prop · GN0320 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:20 redogörelse för företag med statligt ägande Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande samt för verksamheten i de företag som helt eller delvis ägdes av staten. Innehållsförteckning 1 Förord 4 2 En offensiv företagsportfölj 5 3 Aktivt ägande genom aktiv förvaltning 6 4 Ägarpolicy för statliga företag 7 4.1 Aktivt ägande grundat på affärsmässighet 7 4.2 Tydlig kommunikation 7 5 Den statliga portföljen 8 5.1 för de statliga företagen 10 5.2 Särskilda enheter för statligt ägande 10 5.3 Viktiga händelser 19 5.4 & 19 5.5 och 19 5.6 20 5.7 Investeringar och förvärv 20 5.8 Betydande effektiviseringar och omorganisationer 21 5.9 Styrelse- och personförändringar 22 5.10 Övriga viktiga händelser 22 5.11 Statens ägande i börsnoterade företag 23 6 Företagsbeskrivningar 25 7 Stora företag 26 7.1 26 7.2 29 7.3 33 7.4 36 7.5 , 39 7.6 Nordbanken 42 7.7 MeritaNordbanken 42 7.8 45 7.9 48 7.10 52 7.11 , 55 7.12 SJ, 58 7.13 () 61 7.14 AB 64 7.15 68 7.16 71 7.17 76 7.18 81 7.19 84 8 Övriga företag 87 8.1 A-Banan projekt 88 8.2 90 8.3 92 8.4 AB Bostadsgaranti 94 8.5 , 96 8.6 AB kanalbolag 97 8.7 100 8.8 102 8.9 103 8.10 105 8.11 AB Kurortsverksamhet 107 8.12 109 8.13 110 8.14 112 8.15 114 8.16 117 8.17 119 8.18 och 121 8.19 124 8.20 126 8.21 , 127 8.22 AB 129 8.23 132 8.24 AB 134 8.25 136 8.26 AB 138 8.27 140 8.28 142 8.29 143 8.30 Svenskhemmet A/S 145 8.31 SP 147 8.32 149 8.33 151 8.34 153 8.35 154 8.36 AB 157 8.37 158 8.38 160 8.39 161 9 Specialföretag 163 9.1 A/O Dom Shvetsii 164 9.2 164 9.3 Förvaltningsaktiebolaget 166 9.4 , SGAB (i likvidation) 167 9.5 167 10 Definitioner 169 11 Personregister 170 12 Adressregister 191 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förord Regeringen lämnar en redovisning till av förvaltningen av företag med statligt ägande samt en sammanställning över företagens verksamheter. I det följande lämnas uppgifter om den aktuella utvecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande samt viktigare händelser . Uppgifterna kommer sent eftersom sammanställningarna i stora delar bygger på bolagens årsredovisningar. Ursprungligen fattades ett beslut i (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. I föreliggande sammanställning har en rad förändringar genomförts. För varje bolag anges tydligt affärsidé och mål med verksamheten. lämnar bolagen en verksamhetsbeskrivning för att ge en uppfattning om hur affärsidén och målen uppfylls, men kompletteras redovisningen av en omvärldsbeskrivning. Årets redogörelse har också för ett flertal företag kompletterats med en rapport samt en prognos för . Det finns fr.o.m. också uppgifter om respektive bolags hemside- adress samt var årsredovisningen kan beställas. I redovisningen ingår, utöver uppgifter om respektive bolag, även sammanställningar över branschfördelning, ranking efter omsättning och antal anställda, grad av kommersiell verksamhet etc. har även tillkommit jämförelser med övrigt svenskt näringsliv. Redovisningen har utarbetats inom . I redogörelsen ingår aktiebolag direkt ägda och förvaltade av departementen samt affärsverken. Redogörelsen bygger dels på de olika företagens och affärsverkens årsredovisningar för , dels på material som företagen eller affärsverken överlämnat direkt. Uppgifterna om styrelsernas sammansättning liksom prognoser för avser förhållandena . Företagen och affärsverken svarar själva för bolagsbeskrivningarna på sidorna 26 167, undantaget uppgifterna om riktlinjer och riksdagsbeslut. efterlyste i betänkandet 1998/99:NU5 en beskrivning av den statliga företagssektorns regionala fördelning samt uppgifter om de statliga företagen med avseende på jämställdhet, miljöanpassning och anställda med invandrarbakgrund. Denna komplettering skall enligt genomföras senast fr.o.m. redogörelsen . Redan nu finns dock mycket av denna information tillgänglig på företagens respektive hemsidor och/eller i årsredovisningarna. 2 En offensiv företagsportfölj Det svenska folket är genom staten en av största företagsägare. Kretsen av verksamheter som staten står som ägare till är bred. Totalt handlar det om 59 företag (efter försäljningen av och ), alltifrån , , Vin & Sprit och Posten till . Bland de statligt ägda företagen återfinns också några av de största arbetsgivarna i , , och SJ. Det är således ett mycket stort ansvar som staten har att på bästa sätt sköta dessa företag och ge dem förutsättningar att utvecklas. Det är glädjande att kunna konstatera att statens företagsportfölj är mycket modern och har goda möjligheter till värdetillväxt eftersom största delen av omsättningen hänför sig till branscher som telekommunikation och kraft. Det är därför ingen överdrift att säga att statens företagsportfölj kan kallas offensiv. Företagen är också generellt sett lönsamma. Även i internationell jämförelse presterar svenska statliga företag bra, vilket till viss del förklaras av att tidigare än andra avreglerade infrastrukturmarknaderna. Områdena tele, kraft och post har alltid räknats till styrkefaktorer. har sedan gammalt intagit toppositionen bland världens telefonländer och bakom det står i hög grad . Statens roll som företagsägare är naturlig som en följd av att landets infrastruktur i stor utsträckning har utvecklats av staten. Vår tidigt så väl utbyggda infrastruktur har också gett förutsättningar för andra företag att utvecklas. har globaliseringen och gemensamma marknad lett till att även andra länder tvingas följa i avregleringens spår. De måste även de riva sina monopol och öppna sina skyddade marknader för konkurrens. Detta vidgar perspektiven för de svenska statliga företagen att utnyttja sitt kunnande om marknader och processer i andra länder. Takten i omstruktureringen drivs på av den nya informationsteknologin, som också bidrar till att tidigare naturliga monopol konkurrensutsätts. Informationsteknologin leder också till att det blir lättare att leda och samordna företag i större enheter, utan nationsgränser som hinder. Svenska företag såväl statsägda som de med andra ägare kommer även i fortsättningen att i hög grad delta i denna process mot internationalisering. Det är således en omvärld stadd i snabb förändring som våra statliga företag möter. Det understryker vikten av att ägandet och styrningen utövas professionellt. Ägandet har koncentrerats framför allt till och för att styrningen skall bli enhetlig. Ingen part vare sig företagsledning, fackförening eller medborgarna skall behöva vara osäkra på hur staten agerar som ägare. Därför kommer regeringen att lägga fram ett förslag till riktlinjer för hur äganderollen skall utövas i företag där staten är dominerande ägare. I centrum för ägarpolicyn står kravet på värdetillväxt, det vill säga acceptabel avkastning på statens kapital, och effektivt skötta företag. För de företag som har ålagts att sköta vissa speciella uppgifter kan dock kraven vara annorlunda utformade. Där kommer avkastningen dessutom att mätas på andra sätt, till exempel för genom bättre trafiksäkerhet och miljö, eller genom socialpolitiska effekter. För oss handlar det om att ge våra svenska statliga företag bästa möjliga förutsättningar att fortsätta utvecklas och vara en drivkraft för hela . Diagram 1 efter medelantal anställda, 19981) * Schablonsammanvägning av heltidsanställda och deltidsanställda. 15 statliga företag har minst 1 000 anställda. 1 Inklusive anställda i utlandet. Statens ägarandel anges i procent. 3 Aktivt ägande genom aktiv förvaltning Staten är en av största företagsägare och kontrollerar flera av de större företagen i . Den statliga företagssektorn, i vilken affärsverken och de statligt ägda bolagen ingår, omfattar 59 företag (efter försäljningen av och ) som förvaltas av de olika departementen inom . Huvuddelen av de statliga bolagen och affärsverken förvaltas av , men ansvarar också för en betydande andel av företagen. Statens uppgift är att för skattebetalarnas bästa utöva en så effektiv förvaltning som möjligt av tillgångarna. För att åstadkomma detta måste staten sätta tydliga mål, ge riktlinjer och skapa system för uppföljning av verksamheterna som ingår i portföljen samt organisera sin förvaltning effektivt. Hänsyn måste dessutom tas till att verksamheterna är så olika till sin karaktär. Den statliga företagsportföljen har en unik verksamhetsbredd med såväl affärsverk, företag med särskilda uppgifter och naturliga monopol som rent kommersiella och fullt konkurrensutsatta verksamheter. Staten har därmed i många fall en större komplexitet i sin ägarutövning jämfört med andra företagsägare. har därför strävat efter att utforma övergripande, gemensamma riktlinjer för förvaltningen av statliga företag som kan fungera för hela den statliga företagssektorn. Regeringen kommer att lägga fram förslag om ytterligare förändringar senare . 4 Ägarpolicy för statliga företag 4.1 Aktivt ägande grundat på affärsmässighet Tydliga mål och riktlinjer för styrelse och företag med system för uppföljning av prestationer, effekter och avkastning. Utöver detta skall lämpligheten av incentivesystem undersökas. Utifrån konkurrenskraftig kapitalstruktur och rörelsemarginal skall en affärsmässig utdelningspolicy utformas. Transparent och aktiv styrelsenominering som skall styras av bolagets behov av en allsidig och relevant kompetens. 4.2 Tydlig kommunikation Genom en enhetlig förvaltning inom tillvarata kunnande och ge en enhetlig bild internt såväl som externt till företagen, styrelser och marknaden. Statens ägarpolicy skall tydligt kommuniceras gentemot allmänhet och riksdag för att ge en korrekt upplysning om de mål varje företag fått uppställt och om årets händelser. Historiskt har staten haft ett flertal olika syften och mål för de statligt ägda verksamheterna. Med medlemskapet i EU som för in konkurrens i tidigare skyddade sektorer och med den accelererande globaliseringen finns samma förutsättningar eller i vissa fall behov av att bedriva verksamhet för nationella intressen eller enligt särskilt stipulerade villkor. Det övergripande målet för statliga företag av mer kommersiell art är att nå bästa möjliga långsiktiga förräntning av ägarens kapital med årliga utdelningar på marknadsmässig nivå. För företag med särskilda uppgifter och mindre grad av kommersiella inslag är ett viktigt mål att verka med lägsta kostnad givet den nytta som skall produceras. I båda fallen gäller att företagen skall ha optimal kapitalstruktur för att minimera kapitalkostnaden. Det innebär att resurser omprioriteras och skiftas över så att ett samlat grepp på ägandet kan utövas. Inom var ägandet tidigare spritt på ett flertal departement. Detta ansvar var i de flesta fall kombinerat med ansvaret för statens politik inom respektive sektor. Denna sammanblandning av fackfrågor och bolagsförvaltning kom i viss utsträckning att fokusera mer på detaljfrågor än att skapa värdetillväxt och konkurrenskraftiga bolag. har kompetens och resurser samlats till professionella ägarenheter inom . Att utöva ett professionellt ägande innebär också att staten framöver kommer att satsa mer resurser på detta. Ambitionen är dock att bibehålla en kostnadseffektiv förvaltning. Som aktiva ägare kommer statens förvaltning att sätta fokus på värdeskapande genom att formulera tydliga och mätbara mål samt införa rutiner och system för uppföljning och utvärdering. För innehaven i de börsnoterade bolagen är det lätt att följa värdeutvecklingen genom aktiekursutvecklingen. För andra företag kan utvecklingen följas genom olika nyckeltal. Som aktiv ägare kommer staten inte enbart att syssla med utvärdering och uppföljning utan i det aktiva ägandet ligger ett åtagande att genom styrelsearbete bland annat aktivt analysera och föreslå lämpliga åtgärder för att föra varje verksamhet framåt med fokus på kärnverksamheten. Enligt de riktlinjer som regeringen kommer att föreslå förutsätts ett grundligt analysarbete påbörjas med syfte att genomlysa affärsidé och strategier, föreslå nödvändiga förändringar och kompletteringar/fusioner/försäljningar av verksamheter samt utvärdera de finansiella strategierna. I detta ligger också att belysa statens syfte med ägandet. Det övergripande målet är att maximera rörelseresultatet och minimera kostnaden för kapital. För företag som ålagts att sköta vissa speciella uppgifter, kan de övergripande målen behöva formuleras annorlunda mot bakgrund av det aktuella företagets uppgifter. På detta sätt skall vi uppnå ett så optimalt kapital- och resursutnyttjande som möjligt i de statligt ägda företagen. Genom ett professionellt aktivt ägande och styrning bör en period med stabil värdeutveckling kunna bli möjlig. Genom att öka värdet i statens portfölj skapas resurser för ökade utdelningar, och kapital kan frigöras för andra ändamål. Att löpande hålla riksdag, kapitalmarknad, allmänhet och andra intressenter väl informerade om verksamhetens utveckling ingår också som en viktig uppgift i rollen som aktiv ägare. Informationsverksam- heten kommer därför att kontinuerligt utvecklas. Ett första steg är den mer lättillgängliga verksamhetsberättelsen som är en bearbetning av denna skrivelse. 5 Den statliga portföljen Den statliga företagsportföljen omfattar 59 företag (efter försäljningen av och ). Det är en stor bredd mellan verksamheterna som ingår i den statliga portföljen från fullt konkurrensutsatta verksamheter till företag med särskilda uppgifter. Som kommersiellt företag räknas de företag som har vinstkrav, ej omfattas av lagstadgat monopol, inte är anslagsfinansierade och saknar särskilda uppgifter. I vissa fall finns det dock gränsdragningsproblem. Det är regeringens mål att ytterligare söka bidra till att renodla varje företags syfte och mål för att kunna utveckla och tydliggöra de ingående värdena i portföljen. Det omsättningsmässigt största bolaget är där svenska staten avtalat med om att gå samman med norska . Det sammanslagna /får en ledande ställning på de nordiska marknaderna för fast och mobil telefoni samt Internet. Målet är att ytterligare stärka ställningarna och bli det ledande telekombolaget i och . Förväntad marknadsutveckling innebär bland annat ytterligare investeringar i nät, teknikplattformar, kortare produktutvecklingstider och förbättrad kundvård. TABELL 1 De största statliga företagen efter omsättning Statliga företags placering enligt Affärsvärlden 1998, Mkr 1) 1 12 51 240 2 15 40 946 3 - MeritaNordbanken 29 5442) 4 23 27 957 5 26 AssiDomän 23 993 6 27 Posten 24 359 7 28 23 420 8 40 Systembolaget 15 495 9 46 SJ 14 798 10 49 14 293 11 54 12 924 12 68 9 538 1) Enligt denna skrift. Affärsvärldens ranking sker efter en vidare definition av omsättning. AssiDomän kommer med nettoomsättning efter Posten. 2) MeritaNordbanken ingår ej i Affärsvärldens sammanställning. Statens företagsportfölj består, utöver , också av ett antal omsättningsmässigt stora företag som , , , , och Vin & Sprit. Bland övriga företag med betydande balansomslutning finns , Venantius och fastighetskoncernen där bland annat ingår. Därutöver ingår börsnoterade aktier som till exempel innehavet i Nordbanken , , och AssiDomän samt många små och medelstora företag med skiftande verksamheter. med statligt ägande finns bland 50 största företag räknat efter omsättning. Om räknats samman med skulle koncernen ha varit nummer åtta. Staten är inte bara en av de enskilt största ägarna av företag i utan också stor som arbetsgivare. Det totala antalet anställda i de statligt ägda företagen uppgick till 206 136 personer, huvudsakligen i . Bland tio största arbetsgivare återfinns privata bolag som till exempel och , samt de statliga företagen . De statliga företagen har mycket mindre verksamhet utomlands jämfört med de allra största svenskbaserade bolagen. Det gör de statliga företagen betydelsefulla i , både som arbetsgivare, leverantörer och kunder men mindre i ett globalt perspektiv. TABELL 2 Näringslivets 15 största arbetsgivare i med minst 10 000 anställda i i 1 51 656 2 Posten 41 907 3 41 554 4 27 540 5 25 692 6 ABB 24 149 7 KF 17 434 8 SJ 15 600 9 14 969 10 FöreningsSparbanken 13 223 11 NCC 13 139 12 11 503 13 11 354 14 11 048 15 10 380 Källa: Affärsvärlden Fyra av näringslivets tio största arbetsgivare inom har stort statligt ägande. Uppgifterna avser anställda i . Efter att sålt blir Posten sysselsättningsmässigt störst i det svenska näringslivet. 5.1 för de statliga företagen De 61 företagen i förteckningen omfattar företag av mycket varierande storlek och inriktning, från med en försäljning på till verksamheter med en omsättning på några . Den totala försäljningen i de 61 företagen uppgick till drygt 282 miljarder , vilket var en ökning . Vinsten uppgick till , vilket var marginellt lägre än 1997, då resultatet efter finansiella poster uppgick till . Antalet anställda var 206 136, nästan alla i . 5.2 Särskilda enheter för statligt ägande har samlat resurser och kompetens för förvaltningen av det statliga ägandet inom särskilda enheter för statligt ägande på Närings- och Finansdepartementen. förvaltar statens ägande i 32 företag (efter försäljningen av ) vilka tillsammans utgör av antalet anställda. Huvuddelen avser företag inom kraft-, telefon- samt transportbranscherna och företagen är i de flesta fall konkurrensutsatta. är den andra stora förvaltaren av statligt ägande i 14 företag (efter försäljningen av innehavet i ), företrädesvis verksamma inom den finansiella sektorn och fastighetsbranschen. Huvuddelen av verksamheterna är konkurrensutsatta och svarar för betydande intäkter i den totala företagsportföljen. Enheternas uppdrag är att aktivt bevaka och sköta statens tillgångar så att värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Enheterna verkställer sitt uppdrag främst genom ett aktivt analys- och styrelsearbete, följer och bevakar de olika branschernas utveckling och föreslår lämpliga åtgärder. Enheternas medarbetare fungerar också som kontaktlänkar mellan företagen och de politiskt tillsatta som är ytterst ansvariga. Enheterna utformar då underlag och bereder ärendena för beslut inom . Därutöver förvaltar , , och det statliga ägandet i ett antal företag. TABELL 3 Företag med statligt ägande efter huvudman 1998 ring Resultat efter finansiella poster, Mkr Anställda 1998 97-98 1998 1997 1998 33 185 726 18 347 14 866 168 022 15 53 787 13 620 16 835 22 941 3 39 092 688 1 366 12 782 4 1 865 88 98 1 695 Miljödepartementer 3 398 114 90 183 Utrikesdeparatementet 2 1 074 938 938 103 1 480 -58 21 410 Samtliga 61 282 422 33 737 34 214 206 136 33 av de 61 statliga verksamheterna hade som huvudman och 15 . svarar för av verksamheten mätt efter antal anställda och svarar för . såldes vilket innebär att Näringsdepartemenet förvaltar 32 företag. såldes , vilket innebär att förvaltar 14 företag. Det totala antalet företag med statligt ägande uppgår till 59 stycken. Omsättningsökningen är för nästan alla huvudmän. TABELL 4 Företag med statligt ägande, ordnade efter huvudman, Statens ägarandel inom parentes 7) (100) (100) (100) (35,31) 1) (25) (100) kanalbolag, AB (100) (55) , (100) (33,3) (100) (100) (50) 2) (50) , SJ och (100) , Förvaltningsaktiebolaget (100) (98) , AB (52) , (100) (100) (100) , (100) , SGAB i likvidation (100) , , AB (100) (50) (100) (100) (100) 3), 8) (100) 4) Bostadsgaranti, AB (50) (100) 4) Dom Shvetsii, A/O (36) (100) Nordbanken (42,5) 5) (7,7) (10) (100) 6) (100) , (100) (100) (100) AB (100) (100) (100) 4) (100) 4) (100) (100) (Operan) (100) Svenskhemmet A/S (100) (100) , (1 aktie) AB (90) (100) (100) Kurortsverksamhet, AB (100) (100) (100) , , SEK (50) , (100) 1) före avknoppningen av . 2) av . 3) har och tillkommit. Bolagen är helägda av staten. har sedermera lagts ner. 4) äger och . är i sin tur dotterbolag till . och är portföljbolag utan egen verksamhet och ingår ej i tabellsammanställningarna. 5) Motsvarande av kapitalet och av rösterna i MeritaNordbanken. 6) SKD-företagen ingår ej i sammanställningen. 7) , som förvaltades av , såldes . 8) Innehavet i , som förvaltades av , såldes . TABELL 5 61 företag med statligt ägande 1998 Företag i bokstavsordning Företag ning, Mkr Föränd- ring Resultat efter finansiella poster, Mkr Avkastning på sysselsatt kapital, % Anställda 1998 97-98 1998 1997 1998 1997 1998 11 0 0 neg. 2 3260 698 737 8,0 8,4 389 255 -60 5,2 neg 566 1870 30 67 6,2 10,8 2 312 23 420 341 1 126 10,6 neg. 9 147 med 23 993 1 004 1 462 7 9 17 543 Bostadsgaranti, AB 22 14,7 0,7 143 28,8 8 14 293 595 281 12 8 10 902 A/O Dom Shvetsii 1 kanalbolag, AB 43 -0,4 0,5 0 2,2 94 101 0,05 0 6 0 2 8,6 10,6 6,8 6,4 3 228 5,7 2,4 100 159 306 353 -16 -20 - - 590 Kurortsverksamhet, AB 178 -3,6 1,4 neg. 6,4 365 , 5 129 960 1206 10,5 13,3 3 568 4 469 606 361 10,5 8,1 3 450 MeritaNordbanken 29 544 6 198 9 336 19 700 4,6 -4 % -0,2 1,3 neg. 9,4 3 24 359 1 075 1 055 14,7 11,1 42 108 293 109 86 88,5 53,8 144 9 538 55 -288 3,7 neg. 25 693 SAQ Kontroll AB1) 527 6,7 18,6 6,4 14,8 719 1 1 205 966 16 14 1,5 496 476 0,33 0,33 312 32 - 4,6 - 4 - 27 SJ 14 798 -135 -641 4,9 1 15 694 1 296 231 21 13,8 5,7 1 414 536, 7 31,1 23,4 20,4 26,7 723 SP , AB 561 681 114 91 6 6 70 och 228 -8 -4 neg. 42 , Förvaltningsaktie- bolaget 0 454 -322 -245 1,0 1,9 98 101 4,1 4,1 14,6 16,5 37 61 16 10,8 3,2 2,2 14 , AB 1 114 -6,0 5,5 2,7 2,9 2 216 , AB 1 014 922 928 89 2 605 842 9,5 14 235 139 12,9 10,9 19,1 14,2 108 , AB 4 0,9 -0,3 207 neg. 2 264 1,4 -2 1,3 neg. 285 46,7 48,4 6,3 7 9 215 12,8 15,1 8,2 9,2 292 , AB 12 924 3 937 3 612 104 115 483 Svenskhemmet A/S 8 0,6 0,6 11,2 11,0 2 i likvidation 0 147,1 -32 % -2,1 1,2 64 15 495 351 239 29,7 22,9 3 270 51 240 6 798 4 031 27,3 18,1 31 320 1 276 98 115 10 11 797 , AB 480 -58,4 21,4 neg. 6,2 410 3 447 1 060 672 47,0 35,0 698 2 1 114 2 225 10,8 19,6 920 81 1,2 -1,2 3,2 0 34 27 4 448 5 439 10,4 13,3 7 996 -89 -403 190 Värdepapperscentralen VPC AB2) 107 4,2 9,3 53 116 0 Samtliga 282 422 33 737 34 214 206 136 För finansverksamheter ersätts omsättning av summan av räntenetto, provisionsnetto, övriga intäkter 1) såldes . 2) Innehavet i såldes . TABELL 6 Grad av kommersiell verksamhet, Motiv bakom statligt ägande och konkurrenssituation Bolag -krav Sär- skilda upp- gifter Konkurrens Kommentarer Nej Ja Delvis anslagsfinansierat, temporärt bolag Nej Ja Delvis anslagsfinansierat Ja Ja Bostadgaranti, AB Nej Nej Dom Shvetsii A/O Ja Nej kanalbolag, AB Nej Ja Delvis anslagsfinansierat Ja Ja Ensamställning Delvis anslagsfinansierat (Operan) Nej Ja Delvis anslagsfinansierat Ja Ja Anslagsfinansierat för vissa tjänster Nej Ja Delvis anslagsfinansierat Ja Nej Ja Nej Delvis ensamställning Ja Nej Delvis ensamställning , SJ Ja Nej och Baninvest Nej Nej Ja Nej Delvis ensamställning Delvis anslagsfinansierat, temporärt bolag , Ja Nej () Ja Ja Ensamställning Nej Nej Ensamställning Delvis anslagsfinansierat Ja Nej , AB Ja Nej Lagstadgat monopol Svenskhemmet A/S Nej Ja Ensamställning Delvis anslagsfinansiserat , AB Nej Nej Lagstadgat monopol 1) , , SEK Ja Nej Lämnar statsstödda krediter , i likvidation SGAB Temporärt bolag , SP Anslagsfinansierat för vissa tjänster Nej Nej Delvis anslagsfinansierat Ja Nej Ja Ja Lagstadgat monopol 1) Anslagsfinansierat för vissa tjänster Ja Ja Delvis monopol 2) Ja Nej Delvis ensamställning V &S Ja Nej Delvis anslagsfinansierat Nej Nej Temporärt bolag 1) För delar av verksamheten, bedriver även verksamhet på den konkurrensutsatta marknaden 2) , , Utbildningsradion samt TV4 är ålagda att anlita TABELL 7 per bransch 1998 sätting, Mkr För- ändring Resultat efter finansiella poster, Mkr An- ställda 1998 97-98 1998 1997 1998 Kraftindustrin 13 88 322 8 812 9 755 68 328 Transport 9 45 122 2 999 1 782 62 872 Telekom 2 52 516 6 896 4 146 32 117 Finansverksamhet 9 32 354 8 483 10 694 20 429 Handel, konsument- tjänster, kultur 14 227 Producenttjänster 11 328 60 6607 Fastigheter 9 6 845 1 606 2 814 1 556 Samtliga 61 282 422 33 737 34 214 206 136