prop · GO0315 · 2000-10-03 00:00:00 — Regeringen gör bedömningen att den samlade bilden av medelsför- delningen tillsammans med prognoserna för utvecklingen inom respek- tive område bör vara basen för de fortsatta prioriteringarna inom områ- det. Detta verktyg förutses underlätta den strategiska uppgiften att genom statligt stöd till forskning och utveckling bidra till att sänka kostnaderna för ny effektivare energiteknik och påskynda den fortsatta omställningen till ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem. Regeringen avser att göra en samlad utvärdering av de långsiktiga åt- gärderna inom programmet inför kommande beslut om hur den lång- siktiga omställningen av energisystemet skall främjas . ekonomiska vårproposition aviserades en skatteväxling för perioden 20012010. Därvid hänvisades till som gjorde bedömningen att utrymmet för skatteväxling var minst lika stort som det som utnyttjats . För den aktuella perioden bedömdes i vårpropositionen utrymmet, efter en omräkning till dagens penningvärde till dagens BNP-nivå, vara ca . I budgetpropositionen presenteras en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet. Detta görs inom ramen för finans- planen. Vidare aviseras en rad utredningsuppdrag som behövs som underlag inför en fortsatt skatteväxling enligt den strategi som beskrivs i finansplanen. Enligt atomansvarighetslagen (1968:45), som bygger på två internatio- nella konventioner, ansvarar innehavare av atomanläggningar för skador som uppkommer till följd av olyckor i atomanläggningar, t.ex. kärn- kraftsreaktorer, och olyckor i samband med transport av atomsubstanser. Ansvaret är strikt, dvs. oberoende av vållande, och begränsat till ett visst belopp per olycka, vilket skall vara täckt av försäkring. Detta belopp är bestämt till 175 miljoner särskilda dragningsrätter (ca ). Om beloppet inte är tillräckligt för att ersätta upp- komna skador kan ytterligare ersättning betalas av statsmedel. pågår arbete med ett förslag till skärpt skade- ståndsansvar för innehavare av atomanläggningar. Regeringen avser att förelägga en proposition i ämnet . Remissammanställning för utvärdering av energipolitiska program Yttrande har avgivits av , , , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), (), (), Över- styrelsen för civil beredskap (ÖCB), , Handels- högskolan vid , , tek- niska högskola AB, (), , () (), (), Statens energimyndig- het (), Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , (), , (), (), Natur- vetenskapliga forskningsrådet (NFR), , Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen, () och Elleverantörer (gemensamt ytt- rande), (), Före- ningen energirådgivare (), (), , , , (SVEBIO, fastighetsägare- förbund (Fastighetsägare), , Lands- organisationen i (LO), , () och . COWI Rådgivende Ingenjörer AS:s (COWI) rapport omfattar en utvärde- ring av både den kortsiktiga och långsiktiga delen av det energipolitiska programmet. KM Miljöteknik AB:s (KM) rapport omfattar enbart den kortsiktiga delen av det energipolitiska programmet. I enlighet med uppdraget har särskild vikt lagts vid utvärdering av de insatser som pri- märt är avsedda för att kompensera stängningen av kärnkraftsreaktorerna i , d.v.s. det kortsiktiga programmet, elpanneskatten och verk- samheten under Delegationen för Energiförsörjning i (DESS). Flertalet remissinstanser anser att de två konsultrapporterna ger en god beskrivning av effekterna av det energipolitiska programmet och att de utgör ett bra underlag för energipolitiska ställningstaganden. tekniska högskola anser att rapporterna är noggranna, systematiska och tar med de flesta relevanta aspekterna. LRF finner att KM:s rapport är mer utförlig i sin redovisning än COWI:s. KM redovisar fakta, analys och slutsatser på ett konsekvent, och såvitt LRF kan bedöma, sakligt riktigt vid anser att KM:s rapports styrka är dess goda kunskaper om det svenska energisystemet, medan COWI:s rapport anlägger ett något bredare perspektiv. betydligt mer övertygande i de avseenden slutsatserna i rapporterna skiljer sig åt. menar att COWI:s utvärdering är delvis av ett speciellt slag, då den är utförd av en utländsk konsult som inte haft anledning att detaljerat följa den svenska energidebatten och som genom sina internationella engagemang har en något annorlunda referensram för sina bedömningar. med de båda rapporterna är analysen av effekterna av programmet, vilket gör det svårt att dra några klara och entydiga slutsatser. föreningen och Elleverantörer anser att analyserna i rapporterna i stort är invändningsfria men att det finns brister i sakuppgifterna. bör dock observeras att det i resultatbedömningarna i stor utsträckning har inräknats inte bara uppnådda resultat utan även framtida förväntade och uppskattade resultat, vilka i en del fall är alltför optimistiska enligt bedömer att KM:s utvärdering är den som på de flesta punkter är mest trovärdig. bedömer att COWI under- skattat konsekvenserna för effektbalansen av en stängning av anser att rapporterna ger en i stort sett allsidig och korrekt belysning av det energipolitiska programmet, särskilt med tanke på den korta tid som utvärderarna haft till sitt förfogande. heten anser att skillnaderna i utredarnas slutsatser vad gäller målupp- fyllelsen i regel beror på skilda bedömningar om framtiden, och ser inte anledning att betygsätta de två bedömningarna. vid anser att en samhälls- ekonomisk analys i stort sett saknas i utvärderingarna, vilket högskolan menar medför att man på goda grunder kan misstänka att de medel som förbrukas inom programmet utgör ett betydande slöseri med knappa resurser, med en högst väsentlig fördyring av avvecklingen av Barse- bäcksreaktorn som följd. anser att rapporterna ger stöd för industrins uppfattning att den förda energipolitiken innebär att för- hållandevis små effekter nås till mycket höga kostnader. har med anledning av rapporterna dragit slutsatsen att de energipolitiska besluten baserats på ett underlag som underskattat såväl komplexiteten och trögheten i de stora tekniska energisystemen, som de faktorer som styr konsumentens beteenden. menar att rappor- terna mycket klart visar riskerna med subventioner av olika slag. Snabba förändringar i det komplexa energisystemet kan leda fel vid val av strategi och till att tillgängliga resurser för förändringsarbete inte utnytt- jas på bästa sätt. Åtskilliga remissinstanser framhåller vikten av en säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. anser att det är av stor vikt för den samhällsekonomiska effektiviteten att förutsägbarhet och stabila spelregler präglar utvecklingen på elmarknaden, vilket på lång sikt bidrar till att skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens. 2000/01:15 anser att en god och säker tillgång till elenergi är en Bilaga 1 förutsättning för industriell tillväxt och ekonomisk utveckling i . LO framhåller det angelägna i att givet fattade beslut måste energi- politiken inriktas mot klimatfrågans lösning och konkurrenskraftiga elpriser för företag och hushåll. Även anser att det är väsentligt att näringslivet har en säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser. anser vidare att det energipolitiska programmet bör revideras både vad avser mål och tilldelade medel, då den gemensamma elmarknaden skapat nya förutsättningar. Flertalet remissinstanser konstaterar att utvärderingarna redovisar att åtgärderna inom det energipolitiska programmet inte når upp till de mål som är en förutsättning för att stänga . framhåller att det i detta sammanhang är viktigt att analysera varför uppställda mål uppnåtts eller inte uppnåtts. Energirådgivarna framhåller även att den komplexitet som kännetecknar energiområdet gör det svårt att särskilja vad som är effekter av just energipolitiska program. För att lyckas med omställningsarbetet drar Energirådgivarna slutsatsen att det är viktigt att man tydligare skiljer på el- respektive värmebehov. har fokuseringen på elanvänd- ning/produktion varit allt för dominerande menar föreningen. Fastighetsägare anser att hela det energipolitiska programmet har fokuse- rat på energiproducenter och ägare av småhus. Förbundet anför att ägare av större fastigheter torde ha ett betydligt större motiv för insatser då det finns ett intresse för driftkostnadsminskningar hos dessa. anser att de slutsatser som uppföljningen och utvärderingen av energi- politiska program kommer fram till, till största delen överensstämmer med analyser vad gäller de bidrag som ligger inom verkets ansvarsområde. anser att det energipolitiska programmet innehåller relevanta åtgärder för en omställning av energisystemet. Genomförandet har dock försvårats av bl.a. sjunkande elpriser. Verket framhåller även det faktum att förändringar sker i elsystemet oavsett det energipolitiska programmet, vilket gör att en avveckling av inte enbart kan bestämmas utifrån resultatet av det energipolitiska programmet. KTH anser generellt att diskussionen av de långsiktiga frågorna får för lite utrymme i förhållande till de kortsiktiga. Ett område som i stort sett förbigås är riskanalys. Frågor kring oväntade händelser, t.ex. avspärrning av oljetillförsel eller dramatiskt ökade kostnader för olja berörs inte alls i rapporterna. Högskolan anser vidare att utvärderingen isolerar använd- ningen av el från användningen av energi på ett i övergripande energi- perspektiv i landet otillåtligt sätt. Flera remissinstanser, bl.a. och Elleve- rantörer anser att remisstiden är för kort för en remiss av detta slag. Synpunkter på resultaten av programmet Bidrag för att minska elanvändningen För att minska elanvändningen innehåller det energipolitiska programmet ett antal bidragsåtgärder (åtgärder som finansieras via anslaget B1). Bidrag finns för att dels konvertera och ansluta främst eluppvärmda bostäder och lokaler till fjärrvärme, dels till uppbyggnad av fjärrvärme- Vidare ingår bidrag till eleffektminskande åtgärder inom bostads- sektorn för att minska eleffektuttaget . finns även bidrag till konvertering från elvärme för att minska använd- ningen av el i bostäder och lokaler i områden där fjärrvärmeanslutning inte är ekonomiskt rimlig. Konvertering till fjärrvärme och konvertering från elvärme Flera remissinstanser, bl.a. och Fjärrvärmeföre- ningen, instämmer med de bägge rapporterna om att målet om för minskad elanvändning inte kommer att nås , främst p.g.a. att konvertering från elvärme visade sig bli dyrare än vad man antog i LRF vill understryka att de sjunkande elpri- serna är den främsta orsaken till att delprogrammen för minskat elberoende haft delvis svag verkan. Rapporterna visar att några av stödformerna för minskad elanvändning har haft god efterfrågan och LRF finner det dock olyckligt att motiverade justeringar har dragit ut och även påverkat delar som inte behövt Både LRF och framhåller att det är en intressant iakttagelse som görs i de båda rapporterna att som bidrag lämnas för konvertering från elvärme så installeras elvärme i nära hälften av alla nyproducerade småhus. anser att en mer omfattande konvertering från direktel till vattenburen värme kan väntas medföra en utveckling av metoder och material som pressar priserna för att konvertera. anser vidare att slutsatsen i om att det uppsatta målet inte kan uppnås är felaktig. Föreningen menar att slutsatsen inte gäller om hus med vattenburen elvärme prioriteras före direkteluppvärmda. en sådan prioritering inte görs är däremot slutsatsen korrekt. menar vidare att avsnittet om konflikt mellan el och fjärrvärme synes bygga på en felsyn. Det är inte en konflikt, det är konkurrens. distribuerar både el och fjärrvärme kan inte styra detta, det gör fastighets- ägaren som fritt kan välja elleverantör och annan uppvärmningsform. anser att utvärderingen borde tagit upp följ- derna av om fjärrvärmerörelserna skulle delas upp på en aktör som be- driver produktion och en aktör som bedriver distribution, efter samma modell som på elmarknaden. Föreningen anser vidare att ett framtida system för att minska elanvändningen bör koncentreras på konvertering och framtagande av ekonomiskt hållbara lösningar och en implemen- tering av dessa till storskaliga lösningar avseende flerbostads- och små- hus som värms med el eller direktel. det vid konvertering till fjärrvärme föreligger institutionella hinder i och med att många lokalfastigheter har utrustats med elvärme där lokalhyres- gästen ofta har eget abonnemang. vara sökande, men det är hyresgästen som får bära konsekvenserna av kommenterar i sitt yttrande KM:s bedömning att en såpass kort planeringshorisont som kan inne- bära att stödet till konvertering från el till annan individuell bränsle- eldning innebär försvårande av framtida fjärrvärmeutbyggnad. anser att bidragets syfte skulle kunna motverkas om man använde en längre planeringshorisont, då det ingår som en del i det kortsiktiga och Elleverantörer anser att det speciellt bör noteras att det i KM:s rapport framstår som om åtgärder vilka avser påverkan på produktionsapparaten är mer framgångsrika till en lägre kostnad än de åtgärder som riktas mot förändringar hos olika användar- T.ex. är kostnaden för konvertering från elvärme till fjärr- värme eller annan uppvärmningsform dubbelt så hög per ersatt kWh som kostnaderna för att tillföra ny elproduktion baserad på förnybara energi- När det gäller eleffektminskande åtgärder anser Fastighetsägare att det är en brist att stimulanserna inte riktats till lokalfastigheter och Här sker användning av eldrivna installationer huvud- sakligen , då effektbelastningen är som högst i landet, varför effektstyrning av dessa skulle ge större resultat för den nationella effektbalansen, hävdar förbundet. SCB framhåller att det för uppföljning av eleffektreducerande insatser skulle funnits möjlighet att använda den officiella statistiken. av denna statistik kan elanvändningen i småhus med effektvakt, acku- mulatortankar etc. som har installerats jämföras med elanvändningen i småhus utan sådan utrustning. att den analys som KM har genomfört om bidrag till eleffektminskande åtgärder, vilken i hög grad följer analys, i likhet med kommer fram till att stödet bör upphöra. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor energipolitiska program innehåller inom anslaget B2 ett antal åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor. lämnas till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, småskalig vattenkraft och för upphandling av ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Stöd till tillförsel av ny elproduktion När det gäller stödet till tillförsel av ny elproduktion har ingen av remiss- instanserna några invändningar mot utredningarnas slutsatser beträffande framhåller att målen har varit realis- tiska och regelverket ändamålsenligt. Elleverantörer påpekar dock att statens kostnader för tillförsel av ny elproduktion är orimligt höga. , LRF och SVEBIO framhåller att hindren för att få fram ny elproduktion framför allt sammanhänger med situationen på elmarknaden där nuvarande över- kapacitet tillsammans med omregleringen medfört mycket låga elpriser. betonar att osäkerheten på marknaden, framförallt vad gäller beskattningen, också har en negativ inverkan på framhåller att utfallet av programmet till viss del är osäkert eftersom elproduktionen är avhängig av utnyttjandegraden i kraft- LRF betonar också att det i många fall är tveksamt om de kraftvärmeanläggningar som beviljats stöd kommer att genom- Liknande synpunkter framförs av som samti- digt betonar att dessa projekt sannolikt kan komma att ersättas av nya. anser också att regeringens mål för kraftvärme- utbyggnaden är mycket modest i förhållande till potentialen. betonar att tillgången på energiråvara från skogen är sådan att biobränslen skulle kunna utnyttjas för elproduktion i betydligt Liknande synpunkter framförs av SVEBIO som också framhåller tillgänglig outnyttjad kapacitet i befintliga anläggningar. SVEBIO framför också att de biobränslepriser som anges i COWI:s huvudrapport är felaktiga. Priset bör vara 11 resp. /kWh istället för 110 resp. /kWh. och Elleverantörer påpekar att den regionala fördelningen av de nya kraftvärmeanläggningarna inte med- verkar till den eftersträvade förstärkningen av elproduktionskapaciteten i Fastighetsägare påpekar att möjligheten att produ- cera småskalig kraftvärme på fastighetsnivå inte behandlats. anser att den sammanlagda miljönyttan av att an- vända importerade biobränslen bör analyseras ur ett systemperspektiv. Även tar upp denna fråga och framhåller system- effektiviteten i sjötransporter av biobränslen. och Elleverantörer framhåller att utbygg- nad av vindkraft inte ger något effekttillskott och instämmer i slutsats att stödnivån till vindkraften eventuellt kan minskas utan att påverka utbyggnadstakten. yttrande att man utifrån kan misstänka att många av de investeringar som skett i vindkraftverk skulle ha kommit till stånd utan investeringsbidrag. Flera remissinstanser, däribland , , och Elleverantörer, påpekar felaktigheten i att man i adderar investeringsstöd beräknat som öre/års- kWh med miljöbonusen uttryckt i öre/kWh. också fram att den gällande storleksgränsen för stödet på 1500 kW inte är betonar att en omfattande vindkraftssatsning bl.a. är stötande ur estetisk synpunkt och ifrågasätter om vindkraften kan överleva på en fri marknad. När det gäller investeringsstödet till vattenkraft framhåller LRF också problem med miljökrav som en viktig orsak till att målen inte uppnås. föreslår att investeringsstöden för vindkraft och vattenkraft slås ihop. Ny teknik för elproduktion med förnybara energislag anser att stödet till ny elproduktionsteknik bör om- Utgångspunkten bör vara att tekniken inom rimlig tid skall kunna KM:s uppfattning att den metodutveckling som bedrivs inom detta område måste harmoniseras med de metoder som tas fram inom EU. Gröna certifikat och s.k. flexibla mekanismer kan vara sådana metoder. Åtgärder för effektivare energianvändning För att åstadkomma en effektivare energianvändning finns åtgärder såsom information och utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning, märkning och certifiering av samt information om energikrävande utrustning, samt även energirådgivning (åtgärder som finansieras via anslag B3). framhåller att vissa områden, särskilt vad gäller energieffektiviseringar, precis som konsulterna påpekar, är svåra att ut- anser att effekterna av åtgärderna för effektivare energianvändning trots vissa osäkerheter bör inräknas i de sammantagna effekterna av det kortsiktiga programmet. heten uppger att myndigheten har inlett ett arbete med att ta fram för- bättrade metoder för utvärdering av åtgärder för energieffektivisering. anser vidare att det finns visst fog för kritiken mot att det saknats översiktlighet i årsredovisningen av åtgärderna för effektivare energianvändning och myndigheten avser att utveckla och sammanställa en bättre översikt av dessa områden. menar att KM i sin rapport på ett förtjänstfullt sätt har pekat på olika omständigheter som kan medföra effektivare Exempel härpå är det omfattande arbete företagen numera lägger ned på att etablera miljöledningssystem i sina verksam- Ett betydande inslag i företagens miljöarbete är i vilken omfattning elkraft utnyttjas och vilken typ av kraft som skall nyttjas. Energirådgivarna framhåller behovet av att reducera energianvänd- ningen genom energieffektivisering och energihushållning och att detta förutsätter att de övergripande målen definieras tydligare och framför allt att mer detaljerade mål formuleras för energianvändningen i samhällets Föreningen anser att staten har ett speciellt ansvar för att driva på arbetet med energieffektivisering och energihushållning, då det krävs långsiktighet, struktur och kontinuitet. Föreningen anser att de satsningar som är gjorda inom området är rätt väg att gå. Energirådgivarna anser vidare att energirådgivning är ett viktigt verktyg för att nå framgång inom det energipolitiska programmet, som ett bra och nödvändigt komplement till marknadens aktörer vilket kan sprida en objektiv kunskap om hur energianvändningen kan effektiviseras och energitillförseln miljöanpassas. ägare anser att det är anmärkningsvärt att det avseende den kommunala energirådgivningen råder så stor osäkerhet vid uppföljningen att man inte kan fastställa utfallet av åtgärden. menar i en kom- mentar till att en enkät inte ger underlag att uttala sig om energirådgivningens effekter på slutanvändarens energikunskaper, däre- mot på energirådgivningens räckvidd. vidare att den kommunala energirådgivningen endast marginellt beaktat beståndet av flerbostadsfastigheter och lokalfastigheter när det gäller Förbundet anser att om fastighetsorganisationerna erbjudits resurser för informationsverksamhet som ett komplement till den kommunala energirådgivningen kunde ytterligare effektiviseringar betonar vikten av helhetssyn och system- tänkande för att påverka elanvändningen och att kunskaper och informa- tion förmedlas till slutanvändarna om hur minskad energianvändning kan Då utbudet av produkter ökar och därmed även be- hovet av att ge konsumenterna ett bra underlag för att välja energi- effektiva produkter är det viktigt att fortsätta med detta arbete menar menar i en allmän kommentar kring informations- insatser att erfarenheter visar att information kan vara ett effektivt styrmedel i krissituationer, men att de har mycket ringa effekt gällande de åtgärder som beskrivs i rapporterna avseende effektivare energianvänd- anser vidare att den del i rapporterna som beskriver delprogrammet för effektivare energianvändning till sin karaktär är spe- kulativ och bygger på mycket lösa resonemang. Delegationen för Energiförsörjning i (DESS) Delegationen har till uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i och finansieras via anslaget B9. stöd för åtgärder som utvecklar regionens infrastruktur, såsom naturgas- och fjärrvärmesystem, främjande av energieffektivisering och ökad an- vändning av förnybara energislag. och konstaterar att utfallet av åtgär- derna inom ramen för DESS bedöms helt olika i rapporterna. kraftnät menar vidare att det kan ifrågasättas om det inte finns en risk för en dubbelräkning av insatserna inom ramen för DESS finansiering och övriga delar av programmet. Elpanneskatten infördes och gäller för avkopplingsbara el- pannor i fjärrvärmenät med en installerad effekt över 2 MW. Skatten har därmed varit i kraft under två vinterperioder (1 november31 mars), för att minska elförbrukningen . Skatten innebär att energiskatten höjs med per kWh för elpannor av året. Flera remissinstanser, däribland , Elleverantörer och anser att elpanneskatten endast haft en marginell inverkan på användningen av el i elpannor. Föreningarna vill framhålla det samhällsekonomiskt riktiga i att elpannor utnyttjas vid låga elpriser och god tillgång på elenergi. och Elleverantörer påpekar även att elpannor i fjärrvärmesystem i allmänhet ersätter oljeeldade pannor. Att inte utnyttja elenergi i elpannor hade varken varit miljömässigt eller ekonomiskt riktigt och kunnat strida mot klimatmål. framhåller att variationer i oljepriset har betydelse för den faktiska användningen av elpannorna liksom variationer i elhandelspriset, t.ex. på grund av nederbörds- och temperaturförhållanden. menar att i och med att elmarknaden kommit att omfatta flera länder minskade möjligheterna påtagligt att använda billig el för detta ändamål under andra tider än vid låglast och höga flöden i älvarna. Föreningen anser att skatten varit av marginell betydelse i jämförelse med marknadens påverkan. framhåller att det är komplicerat att beräkna måluppfyllelsen av elpannebeskattningen. Bägge utredningarnas bedöm- ningar måste betraktas som grova approximationer. påpekar att de båda konsultföretagen skiljer sig åt också vad gäller bedömningen av vilken verkan skattehöjningen fått i fjärrvärmeverkens elpannor. SCB påpekar att den kvartalsvisa officiella statistiken ger möjlighet att analysera effekten av införandet av elpanneskatten, då höjningen av el- panneskatten enbart avser vinterperioden.