte att minska konsekvenserna av störningar i elförsörjningen har ÖCB i arbetet med utbyggnaden av ledningsplatser vid berörda myndigheter låtit installera anläggningar med reservkraft och avbrottsfri kraft. Dessa anläggningar skall klara ett bortfall . Vid utgången av har ledningsplatser med anläggningar för reservkraft och avbrottsfri kraft färdigställts vid ÖCB, två CB-kanslier och tolv länsstyrelser. Kvarstående utbyggnad planeras vara slutförd senast . Utbyggnaden av ledningsplatser har medfört att myndigheterna ges god förmåga att med en operativ kärna upprätthålla verksamheten vid störningar i elförsörjningen. För att ledning skall kunna utövas under höjd beredskap har ledningsförmågan från fredsarbetsplats förbättrats vid ytterligare fyra länsstyrelser genom åtgärder som ÖCB vidtagit. Vid utgången av kan ledning därmed utövas vid tolv länsstyrelser och två CB-kanslier med avseende på fysiskt skydd och telesäkerhetsåtgärder. Förstärkning av ledningsförmågan kommer att vara slutförd vid 17 regionala myndigheter av totalt 21 vid utgången av . Robusta system för kommunikation vid höjd beredskap är en förutsättning för att ledning skall kunna utövas. Överstyrelsen har fortsatt den tekniska utvecklingen av ledningsstödsystemet (Effektiv ledning från vision till realitet) och har systemet testats i ordinarie miljö och med ordinarie personal vid länsstyrelserna i och . Resultatet av dessa tester är enligt ÖCB positivt. skall ledningssystemet införas i kärnkraftslänen, dvs. , , och . I syfte att säkerställa funktionens skydd mot NBC-stridsmedel har ÖCB, genom uppdrag främst till , anskaffat viss materiel för NBC-skydd enligt en fastställd flerårig plan. Det som återstår är att bygga upp kompetens inom området samt att kontinuerligt vidmakthålla denna. Civilbefälhavarna har genomfört åtgärder för att förbättra beredskapsrapporteringen och uppföljningen inom samordning av civilt försvar. har CB medverkat i arbetet med ominriktningen av totalförsvaret samt utbyggnaden av ledningsplatserna. Civilbefälhavarna har medverkat vid utvecklingen av ledningsstödssystemet . Vidare har ett operativt studie- och planeringsarbete genomförts i samverkan med militärområdesstaberna och länsstyrelserna samt med de samverkande myndigheterna. Länsstyrelsernas verksamhet inom funktionen Civil ledning har i stort genomförts. Den ökade integrationen av uppgifter inom länsstyrelserna medför att andelen personer som har beredskap som deluppgift ökar. Denna trend kan vara positiv genom att beredskapsfrågorna får en större bredd inom myndigheten och att den bygger på en befintlig kompetens för fredsverksamheten i olika samhällssektorer. Överstyrelsen har inlett ett långsiktigt stöd till länsstyrelserna i syfte att förbättra kommunens beredskap. Projektet kallas (kommunens beredskap). Överstyrelsen har tecknat avtal i syfte att minska sårbarheten i kommunernas vattenförsörjning. Beroendet av el är stort för vattenförsörjning varför satsningar på reservkraft är en av de viktigaste åtgärderna. Överstyrelsen utvecklar stödet till kommunernas ledning med avseende på förstärkning av fysiskt skydd, telesäkerhet och elsäkerhet. Viss försöksverksamhet har påbörjats tillsammans med för att ta fram en ledningsanalys för kommuner. På regeringens uppdrag arbetar Överstyrelsen med att stödja länsstyrelsernas ledningsförberedelser . Genom att ett antal scenarier tagits fram som beskriver händelser som kan få stor påverkan på samhället kan länsstyrelserna öva beslutsprocessen och förmågan att hantera de problem som kan uppstå. Överstyrelsen har gett råd om IT- säkerhet, sett över behov av reservkraft samt fört diskussioner om hur de kris- och krigsviktiga företagen skall stödjas. Viktiga delar i arbetet är erfarenhetsutbyte och att se till att det finns nödvändiga beredskapsplaner. Överstyrelsen har även arbetat med att se över och anpassa myndighetens egna IT-system (se avsnitt 2). Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende ÖCB och Civilbefälhavarna. Vid granskning av delrapport har CB N erhållit en invändning då RRV uppmärksammat smärre felaktigheter i bokföringen. Regeringen kommer uppmana myndigheten att se över dessa bokföringsrutiner. Slutsatser Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Vid utgången av bedömdes dock att funktionen fortfarande inte har en godtagbar förmåga i förhållande till totalförsvarsbeslutets mål för . Det gäller både förmågan att lösa de viktigaste uppgifterna vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge och vid ett förändrat omvärldsläge. Regeringen bedömer att länsstyrelsernas förmåga inom funktionen Civil ledning har utvecklats på ett bra sätt mot bakgrund av de åtgärder som ÖCB respektive länsstyrelserna själva vidtar. Om redovisade planer följs bör ledningsförmågan vara god inom samtliga länsstyrelser vid utgång av försvarsbeslutsperioden. Mot bakgrund av att funktionen hade en icke godtagbar förmåga vid utgången av har ÖCB redovisat en plan över vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen skall ha en god förmåga vid utgång av försvarsbeslutsperioden. Planen omfattar bl.a.: - Utbildning av personal. - Utveckling och samordning av tekniskt ledningsstöd då det gäller anskaffning av kommunikationsutrustning som ej är beroende av de markbundna publika näten samt möjlighet att försörja hela med reservkraft. - Anskaffning av IT- och signalskyddsmateriel, bl.a. GSM-krypto samt signalskyddsutrustning för kryptering av data. - Förstärkning av ledningsförmågan vid återstående sex regionala myndigheter. - Förstärkning av IT-säkerheten på samtliga nivåer inom funktionen Civil ledning. - Uppbyggnad och vidmakthållande av kompetensen inom uppgiften NBC- skydd för funktionen. Överstyrelsens redovisade inriktning för funktionen är enligt regeringens bedömning väl avvägd. Regeringen bedömer att om planerade aktiviteter genomförs kommer funktionen att uppnå en god förmåga vid försvarsbeslutsperiodens utgång. Regeringen bedömer dock att vissa åtgärder kan ta att genomföra och att en god förmåga därmed kan komma att uppnås först efter utgången av försvarsbeslutsperioden. Regeringen har i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar anfört att med en utgångspunkt i en grundförmåga skall en anpassning och därmed uppbyggnad av förmågan inom det civila försvaret kunna ske . I propositionen angav regeringen emellertid att åtgärder avseende ledningsförmågan inom civilt försvar inte kan anstå till en anpassningsperiod. Regeringen anser att mot bakgrund av den i propositionen angivna anpassningsperioden prioriteringar skall göras av vilka åtgärder som är nödvändiga för att funktionen skall uppvisa en godtagbar förmåga vid försvarsbeslutsperiodens slut. Civilbefälhavarnas organisation och verksamhet är under utredning i samband med översynen av lednings- och samordningsfrågorna inom det civila försvaret. I väntan på resultatet från denna översyn skall civilbefälhavarnas verksamhet bedrivas i enlighet med inriktningen i den nämnda propositionen. Regeringen har i enlighet med försvarsbeslut avdelat medel för att skapa förutsättningar för de frivilliga försvarsorganisationerna att genom samarbete med de baltiska länderna stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. Av regeringens budgetproposition utgiftsområde 6 Totalförsvar (prop. 1998/99:1) framgår att regeringen avsåg att låta undersöka om det finns intresse och behov av liknande stöd hos andra länder i . De frivilliga försvarsorganisationerna tilldelades medel för kartläggning av detta behov. Redovisning skall ske till regeringen . Regeringen avser att tilldela medel även för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i de baltiska länderna samt och . Regeringen har i prop. 1998/99:124 Staten och trossamfunden stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. föreslagit att ÖCB skall ta över det centrala lednings- och samordningsansvaret för trossamfundens verksamhet inom totalförsvaret från . Riksdagsbehandling av ovan nämnda proposition sker . anslås medel för kyrklig beredskap inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen avser att efter behandling av ovan nämnda proposition, återkomma till vad gäller finansiering av ökade kostnader vid ÖCB till följd av den nya uppgiften. Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser funktionen Civil ledning för perioden 2002 (tabell 4.3). Tabell 4.3 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Skyddade ledningsplatser 172,3 79,3 53,0 40,0 0 0 Telesäkringsåtgärder 107,2 57,2 15,0 13,0 12,0 10,0 219,0 60,0 39,0 43,0 42,0 35,0 Summa investeringar 498,5 196,5 107,0 96,0 54,0 45,0 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B1 Funktionen Civil ledning, genomföra beställningar av kommunaltekniska anläggningar, telesäkerhetsåtgärder, skyddade ledningsplatser och signalskydd så att behovet av anslagsmedel för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst . Tabell 4.4 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 90 100 102 600 78 600 Nya förpliktelser 40 900 75 000 91 500 Infriade förpliktelser1 -28 400 -99 000 -39 000 -85 000 -47 100 Utestående förpliktelser 102 600 78 600 131 100 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 166 000 124 000 132 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 491 020 Pris- och löneomräkning 364 Premiekompensation 5 111 Överföring inom UO6 -57 806 Övriga justeringar -706 Förslag 2000 437 983 I anslagsbeloppet ingår medel till frivilliga försvarsorganisationer för deras utbildning av personal inom kommunernas krigsorganisationer. Se vidare anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Den tekniska justeringen av anslaget B1 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . Av beloppet avser kompensation för högre kostnader för myndighetens uppdrag till , och . B2 Funktionen Försörjning med industrivaror Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 57 151 2001 Beräknat 60 662 2 2002 Beräknat 89 229 3 3 000 tkr har ställts till regeringens disposition. 2 Motsvarar 59 667 tkr prisnivå 3 Motsvarar 86 267 tkr prisnivå () är funktionsansvarig myndighet. Inom funktionen har även länsstyrelserna uppgifter. Anslaget B2 avser den verksamhet som ÖCB genomför. Anslagssparandet för beror på att ominriktningen av verksamheten i enlighet med de nya planeringsförutsättningarna, dvs. minskad lagring och mindre kapitalintensiva beredskapsavtal, gått snabbare än beräknat. Behovet av anslagsmedel har därvid minskat. Av anslagssparandet är intecknat och avser redan ingångna beredskapsavtal. Beloppet avser vidare medel för att täcka realisationsförluster vid utförsäljning av beredskapslager. beslutade regeringen att ställa till regeringens disposition. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för funktionen är att produktion av varor och tjänster möjliggörs inför ett angreppshot med iståndsatta styrkor. Funktionen omfattar produktion av varor och tjänster vilka behövs för totalförsvarets försörjning vid ett väpnat angrepp. Grunden för funktionens verksamhet utgörs av de resurser näringslivet förfogar över i fred samt de beredskapsförberedelser som genomförs för att komplettera dessa resurser. Vid utgången av uppvisade funktionen Försörjning med industrivaror en ej godtagbar förmåga. Den mest kritiska faktorn för funktionens förmåga är utvecklingen av det svenska näringslivet. Svenskt näringsliv och svensk industri har kommit att påverkas av den allt starkare internationaliseringen. Inom flera branscher återstår endast tillverkning inom ett relativt smalt segment varför svensk industri allt mer blivit beroende av import av rå- och insatsvaror, specialkomponenter och reservdelar. Ledtiderna i handeln minskar, vilket medför ökade krav på logistisk precision. Produktionsenheter i många länder är så specialiserade att de är ömsesidigt beroende av varandra för att en produkt skall kunna tillverkas. Inom vissa branscher, främst elektronik-, verkstads- och kemiområdena, har den nationella och internationella integrationen gått särskilt långt. Det medför att det är svårt att ange vilka produktionsresurser som kommer att finnas tillgängliga när ett ev. krisbehov skall omsättas i produktion. En annan faktor som kan komma att påverka beredskapen är att länsstyrelserna på grund av begränsade ekonomiska resurser avsätter mindre resurser för området. Gränssättande för funktionens förmåga är bl.a. den framtida begränsade industriella kapaciteten i till viss del föranledd av att den accelererande integrationen medför att för totalförsvaret angelägna produktionsresurser, eller delar av dem, i många fall flyttas till andra länder. Detta medför även att nödvändig kompetens för service och underhåll av strategiska system och övrig materiel inte finns att tillgå i den omfattning som erfordras för att säkerställa krisbehoven. Denna utveckling medför att Överstyrelsen även i fortsättningen kommer att intensifiera arbetet med att bygga upp nätverk med viktiga företag och organisationer, såväl nationellt som internationellt, i syfte att tidigt få signaler om förändringar på marknaden så att olika beredskapsåtgärder hinner vidtas för att anpassningsplanering skall kunna genomföras. En fortsatt analys av EU-medlemskapets betydelse för försörjningsberedskapen kommer att göras. Överstyrelsen har genomfört ett antal risk managementanalyser med för totalförsvaret viktiga företag. Dessa analyser visar var företagen har de svaga punkterna i sina produktflöden där elförsörjningen i många fall är en gränssättande faktor. Verksamheten har inriktats mot omvärlds- och sårbarhetsanalyser. Särskilda modeller har utvecklats och vidare har analyser gjorts av vissa branscher, som är särskilt utsatta för den ökande internationaliseringen. Vidare har omfattande arbete nedlagts på att utarbeta ett särskilt analys- och beslutssystem. Avseende elförsörjningen innebär detta att företagen görs uppmärksamma på sårbarheten. För att minska sårbarheten krävs installation av reservkraft. Det bedöms till följd av den höga strömförbrukningen i de flesta fall dock inte vara ekonomiskt försvarbart att installera reservkraft för att upprätthålla produktion. Störningar i elförsörjningen får därför generellt sett allvarliga konsekvenser för funktionens förmåga. Verksamheten har inriktats mot omvärlds- och sårbarhetsanalyser. Särskilda modeller har utvecklats och analyser har gjorts av vissa branscher, som är särskilt utsatta för den ökande internationaliseringen. Vidare har ett omfattande arbete nedlagts på att utarbeta ett särskilt analys- och beslutssystem. Satsningen på det internationella samarbetet fortsätter. Den övning med och representanter för näringslivet som genomfördes medförde att ett antal uppslag presenterades av hur anpassningsåtgärder skall kunna genomföras. Överstyrelsen har arbetat vidare utifrån dessa uppslag. Arbetet med att förnya och anpassa till de nya förutsättningarna fortsätter. Ett utvecklingsarbete har påbörjats i syfte att studera vad funktionen kan bidra med vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. har ett omfattande arbete genomförts för att omförhandla äldre beredskapsavtal till mindre kostnadskrävande beredskaps-/samarbetsavtal vilka har som främsta syfte att säkerställa att funktionen får angelägen information om utvecklingen på marknaderna. Ett stort antal av de äldre beredskapsavtalen har ej förlängts i och med att berörda branscher ej kan anses som prioriterade. Utförsäljningen av beredskapslagrade rå- och insatsvaror fortsätter i syfte att uppnå försvarsbeslutets målsättning, som innebär att beredskapslagret skall ha minskats med 300 000 tkr bokfört värde vid utgången av innevarande försvarsbeslutsperiod. Slutsatser Verksamhetsmålen för har i stort nåtts. Kunskapen om 1996 års försvarsbeslut och dess konsekvenser påverkar i allt större utsträckning den verksamhet som bedrivs inom funktionen. Arbetet med att genomföra intentionerna i försvarsbeslutet går planenligt. Förmågan i nuvarande omvärldsläge är godtagbar. Måluppfyllelsen i förhållande till funktionens mål är dock inte godtagbar vid angrepp med iståndsatta styrkor. Detta beror framförallt de nämnda faktorerna, som omvärldsutvecklingen, där ÖCB endast med mycket kostsamma beredskapsåtgärder kan påverka funktionens förmåga, men det beror också på bl.a. utförsäljningen av beredskapslager. Målsättningen vad gäller funktionens förmåga beräknas dock i huvudsak kunna uppnås vid utgången av försvarsbeslutsperioden . En viss osäkerhet kvarstår dock vad gäller elektronik-, kemi- och verkstadsområdena. Överstyrelsen har redovisat en plan över vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen så långt möjligt skall ha en god förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Planen omfattar bl.a. fortsatt uppbyggnad av nätverk med viktiga organisationer och företag. I denna plan ingår även in analys av EU:s utveckling och hur den påverkar försörjningsberedskapen. Regeringen bedömer mot bakgrund av försvarsbeslut att de åtgärder ÖCB avser att vidta utgör en rimlig avvägning med hänsyn till den förändrade hotbilden och omvärldsförändringarna. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B2 Funktionen Försörjning med industrivaror, godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst Tabell 4.6 Bemyndigande om ekomomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 6 200 7 100 25 900 Nya förpliktelser 4 400 22 400 22 400 Infriade förpliktelser1 -3 500 -3 600 -12 900 -23 600 -11 800 Utestående förpliktelser 7 100 25 900 35 400 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 130 000 69 000 36 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 108 795 Pris- och löneomräkning 425 Premiekompensation 151 Överföring inom UO6 -50 220 Övriga justeringar -2 000 Förslag 2000 57 151 Anslagsnivåerna för kommande budgetår, 2001 och 2002, beräknas på anslagsramen för . Den tekniska justeringen av anslaget B2 med totalt avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 864 500 2000 Förslag 691 677 2001 Beräknat 758 869 2 2002 Beräknat 946 784 3 1 Anslaget minskat med 86 390 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska 2 Motsvarar 744 401 prisnivå. 3 Motsvarar 910 401 prosnivå. är funktionsansvarig myndighet. Funktionen omfattar åtgärder för tillhandahållande och iordningställande av skyddsrum och skyddade utrymmen, åtgärder för varning, utrymning och inkvartering, information om självskydd m.m. Funktionen omfattar även åtgärder inom räddningstjänsten, främst avseende den kommunala räddningstjänstens förmåga under höjd beredskap. Viktiga åtgärder inom detta område är byggande av räddningscentraler, utbildning av totalförsvarspliktiga räddningsmän samt anskaffning av särskild materiel för höjd beredskap. Anslagssparandet om från beror på att färre ledningsplatser färdigställts än beräknat.