prop · GN0363 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:63 Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling har tillståndshavare och fastighetsägare rätt till ersättning från staten om rätten till reaktordrift upphör enligt den lagen. Ersättningen bestäms av domstol enligt expropriationsrättsliga principer såvida parterna inte själva kommer överens om ersättning. I denna proposition föreslås att godkänner de åtaganden för staten som följer av det avtal om ersättning i samband med stängning av som träffats mellan staten, och . I propositionen behandlas även vissa skattefrågor som kan uppkomma vid en kärnkraftsavveckling enligt lagen om kärnkraftens avveckling. Förslag lämnas till en lag om särskilda bestämmelser vid kärnkrafts- avveckling. Förslaget innebär att ersättning som staten betalar ut för framtida inkomstbortfall skall vara skattefri om ersättningen beräknats netto efter inkomstskatt. De omstruktureringar av berörda företag som görs på grund av ett avtal om avveckling skall inte föranleda några inkomstskattekonsekvenser. Om en fastighet överlåts skall förvärvet inte utlösa stämpelskatt. Lagen föreslås träda i kraft och till- lämpas på händelser som inträffat eller . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Författningsförslag 4 2.1 Förslag till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling 4 3 Ärendet och dess beredning 8 4 Allmän bakgrund till regeringens förslag 10 4.1 energipolitiska beslut 10 4.2 Stängningen av 10 4.3 Stängningens påverkan på elmarknaden 12 4.4 Det energipolitiska omställningsprogrammet 13 4.5 Statens kostnader för ersättningen, m.m. 13 5 Avtal om ersättning till reaktorns ägare 15 5.1 Förhandlingarna om avtalet 15 5.2 Innehållet i avtalet mellan Staten, och i sammandrag 16 5.3 Bedömning av avtalet 23 5.4 Statens ersättningskostnader för avställningen av reaktor B1 till följd av avtalet 24 6 Skattefrågor vid kärnkraftsavveckling 27 6.1 Ersättning för framtida inkomstbortfall, m.m. 27 6.2 Försäljning av elkraft 30 6.3 Omstrukturering på grund av beslut om avveckling av en kärnkraftsreaktor 32 6.4 Stämpelskatt 35 6.5 En särskild lag med skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling 35 6.6 Övriga frågor 36 6.6.1 Koncernbidragsdispens 36 6.6.2 Mervärdesskattekonsekvenser 37 7 Offentlig-finansiella konsekvenser 38 7.1 Effekter som påverkar statens framtida skatteintäkter 38 7.2 Effekter som inte påverkar statens framtida skatteintäkter 39 8 Författningskommentar 41 8.1 Förslaget till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling 41 Bilaga 1 Avtal om ersättning i samband med stängning av 47 Bilaga 2 Promemorians lagförslag 89 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 92 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 96 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 99 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels godkänner de åtaganden för staten som följer av det avtal om ersättning i samband med stängningen av som fogats till propositionen som bilaga 1, samt bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att tillvarata statens intressen vid avtalets genomförande och tillämpning, dels antar regeringens förslag till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling. 2 Författningsförslag 2.1 Förslag till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling Härigenom föreskrivs följande. Innehåll 1 § I denna lag finns särskilda bestämmelser om beskattningen vid av- veckling av kärnkraft vid tillämpning av inkomstskattelagen (1999:1229), och lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Definitioner 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229) och lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Skattefria ersättningar Ersättning för framtida inkomstbortfall 3 § Ersättning för framtida inkomstbortfall som ett företag får enligt la- gen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling eller på grund av avtal med staten om avveckling av kärnkraft skall inte tas upp som intäkt. Första stycket gäller bara om ersättningen beräknats netto efter in- komstskatt. 4 § Ersättning för ökade utgifter för skatt eller för tidigarelagda skatte- kostnader som ett företag får på grund av ett sådant avtal som avses i 3 § skall, i sådana fall som avses i 3 § andra stycket, inte tas upp som intäkt. Beskattningen av tillgångar som omfattas av ersättningen 5 § En utgift som får anses ha beaktats vid beräkning av ersättning enligt 3 § får inte dras av vare sig eller genom värdeminsknings- avdrag. I fråga om inventarier, byggnader och markanläggningar skall det skattemässiga värdet i sådana fall anses vara noll. 6 § I fråga om kapitaltillgångar vars värde får anses ha beaktats vid beräkning av ersättning enligt 3 § skall omkostnadsbeloppet anses vara noll. 7 § Lagertillgångar vars värde får anses ha beaktats vid beräkning av ersättning enligt 3 § skall anses nedskrivna med ett belopp som motsvarar det skattemässiga värdet på dessa tillgångar. Ersättning för framtida utgifter 8 § Ersättning för framtida utgifter som ett företag får på grund av ett så- dant avtal som avses i 3 § första stycket får tas upp som intäkt det be- skattningsår då ersättningen betalas ut. Överlåtelse av elkraft 9 § Om ett företag på grund av ett sådant avtal som avses i 3 § första stycket överlåter elkraft till ett pris som understiger marknadsvärdet, skall inte bestämmelserna om uttagsbeskattning i 22 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) eller bestämmelserna om underprisöverlåtelser i 23 kap. samma lag tillämpas. Överlåtelser m.m. av andra tillgångar En tillgång som inte hänför sig till den avvecklade reaktorn 10 § Om ett företag på grund av ett sådant avtal som avses i 3 § första stycket överlåter en tillgång, som inte hänför sig till den avvecklade reak- torn och som inte är elkraft, eller upplåter nyttjanderätten till en sådan tillgång, gäller bestämmelserna i 11 18 §§. Om det är fråga om ett andelsbyte eller en koncernintern andels- avyttring, skall det omkostnadsbelopp som skulle ha använts för de över- låtna andelarna anses som anskaffningsutgift för de mottagna andelarna. Första och andra styckena tillämpas bara om det överlåtande och det förvärvande företaget eller i fråga om upplåtelse av en nyttjanderätt, upplåtaren och nyttjanderättshavaren begär det. Beskattningen hos det överlåtande företaget 11 § För andra tillgångar än kapitaltillgångar skall det överlåtande före- taget i stället för ersättningen ta upp de skattemässiga värdena som intäkt. Om inventarier som överlåts bara är en del av överlåtarens samtliga inventarier, skall en skälig del av hela det skattemässiga värdet tas upp. 12 § Kapitalvinster eller kapitalförluster som uppkommer hos det över- låtande företaget skall inte tas upp respektive får inte dras av. 13 § Om en fastighet som är kapitaltillgång överlåts, skall värdeminsk- ningsavdrag m.m. som avses i 26 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) inte återföras. Beskattningen hos det förvärvande företaget 14 § Det förvärvande företaget skall anses ha anskaffat andra tillgångar än kapitaltillgångar för ett belopp som motsvarar det som det överlåtande företaget skall ta upp enligt 11 §. I fråga om kapitaltillgångar inträder det förvärvande företaget i det överlåtande företagets skattemässiga situation. Beskattningen hos det upplåtande företaget 15 § Det upplåtande företaget skall i stället för ersättningen ta upp de skattemässiga värdena på de tillgångar som omfattas av upplåtelsen som intäkt och göra avdrag för de skattemässiga värdena. Beskattningen hos nyttjanderättshavaren 16 § Om ett företag får en nyttjanderätt skall företaget anses ha anskaffat tillgångarna för motsvarande belopp som upplåtaren skall ta upp enligt 15 §. Företaget får dra av utgiften för nyttjanderätten i form av värde- minskningsavdrag enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för de tillgång- ar nyttjanderätten avser. Avdrag för värdeminskning 17 § Om en tillgång överlåts, får värdeminskningsavdragen enligt be- stämmelserna om inventarier i 18 kap. 13 22 §§, om byggnader i 19 kap. 4 7 §§ och om markanläggningar i 20 kap. 4-8 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) göras av det överlåtande företaget i stället för det förvär- vande företaget för hela det beskattningsår då överlåtelsen sker. Avsättningar 18 § Om det överlåtande företaget har gjort avdrag för framtida utgifter som hänför sig till det som överlåtits, skall avdragen inte återföras hos det överlåtande företaget utan hos det förvärvande företaget. En tillgång som hänför sig till den avvecklade reaktorn 19 § Om ett företag på grund av ett sådant avtal som avses i 3 § första stycket överlåter en tillgång som hänför sig till den avvecklade reaktorn skall överlåtaren inte ta upp någon intäkt. Förvärvaren inträder i den tidigare ägarens skattemässiga situation. Räkenskapsenlig avskrivning 20 § Om det skattemässiga värdet är högre än värdet enligt balans- räkningen, skall vid tillämpning av bestämmelserna i 18 kap. 13 22 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), skillnadsbeloppet dras av enligt bestäm- melserna i andra stycket. Avdrag får göras med högst av skillnadsbeloppet under det första beskattningsåret och därefter med högst beräknat på det oavskrivna beloppet. Avdrag får dock alltid göras med så stort belopp att det oavskrivna beloppet inte överstiger skillnadsbeloppet minskat med en årlig avskrivning . Stämpelskatt 21 § Om fast egendom eller tomträtt förvärvas på grund av ett sådant av- tal som avses i 3 §, är förvärvet inte skattepliktigt enligt lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Denna lag träder i kraft och tillämpas på händelser som inträffat eller . Skall till följd av bestämmelserna i lagen (1999:1230) om ikraft- trädande av inkomstskattelagen (1999:1229) inkomstskattelagen inte til- lämpas gäller lagen vid tillämpning av den upphävda kommunalskattelagen (1928:370), den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, den upphävda lagen (1998:1600) om beskattningen vid överlåtelser till underpris, den upphävda lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten, och den upphävda lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner. 3 Ärendet och dess beredning Med stöd av lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling beslutade re- geringen (N98/108) att rätten att driva kärnkrafts- reaktorn för att utvinna kärnenergi skulle upphöra vid ut- gången av . Sedan reaktorns ägare, bolaget , hos regeringsrätten ansökt om rättsprövning av regeringens beslut och yrkat att beslutet skulle upphävas, förordnade regeringsrätten att regeringens beslut tills vidare inte skulle gälla. I sin dom förklarade regeringsrätten att regeringens beslut skulle stå fast, dock att rätten att driva kärnkraftsreaktorn inte skulle upphöra förrän vid utgången av . Efter regeringsrättens dom fortsatte redan tidigare inledda förhandlingar mellan staten, och om ett avtal om ersättning i samband med en stängning av . Ett sådant avtal träffades, med förbehåll för parternas slutliga godkännande, . hade reaktorn upphört att leverera el till kraftnätet. har i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) tidigare be- myndigat regeringen med anledning av avvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över. Under förhandlingarna med ägaren till framkom dock redan i inledningsskedet att de två reaktorerna i är så starkt tekniskt sammanflätade i anläggningen att det inte är görligt att ta fram helt separata kalkyler för respektive reaktor i olika situationer. Det avtal som förhandlats fram har därför utformats så att dess regelverk kan tillämpas även på , om och när den reaktorn ställs av med stöd av lagen om kärnkraftens avveckling. På grund därav anser regeringen att den direkta tillämpligheten av det nu träffade avtalets regelverk även på innebär att det nämnda bemyndigandet från inte kan anses omfatta detta avtal. Avtalet fogas till propositionen som bilaga 1. Regeringen föreslår att godkänner statens åtaganden enligt avtalet. Ett beslut att avveckla ett kärnkraftverk med stöd av lagen om kärn- kraftens avveckling kan aktualisera vissa skattefrågor. Det gäller dels skattefrågor som rör ersättningar som staten betalar för avvecklingen, dels den skattemässiga behandlingen av sådana omstruktureringar av be- rörda företag som föranleds av avvecklingsbeslutet. En överlåtelse av en fastighet kan t.ex. aktualisera inkomstskatt, stämpelskatt och mervärdes- skatt. Inom har upprättats promemorian Särskilda bestämmelser vid förtida kärnkraftsavveckling. I promemorian behandlas skattefrågorna som kan uppkomma på grund av en avveckling av kärn- kraft med stöd av lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. I bilaga 2 finns promemorians lagförslag. Promemorian har remitterats till , , och . Promemorian och remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsären- det (dnr Fi2000/16). I propositionen tas de frågor upp som behandlas i promemorian. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet tar upp frågan om lagförslagets förenlighet med grundlagen och anför att ett grundläggande krav på en författningsbestämmelse är att den är generell. Lagrådet redogör för motiven till regeringsformen (prop. 1973:90 s. 203 f.) och rättsfallet RÅ80 1:92 som gällde vissa ändringar i lagen om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst och kommu- nalskattelagen, . Mot denna bakgrund konstaterar att det inte strider mot förbudet mot lagstiftning för enskilda fall om en lag tillkommit i syfte att reglera ett visst enstaka fall och i praktiken endast kommer att tillämpas på detta fall, förutsatt att lagen har en gene- rell utformning. Lagrådet finner mot bakgrund av att det i den föreslagna lagen inte finns någon bestämmelse som berör det ifrågavarande, kon- kreta avtalet, avser ett visst föremål (t.ex. en viss kärnkraftsreaktor) eller riktar sig till en viss fysisk eller juridisk person, att den föreslagna lagen uppfyller de krav på generell utformning som vid tillkomsten av rege- ringsformen ansågs skola gälla. Lagrådets synpunkter i övrigt behandlas i författningskommentarerna till de berörda paragraferna. Regeringen har i propositionen följt Lag- rådets förslag. Vidare har redaktionella justeringar gjorts jämfört med det remitterade förslaget. 4 Allmän bakgrund till regeringens förslag 4.1 energipolitiska beslut Regeringen inbjöd riksdagspartierna till överläggningar i syfte att skapa ett underlag för långsiktigt hållbara beslut om energipoliti- ken. Överläggningarna slutfördes med en överens- kommelse mellan Socialdemokraterna, om riktlinjer för energipolitiken. godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) regeringens förslag till en energipolitisk inriktning som beträffande kärnkraften bl.a. angav följande. "Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energi- användning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställ- ningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Omställningen av energi- systemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. Energiöverenskom- melsen innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Förslag till lagstiftning om kärnkraftens avveckling kommer att före- läggas . Bortfallet av el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Stängningen av den första reaktorn skall i huvudsak kompenseras genom en minskad användning av el i fjärrvärmesystemet. Ett villkor för avställningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras. Något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift bör inte fastställas. Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet." Vidare föreslogs och beslutades ett omställningsprogram omfattande ett antal åtgärder för minskad energiförbrukning, utveckling av ny elpro- duktionsteknik, m.m. En ny myndighet, , inrätta- des . Till energimyndigheten fördes merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet och myndigheten fick vidare ansvaret att verkställa huvuddelen av omställningsåtgärderna och att samordna omställningsarbetet. 4.2 Stängningen av I enlighet med den energiöverenskommelse som låg till grund för riks- dagens beslut om energipolitikens inriktning, som bl.a. inne- bar att de två kärnkraftsreaktorerna i skulle ställas av, den första reaktorn och den andra , påbörjade regeringen åtgärder för genomförandet av riks- dagsbeslutet. Kort efter beslut om energipolitikens inriktning utsåg staten en förhandlingsman med uppgift att söka en förhandlings- lösning för avställningen av reaktorer. Av de inledan- de förhandlingskontakter som statens förhandlare hade med ägare framgick dock att förhandlingar om själva stängningen av reak- torerna då inte var möjliga och att förhandlingskontakterna kunde be- gränsas till frågan om ersättning vid en stängning. Genom lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling, som trädde i kraft , gavs regeringen möjlighet att besluta att rätten att med stöd av tillstånd enligt kärntekniklagen driva en kärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi skulle upphöra . beslutade regeringen med stöd av den nya lagen att rätten att driva reaktorn för att utvinna kärnenergi skulle upphöra vid utgången av . Med anledning av regeringsrättens rättsprövning av regeringens beslut uppsköts reaktorns stängning. Sedan regeringsrätten i dom förklarat att regeringens beslut skulle stå fast och verkställas före utgången av , stängdes . Bortfallet av el vid avställning av kärnreaktorer skall enligt riksdags- beslutet om energipolitikens inriktning kompenseras genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Avställningen av den första reaktorn i skulle i huvudsak kompenseras genom en minskad användning av el i fjärrvärmesystemet. För en avställning av den andra reaktorn ställdes dock villkoret att bortfallet av elproduktion kan kom- penseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Vid sin behandling av regeringens förslag avseende avställningen av reaktorerna betonade näringsutskottet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) att , innan en stängning av den andra reaktorn kan genomföras, bör ges möjlighet att pröva att förut- sättningen för stängningen av kärnkraftsreaktorn är uppfylld. För när- varande pågår en process för framtagning av erforderligt beslutsunderlag inför regeringens bedömning av förutsättningarna för att som avsett stänga . Regeringens avsikt är att underställa detta ärende i budgetpropositionen . En fråga som tidigt aktualiserades efter beslut om energipolitikens inriktning var behovet att upprätthålla Barsebäcks- verkets tillgång till kompetent personal, trots den osäkerhet som oundvikligen skulle råda kring verksamheten. gavs tillsvidareanställda arbetstagare i Barse- bäcksverket av en skriftlig anställningsgaranti som oavsett förändringar i verksamheten skulle gälla till utgången av . I regeringens proposition (1996/97:84) En uthållig energiförsörjning angavs att berörda myndigheter tillsammans med arbetsgivaren och personalorganisationerna före verkets slutliga nedläggning borde överväga de särskilda åtgärder som kunde behöva vidtas för perso- nalen. Den nämnda anställningsgarantin utökades senare till att gälla för en rullande femårsperiod som löper t.o.m. . Denna femåriga anställningsgaranti innebär att personalfrågorna på kort sikt bedöms ha fått en tillfredsställande lösning. Personalens utveck- lingsmöjligheter samt kompetensbehov i ett längre tidsperspektiv motiverar dock fortsatt uppmärksamhet. Näringsdeparte- mentet och berörda myndigheter kommer att i samråd med företaget och personalorganisationerna nära följa utvecklingen vad gäller verkets till- gång till kompetent personal. Den kostnad som nämnda anställnings- garanti medför inräknas i de merkostnader för driften för vilka staten förutsätts ge ersättning i enlighet med det avtal som närmare beskrivs i avsnittet 5 Avtal rörande ersättning till reaktorns ägare. 4.3 Stängningens påverkan på elmarknaden Vid upprepade tillfällen, senast vid det energipolitiska beslutet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272), har statsmakterna slagit fast uppfattningen att en säker tillgång till el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins interna- konkurrenskraft och att energipolitiken skall utformas så att den- na förutsättning bevaras. Det finns, utom i fall av tvingande säkerhets- skäl, inom de energipolitiska målsättningarna inte utrymme för beslut om reaktoravställningar som skulle leda till stora negativa effekter på vare sig miljön, industrins internationella konkurrenskraft eller ytterst syssel- sättning och välfärd i landet. Den väsentligaste frågan när det gäller påverkan på andra samhällsom- råden vid en avställning av kärnkraftsreaktorer är således vilken inverkan avställningen kan antas få på miljön och på elpriserna. Den energipolitis- ka inriktningen anger klart att skall bortfallet av el från kärnreak- torer ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Ett omfattande omställningsprogram skall bidra till att dessa förutsätt- ningar föreligger efterhand som kärnkraftsavvecklingen fortskrider. Vad gäller gjordes, i samband med regeringens beslut om avställning, bedömningen att åtgärden kunde vidtas utan att mera långsiktiga resultat från omställningsprogrammen behövde avvaktas, detta med hänsyn till dels den begränsade andel av elproduk- tionen som kommit från sett till den svenska och nordiska elmarknadens totala produktionskapacitet, dels att åtminstone vissa av energisparåtgärderna kunde antas få ett relativt snabbt genomslag. Regeringens avsikt är att i budgetpropositionen underställa frågan om avställning av reaktorn . Frågan om en sådan avställnings inverkan på elpriserna blir då av stor vikt för rege- ringens bedömning av frågan. 4.4 Det energipolitiska omställningsprogrammet beslutet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) innebar att ett omfattande omställ- ningsprogram för energisektorn fastställdes, med Statens energimyndig- het som huvudansvarig för genomförandet. genomfördes en utvärdering av det första verksamhetsåret inom programmet. Denna utvärdering bidrog till att regeringen föreslog att insatserna för minskad elanvändning skulle ges en ny inriktning. Bi- draget till eleffektminskande åtgärder avskaffades och regeringen avser att presentera sitt förslag till ny inriktning för verksamheten i budgetpro- positionen . kommer en ny utvärdering av det energipolitiska programmet att genomföras. Resultaten från denna utvärdering kommer att ingå i beslutsunderlaget inför det ställningstagande till frågan om stängning av den andra reaktorn i som regeringen kom- mer att förelägga i höstens budgetproposition. 4.5 Statens kostnader för ersättningen, m.m. Enligt lagen om kärnkraftens avveckling har reaktorägaren rätt till ersätt- ning för den förlust stängningen medför. I det energipolitiska beslutet angavs att förhandlingar skulle upptas med om stängningen av reaktorerna i .