prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Prognos 1999 11 540 25 872 -14 332 (varav tjänsteexport) Budget 2000 12 244 32 549 -20 305 (varav tjänsteexport) Intäkterna består av avgifter för kontroll av me- dicintekniska produkter, för material från EPC, för data och statistikproduktion samt från för- säljning av rapporter, skrifter m.m. Socialstyrel- sen disponerar avgifterna i sin helhet. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser disponerar för att stimulera önskvärd utveckling inom den kommunala . En stor del av dessa medel används till fleråriga utvecklings- projekt i någon eller några kommuner. Därmed uppstår ett behov för att ta på sig ekonomiska förpliktelser som sträcker sig över flera budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget A15 So- cialstyrelsen ikläda sig sådana förpliktelser. Det föreslagna bemyndigandet 2002 framgår av tabell nedan. Slutsatser ligger de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende verk- samhet fast. Detta innebär att även skall inrikta sin verksamhet främst mot en förbättrad statlig tillsyn, mot uppföljning och utvärdering samt mot stöd till olika huvudmän i deras uppdrag att utveckla sin verksamhet. Dessutom skall myndigheten ytter- ligare stärka sina insatser för att få en bättre spridning av resultaten av sin verksamhet. Regeringens samlade bedömning är att Social- styrelsens tillsynsarbete inom hälso- och sjuk- vårdsområdet, hälsoskydd, smittskydd, det medicintekniska området och socialtjänst- området varit framgångsrikt och att myn- digheten på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verksamheten. Regeringen anser att tillsynsverksamheten även framgent bör vara ett högt prioriterat område och det är viktigt att omfattningen och kvaliteten på tillsynen upp- rätthålls. är det viktigt att erfaren- heterna från tillsynsarbetet systematiskt tas till- vara och utgör grunden för ett förebyggande och stödjande arbete för att förbättra kvalitet i vård och omsorg. I linje med detta bör Socialstyrel- sens arbete med att stödja huvudmännens ut- veckling och tillämpning av ett systematiskt kva- litetsarbete inom såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst stärkas. Tabell 4.32 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 3 15 25 Nya förpliktelser 3 20 20 20 Infriade förpliktelser1 8 10 15 Utestående förpliktelser 3 15 25 30 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 20 20 30 30 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringen anser att bör spela en aktivare roll för att förbättra tillgänglighet och kvalitet, samt prioritera insat- ser för att stärka patientens ställning, i vård och omsorg. Strategin bör även fortsättningsvis framförallt vara att stimulera huvudmännens ar- bete mot dessa mål. skall även ta fram och fastställa gemensamma och tydliga in- dikationer för behandling, inom områden med stora variationer i behandlingsindikation, för att därigenom bl.a. underlätta jämförbarheten i landstingens öppna redovisning av köer och väntetider som skall komma till stånd . skall också företa studier och analyser av variationer mellan huvudmän av- seende resurser, kostnadseffektivitet, resultat och kvalitet inom vård och omsorg. Det är angeläget att arbete för att säkra och stödja långsiktig kvalitetsutveckling inom intensifieras. Det finns ett särskilt behov av att utveckla forskning och sys- tematisk kunskapsinsamling inom social- tjänstområdet. I detta arbete är det viktigt att kommunernas lokala utvecklingsarbete upp- märksammas. Regeringen avser att ge Socialsty- relsen i uppdrag att initiera ett brett och samord- nat arbete för att stödja en utveckling av socialtjänstområdet i denna riktning. Genomförandet av ett konsekvent barnper- pektiv i det sociala arbetet skall vidareutvecklas. kommer också att ha en fortsatt aktiv roll inom äldreområdet, bl.a. när det gäller genomförandet av de åtgärder som beslutats inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Regeringen anser att den redan inledda sats- ningen på en förstärkt ekonomisk kompetens skall fullföljas för att myndigheten bättre skall kunna stötta regeringen med självständiga eko- nomiska bedömningar på hälso- och sjukvårdens samt område. Likaså bör kompetens på läkemedelsan- vändningsområdet förstärkas för att ge stöd till regeringen inklusive tillhandahålla fortlöpande uppföljning av kostnaderna för läkemedel. Regeringen har också för avsikt att ge Social- styrelsen i uppdrag att göra en överblick av den kliniska forskning som bedrivs i landet. disponerar även anvisade under anslag A1 Sjukvårdsför- måner m.m. för ekonomiskt stöd till kompe- tenscenter för sällsynta medicinska och odonto- logiska tillstånd. Av dessa medel skall utbetalas till två befintliga kompetens- center. Resterande avsätts för att bygga upp ett dentalt inom . Verksamheten vid detta får dock byggas upp successivt eftersom skall avsättas till en utvärdering av verksamheten vid Metallbio- logiskt Centrum i . Vid beräkning av anslaget för har hän- syn tagits till att i enlighet med Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken tillförts för att förstärka tillsynen över vården av äldre och funktions- hindrade. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsför- säkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.33 Beräkning av anslaget för Anslag 407 357 Pris- och löneomräkning 1 851 Justering av 20 421 Bottenbudgetering av lokalkostnader 527 Förslag 2000 429 102 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A15 för . beräknas anslaget till 431 224 000 respektive . respektive 2002 har anslaget minskats med på grund av finansiering av åt- gärder på handikappområdet. 4.8 Övrig statlig verksamhet skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att se till att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. skall också medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir kost- nadseffektiv. I detta arbete skall dels ut- göra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet domineras av ar- bete inom ramen för EU:s system för godkän- nande och uppföljning av läkemedel, den s.k. centraliserade proceduren. Verket har varit fram- gångsrikt i detta arbete såväl som i det nationella arbetet med läkemedelskontrollen. har representerats på ord- förandeposter i arbetsgrupper och i övrigt del- tagit i sådana, ansvarat för utarbetande av rikt- linjer och råd till industrin inom flera ämnesområden samt deltagit med experter i EU- kommissionens arbete och i internationella av- talsförhandlingar. Produktionsmässigt har avgörandena i den centrala proceduren för godkännande ökat och i den decentraliserade proceduren för ömsesidigt er- kännande jämfört med . Antalet godkända parallellimporterade läkemedel har femdubblats . har också medverkat i 3 st ärenden i proceduren för ömsesidigt erkännande av naturläkemedel och vissa utvärtes läkemedel. Även i övrigt har svarat för arbetsinsatser som visar verkets förmåga att hantera de komplicerade europeiska arbetsfor- merna. är representerat i samtliga arbetsgrupper som är underställda de veten- skapliga kommittéerna CPMP och CVMP. har gett arbetet i dessa grupper hög prioritet för att kunna påverka utvecklingen av normerna för dokumentation av nya läkemedel. I den centrala proceduren där har varit rapportör eller medrapportör har de inom Euro- peiska unionen etablerade effektiva handlägg- ningstiderna () rörande ansökningar om marknadsföringstillstånd hållits och i samt- liga fall varit t.o.m. lägre än stipulerat. I de fall där har varit referensland i den ömsesidiga proceduren har handläggningstiderna () hållits. För nationella ansökningar har handläggningstiderna () inte kunnat hållas beroende på ett oväntat stort antal ansök- ningar och början av 1998. För ansökningar om klinisk prövning av läkemedel har andelen primärhandläggningar uppnåtts till samt kompletteringar bedömda till . Målet har ej till fullo uppnåtts. har förklarat detta med att det förelegat ett ökat antal biverk- ningsrapporteringar och behov av komplette- ringar under utredningarna. Personalvakanser, ombyggnation och arbete med IT-stödet har krävt extra resurser. gör be- dömningen att med optimal bemanning och IT- support kommer målet att kunna uppnås . har bedrivit ett aktivt arbete med information om läkemedel, säkerhetsupp- följning, åtgärder mot olaga läkemedelsförsälj- ning, inspektionsverksamhet samt efterkontroll och uppföljning av reklamationer. Ytterligare in- satser för information och utbildning har även genomförts som särskild uppdragsverksamhet. har också aktivt utövat uppföljning av marknadsföring av naturläkeme- del, inspekterat märkning av kosmetiska och hy- gieniska produkter samt samarbetat med Tull- verket och Polisen för att förebygga illegal narkotikatillverkning. Regeringen gör bedömningen att Läkeme- delsverket i allt väsentligt har uppfyllt målen för godkännandeverksamheten och efterkontroll och information om läkemedel samt verksam- heten avseende läkemedelsnära produkter. Den vetenskapliga kvalitetssäkringen av god- kännande- och efterkontrollärenden är väl ut- vecklad. Systemet tar stora resurser i anspråk vilket beror på de komplexa frågeställningarna, stora ärendeflöden och korta handläggningstider. Ett stort arbete har lagts ner på samarbetet med och på inspektionssidan genom att få de viktiga GMP-avtalen att fungera och åstadkomma en samordning inom EU av in- spektionerna. har i årsredovisningens resultaträkning för redovisat en total omsättning på och ett rörelseunderskott efter finansiella intäkter och kostnader på . har angivit en beräknad kostnadsbudget om för . hade ett ingående myndig- hetskapital på ca . Dessa medel kommer att finansiera den under- balanserade verksamheten tillsammans med be- räknade intäkter. Verket gör bedömningen att verksamheten kommer att gå med underskott varför en avgiftshöjning kommer att erfordras . Detta kom- mer att beaktas i det nya systemet för avgifts- finansiering som avses gälla och för vilket principerna redovisas i avsnitt 4.6 Förslag till regeländringar. Inom ramen för särskild uppdragsverksamhet redovisas uppdrag från som avser producentobunden läkemedelsinformation. Medel finns beviljade för med och har utgått från samma belopp för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.34 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 174 318 186 021 11 703 Prognos 1999 181 160 202 400 21 240 Budget 20001 212 950 213 027 77 1 Budgeten bygger på nytt avgiftssystem fr.o.m. och prognos per . Tabell 4.35 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1998 16 010 15 560 450 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 14 100 14 000 100 (varav tjänsteexport) Budget 2000 14 100 14 140 40 (varav tjänsteexport) Slutsatser Regeringen bedömer att ge- nomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen på verksamhet bör kvarstå. Regeringens förslag till principer för det nya systemet för avgiftsfinansi- ering av läkemedelskontrollen redovisas i avsnitt 4.6 Förslag till regeländringar. är helägt av staten. Vid utgången av bestod koncernen av moderbolaget , de rörelsedrivande dotterbolagen , , In- stitutet för Hälso- och sjukvårdsekonomi AB samt intressebolagen , Högberga och . uppgift är att tillgodose all- mänhetens och sjukvårdens behov av läkemedel. skall dessutom svara för information, rådgivning, utbildning och andra tjänster kring läkemedel. Läkemedelsdistributionen sker genom ca 900 apotek. Den slutna vårdens behov av läkemedel tillgodoses av via ett- åriga entreprenadavtal med sjukvårdshuvud- männen genom ca 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditions- apotek med försäljning också till allmänheten. I distributionsservice ingår för- utom apoteken även ca 1 000 apoteksombud. Dessa är enskilda näringsidkare som mot provi- sion förmedlar receptbelagda läkemedel eller säljer vissa receptfria läkemedel från ett lager som ägs av . Ombudens huvuduppgift är att tillgodose behovet av distribution av läkeme- del företrädesvis i glesbygd. har ensamrätt på detaljhandeln med läkemedel. De har därför en skyldighet att tillhandahålla alla läkemedel, såväl receptbelagda som receptfria, som är godkända för försäljning i . har dock inte ensamrätt på sjukhusmarknaden och inte heller vad gäller läkemedelsinformation. Vad gäller produkter för egenvård, t.ex. schampo och hudkrämer, konkur- rerar bolaget på en fri marknad. Av den totala läkemedelskostnaden tillfaller apoteksledet, vilket är den lägsta andelen i . omsatte 23,4 miljar- der kronor, en ökning jämfört med föregående år. Försäljningen av läkemedel mot recept ökade till 16,5 mil- jarder kronor. Tabell 4.36 Ekonomisk översikt Miljoner kronor 1998 1997 1996 1995 1994 Omsättning 23 420 21 624 23 541 20 584 18 754 Resultat efter finansiella poster 512 Eget kapital 1 873 3 076 2 600 1 042 976 Utdelning 100 1 500 300 101 330 Räntabilitet på eget kapital,% -11,7 12,8 Antal anställda 9 147 9 447 9 550 9 590 9 550 fram till och med har för- säljningen ökat tämligen . Den mins- kade försäljningen var en effekt av det nya systemet med läkemedelsförmånen som trädde i kraft . Ändringen i läkemedelsförmånen ledde bl.a. till en hamstring av läkemedel vilket medförde en minskad försäljning . I enlighet med beslut (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20) och genom statens särskilda ägardirektiv inför ordi- narie bolagsstämma i (publ) och inför ordinarie bolags- stämma i (publ) har uttryckts att bolaget måste vidta åtgärder för att minska kostnaderna för verksamhetsåren 1998 och 1999 med sammanlagt . har i skrivelser till Social- departementet preliminärt visat att besparingarna genomförts. Åtgärderna skall slutligt redovisas av . Staten har vid ordinarie bolagsstämma i Apo- teket AB (publ) uttalat att skall sträva mot målet att uppnå ett resultat som medger en vinstutdelning till bola- gets ägare avseende på . 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar samhällets insat- ser för äldre och funktionshindrade, barn och ungdomar samt socialt utsatta grupper. Området innefattar även alkohol- och narkotikafrågor. Den sociala omsorgen är i huvudsak ett kommu- nalt ansvar. Verksamheterna regleras i flera olika lagar bl.a. socialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Viktiga verksamheter är äldre- och handi- kappomsorgen, bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga samt vård av missbrukare och åtgärder för andra utsatta grupper i samhäl- let. Den statliga tillsynen över ut- övas av länsstyrelserna och . Statens stöd lämnas i huvudsak från utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner. Till verksamhetsområdet hör sju statliga myndig- heter, utbildningsstöd (Sisus), , Barnom- budsmannen (BO), för interna- adoptionsfrågor (), Statens insti- tutionsstyrelse (SiS), Alkoholinspektionen samt . Under verksam- hetsområdet redovisas bl.a. assistansersättning, bilstöd, bidrag till vårdartjänst, stöd till kom- munerna för att utveckla missbruks- och ung- domsvården samt bidrag till organisationer på det sociala området och till handikapp- och pen- sionärsorganisationer. 5.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 5 496 6 633 6 490 7 128 7 431 7 468 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Den statliga assistansersättningen som reg- leras i lagen (1993:389) om assistansersätt- ning har tillförts ökade resurser . - De utökade statsbidragen har förbättrat förutsättningarna för att bibehålla och utveckla kvaliteten i vården och omsorgen. Äldreomsorgen hål- ler överlag god kvalitet men de brister som tidigare uppmärksammats har ännu inte i tillräcklig grad åtgärdats. - De individuella stöden till funktionshind- rade har stor betydelse för att underlätta ett så självständigt liv som möjligt. Det finns dock brister när det gäller attityder till och bemötande av funktionshindrade, samt till- gängligheten i samhällsmiljön som helhet. - Socialbidragskostnaderna minskade , huvudsakligen till följd av den förbättrade arbetsmarknads- situationen. Det finns dock inga tecken på att det långvariga bidragsberoendet mins- kar. Förändringar - Genomförandet av den av beslu- tade nationella handlingsplanen för äldre- politiken har påbörjats. Regeringen har be- slutat om medel till ett stort antal projekt inom prioriterade områden. - En parlamentarisk äldreberedning har till- satts. - har godkänt rege- ringens förslag till strategi för det fortsatta arbetet med att förverkliga och genomföra i . - En parlamentarisk kommitté mot barn- misshandel har tillsatts. En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en översyn av la- gen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) m.m. - En parlamentarisk kommitté har tillsatts som arbetar med frågor som rör hemlösa. Kommittén skall bereda och till regeringen föreslå projekt för att förbättra de hemlösas situation. Projekten finansieras av särskilda utvecklingsmedel. Prioriteringar för - Ett genderperspektiv skall ingå i all verk- samhet. Förslag och verksamheter skall ana- lyseras utifrån båda könens behov och för- utsättningar i syfte att höja kvaliteten och effektiviteten. - Åtgärder skall vidtas i syfte att rätta till bristerna i avgiftssystemet inom äldre- och handikappomsorgen. - Situationen för äldre med psykiska besvär och psykisk sjukdom skall ägnas ökad upp- märksamhet. - Inom handikappområdet skall en nationell handlingsplan presenteras där bl.a. de na- målen för handikappolitiken slås fast och frågor om tillgänglighet, bemö- tande och diskriminering tas upp. - Barnperspektivet skall genomsyra allt be- slutsfattande som rör barn. Arbetet med att förverkliga skall ha fort- satt hög prioritet. Arbetet med att genom- föra barnperspektivet inom skall vidareutvecklas. Samarbetet kring vissa barnfrågor inom Östersjöstaternas råd () skall fortsätta. - De utsatta barnens och ungdomarnas situa- tion skall uppmärksammas. - Åtgärder skall föreslås för att stärka klien- tens ställning i samt för att minska det långvariga behovet av socialbi- drag. - Opinionsbildning och förebyggande åtgär- der bland ungdomar skall även fortsätt- ningsvis prioriteras i syfte att påverka atti- tyder och förhållningssätt till alkohol och narkotika. 5.3 Resultatbedömning 5.3.1 Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Kommunernas ansvar för äldreomsorgen och äldrevården regleras huvudsakligen i social- tjänstlagen (1980:620) och hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763). Tillstånd och utveckling var drygt 1,5 miljoner invånare , vilket motsvarar av befolk- ningen. Av dessa är kvinnor. Antalet äldre uppgick till knappt 433 000 vilket motsvarar av befolk- ningen. Av de äldre var ca 132 000 födda utomlands. En stor majoritet av de äldre klarar sig utan vård och omsorg från samhället. De äldres behov av sådana insatser är beroende dels av deras fy- siska och psykiska hälsa och funktionsförmåga, dels av faktorer i deras omgivning. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas förekomsten av sociala nätverk och tillgången till informell om- sorg, bostadens och närmiljöns utformning, till- gången till offentlig och kommersiell service samt den äldres ekonomiska situation. De äldres hälsa och funktionsförmåga har kontinuerligt förbättrats vilket bl.a. medför en successivt ökad medellivslängd. var medellivslängden för flickor och för pojkar. Statistiken inom äldreomsorgen och äldrevår- den är förändrad jämfört med ti- digare år. Resultatet för har ännu inte re- dovisats. hade ca 130 000 personer (8,4 per 100 inv.) i åldersgruppen hemtjänst i ordinärt boende. av dessa var kvinnor. I särskilt boende inklusive landstingens långvård/geriatrik erhöll 133 500 per- soner (8,7 per 100 inv.) vård och omsorg. Ande- len kvinnor var också här . Andelen ålderspensionärer med vård och hjälp har minskat från 18 till 17 per 100 invånare. Andelen med service i ordinärt boende har minskat från 9,7 till 8,4 per 100 invånare medan andelen med vård och omsorg i särskilt boende har ökat från 8,4 till 8,7 per 100 invånare. Huvuddelen av äldreomsorgen och äldrevår- den drivs i regi. Av de särskilda bo- endeformerna för äldre drivs av de permanenta bostäderna av privata ent- reprenörer. Variationerna mellan kommunerna är stora. har regeringens uppdrag att följa utvecklingen inom äldreområdet . Av av- seende framgår att utvecklingen inom äldreomsorgen under detta år i allt väsentligt följer den trend som präglat . Det innebär en utveckling mot en alltmer restriktiv hjälptilldelning där hjälpen koncentreras till de mest behövande. konstaterar också att kommunernas ekonomi i allt högre ut- sträckning påverkar innehållet i och omfatt- ningen av den hjälp som erbjuds den enskilde. Allt mindre hänsyn tas till de äldres faktiska be- hov av vård och omsorg. En ökad andel vårduppgifter förs därmed över på anhöriga och andra närstående. redovisar ett antal områden där det finns system- och/eller kvalitetsbrister i äldreomsorgen. Det gäller bl.a. omhändertagandet av personer i livets slutskede, läkarnas insatser inom äldreomsorgen, äldres av- gifter för vård och boende samt brukarnas infly- tande. Vissa grupper får inte den uppmärksamhet de är i behov av. Detta gäller bl.a. äldre med psykiska besvär, reumatiska sjukdomar eller tandsjukdomar. I utvärderingen av psykiatrireform framgår att äldre med psykiska besvär och psy- kisk sjukdom är en målgrupp som nästan glömts bort. , som har gjort utvärde- ringen, anser att denna grupp omkring 20 pro- cent av de äldre samt deras anhöriga behöver mer uppmärksamhet . De viktigaste statliga insatserna beslutade att skall tillföras kommuner och landsting för utveckling av kvali- teten i vård, skola och omsorg (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99SoU1, rskr. 1998/99:104). Därut- över beslutade att ytter- ligare skall tillföras kommun- sektorn för samma ändamål (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:110). I förhållande till nivå in- nebär beslutade och aviserade tillskott t.o.m. en höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med 25 miljarder kro- nor. antog regeringens pro- position Nationell handlingsplan för äldrepoliti- ken (prop. 1997/98:113). Riksdagsbeslutet inne- bär bl.a. nya nationella mål för äldrepolitiken samt vissa ändringar och tillägg i socialtjänstlagen (SoL). tog ett inriktnings- beslut om att skall fördelas 2001 för att stödja och påskynda kvalitetsutvecklingen inom äldre- området. har i samband med behand- lingen av budgetpropositionen för be- slutat anslå medel i enlighet med detta beslut (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Utredningar och kommittéer Regeringen tillsatte en kommission för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionen redo- visade resultatet av sitt arbete. Av kommissionens slutrapport Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) framgår att kom- muner och landsting har stora rekryteringsbehov , särskilt vad beträffar omvårdnadspersonal och sjuksköterskor. Kom- missionen föreslår också ett antal åtgärder som skall motverka den kommande bristsituationen och öka intresset för vårdutbildningar samt läkarutbildningen.