prop · GN03137 · 2000-01-01 00:00:00 — anser att vi skall försäkra oss om att alla har tillgång till alla välfärdsför- måner, särskilt de mest utsatta grupperna. Det som är unikt för vårt land är just att det mesta av vår välfärd är tillgänglig för alla det gäller såväl verksamheter som ekonomiska trygghetssystem. Väldigt få system är behovsprövade och de är då inkomstprövade och endast till för de mest utsatta grupperna. Regeringen uppmanas att vidta åtgärder för att förebygga mobbning i skolorna, att samla information om mobbning samt att göra barnen delaktiga i att hantera problemen. När det gäller arbetet med att förebygga, förhindra och motverka mobbning i skolorna, se under avsnitt 3.2. Kommittén uppmanar regeringen att se över sin policy när det gäller tillgången till barnomsorg för barn till arbetslösa föräldrar, med beaktande av barnets rätt till utbildning och fritidsaktiviteter i enlighet med artiklarna 2, 3, 28 och 31 särskilt med beaktande av ansträngningarna att öka pedagogikens roll i förskolan och fritids- hemmen. har genom ett målmedvetet och framgångsrikt arbete byggt upp en barnomsorg med det dubbla syftet att dels ge barn en stimulerande pedagogisk verksamhet för utveckling och lärande som bidrar till goda uppväxtvillkor, dels att göra det möjligt för föräldrar att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Skollagstiftningen ålägger kommunerna att tillhandahålla barnomsorg för barn , vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov av barnomsorg, utan oskäligt dröjsmål. Alla barn i behov av särskilt stöd har dessutom laglig rätt till avgiftsfri barnomsorg. I stort sett alla kommuner kan uppfylla lagstiftningens intentioner och tillhandahålla barnomsorg 3 4 månader efter föräldrars ansökan om plats. Målet om full behovstäckning enligt lagstiftningen är därmed uppfyllt. Se vidare under avsnitt 3.2. Kommunernas eget regelsystem vid arbetslöshet skiljer sig åt. I drygt hälften av landets kommuner () får förskolebarn behålla sin plats när en förälder blir arbetslös. I av kommunerna mister däremot barnet platsen när en förälder blir arbetslös och återfår den först när föräldern åter är i arbete. Enligt den senaste sta- tistiken hade av barnen till arbetslösa föräldrar plats i barnomsorgen. För av barnen skulle föräldern vilja ha en plats inom barnomsorgen om det var möjligt. Inom storstadspolitikens ram erbjuds förskola i socialt utsatta bostads- områden i storstäderna för barn i åldern 3 som står utanför den reguljära barnomsorgen. Många av dessa barn har arbetslöshet i familjen. Särskilda statsbidrag skall genom lokala utvecklingsavtal mellan stat och kommun utgå för sådan verksamhet. Syftet är att ge dessa barn förskole- verksamhet med särskild tonvikt på deras språkutveckling. Verksamheten skall också bidra till social integration. Se vidare under avsnitt 3.6. Kommittén är oroad över det ökande missbruket hos tonåringar. Regeringen uppmanas att vidta systematiska ansträngningar för insamling av statistik och övervakning särskilt när det gäller drog- missbruket bland sårbara grupper. Se närmare under avsnitt 3.3.1. Kommittén är oroad över behovet att öka skyddet mot sexuellt utnyttjande för åldersgruppen och uppmanar regeringen att fortsätta ansträngningarna att tillförsäkra barn ett bättre skydd mot sexuellt utnyttjande. En parlamentarisk kommitté tillsattes med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna om sexualbrott (dir. 1998:48). Översynen skall när det gäller sexualbrott mot barn utgå från krav i dessa hänseenden. Uppdraget skall redovisas . Se vidare under avsnitt 3.4.1. 6 Barnfrågorna under ordförandeskap i ministerrådet inom EU Inledning Barnrättsfrågorna faller inte uttryckligen inom Europeiska unionens institutionella verksamhetsfält, och unionen antar inte för medlems- staterna bindande direktiv om genomförande i de enskilda medlemsländerna. Snarare än en harmonisering av barnfrågorna vill verka som föregångsland och i EU-samarbetet dela med oss av våra erfarenheter av ett långt gånget genomförande av barnkonven- tionen. Regeringen avser att under det svenska ordförandeskapet fortsätta verka för att barnrättsfrågorna, och särskilt principen om barnets bästa, genomsyrar samarbetet mellan medlemsstaterna. Flera av de frågor som är aktuella inom EU har tydliga barnaspekter. Det gäller bl.a. arbetet med en EU-stadga om mänskliga rättigheter och arbetet med att ta fram ett program för fattigdomsbekämpning. Inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är samord- ningen av arbetet för barnets rättigheter och övriga delar av de mänskliga rättigheterna väl utvecklad. Som ordförande kommer bl.a. att samordna den omfattande barnrättsresolutionen i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Informellt ministermöte Under ordförandeskap i ministerrådet inom EU kommer det första informella ministermötet äga rum den 21 under temat Jämställdhet och socialförsäkringar en motor för ekonomisk till- växt. Inom EU föds allt färre barn, vilket leder till att allt färre personer skall försörja allt fler. Det måste därför vara praktiskt möjligt att på ett bättre sätt kunna kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Ur detta perspektiv kommer barnets bästa samt jämställdhet mellan kvinnor och män stå i centrum för det informella ministermötet. Migration och asyl Redan nu verkar aktivt för att skall genomsyra de beslut som tas inom det migrations- och asylrättsliga samarbetet i EU. Det arbetet kommer givetvis att fortsätta under vårt ordförandeskap. Vid i antogs en handlingsplan för upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Genom denna handlingsplan har medlemsstaterna, på svenskt initiativ, åtagit sig att avseende kommande förslag om såväl mottagningsförhållanden för asylsökande som asylprocedurer säkerställa att barnperspektivet betonas. (Wien-handlingsplanen innebär att har givit arbetet en inriktning genom att ange en prioritetsordning för de åtgärder som skall vidtas för att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.) Barn i krig och på flykt Under det svenska ordförandeskapet kommer att arrangera ett expertseminarium om barnrättsperspektivet i flykting- och biståndspolitiken. Seminariet Barn i krig och på flykt ett barnrättspers- pektiv i flykting- och biståndspolitiken, som äger rum i den 1 , kommer att samla experter från EU:s medlemsländer samt representanter för FN-organ och enskilda organisationer. Seminariet skall lyfta fram och fokusera på barnets rättigheter när det gäller EU:s sam- arbete inom humanitär biståndspolitik, internationellt utvecklingssam- arbete och migrationspolitik. Diskussionen kommer att röra hur en hel- hetssyn kan uppnås vad gäller samordning av EU:s insatser för barn på dessa områden. Alkohol Inom alkoholpolitiken är vår allra viktigaste åtgärd inför det svenska ordförandeskapet att stärka det internationella arbetet. Detta är ett arbete som pågår tillsammans med flera länder i . Inom EU finns ett ökat intresse och en större medvetenhet om alkoholens betydelse för folkhäl- san och också ett större intresse för samarbete på EU-nivå för att begränsa alkoholens skadeverkningar. Särskilt gäller det åtgärder som kan minska alkoholens negativa effekter för barn som växer upp i famil- jer där någon vuxen har alkoholproblem samt åtgärder som bidrar till att skjuta upp alkoholdebuten och minska berusningsdrickandet bland unga människor. Ett av syftena med EU-arbete är att få till stånd gemensamma (lägsta) åldersgränser för servering och försäljning av alkohol samt regler som motverkar reklam och marknadsföring som vän- der sig till barn och ungdomar. Brottsoffer Inom EU pågår ett arbete för att förstärka brottsoffrens ställning. I detta arbete är barn utpekade som en särskilt viktig grupp och det är också regeringens ambition att under det svenska ordförandeskapet verka för att barnens utsatta situation uppmärksammas särskilt. För svenskt vidkom- mande är det en viktig princip att barn som utsatts för exempelvis sexual- brott ges rätt till adekvat ersättning för den kränkning de utsatts för. kommer att anordna en EU-expert- konferens om ersättning till personer som blivit utsatta för brott där denna och andra ersättningsfrågor kan diskuteras. Brottsförebyggande åtgärder Ett av de prioriterade områdena för inför ordförandeskap i EU är de brottsförebyggande frågorna. arbetar för att stärka möjligheterna att vidta förebyggande åtgärder på unionsnivå och för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller att samla och använda den kunskap som finns om brottsligheten, orsaker till brott och om möjligheterna att förebygga brott. verkar för att beslut om åtgärder skall tas med utgångspunkt från Amsterdamfördraget, som trädde i kraft och i enlighet med slutsatserna från det särskilda toppmötet i . Det handlar t.ex. om ett finansieringsprogram för att möjliggöra utbyte av erfarenheter, forskningsprojekt, anordnande av seminarier m.m. för tjänstemän, forskare och praktiker och om ett nätverk av experter i brottsförebyggande frågor. I slutsatserna pekas ungdomsbrottsligheten ut som ett särskilt område att prioritera. kommer att arrangera ett särskilt seminarium om brottsföre- byggande frågor under ordförandeskapet, där en av de planerade arbets- grupperna skall behandla tidiga åtgärder för att förebygga brott. Att för- hindra att barn och unga dras in i en kriminell livsstil är en av de vikti- gaste åtgärderna när det gäller att minska brottsligheten. Det är också sådana åtgärder som på lång sikt kan vara verkligt meningsfulla, vilket man alltmer börjat inse i många länder i västvärlden. Många av medlems- staterna inom EU är engagerade i frågan om hur man skall kunna för- hindra nyrekryteringen till kriminella karriärer. En av slutsatserna från det särskilda toppmötet i tar också upp frågan om ungdoms- brottslighet som ett prioriterat område. Umgänge med barn har tagit initiativ till en förordning om ömsesidig verkställighet av domar om umgänge med barn som har meddelats i samband med en dom på äktenskapsskillnad. Syftet är att skapa ett effektivt system som säkerställer att umgänge kan utövas och att barnet efter umgängesperio- dens slut återlämnas till vårdnadshavaren. Enligt förslaget skall det s.k. exekvaturförfarandet avskaffas. En umgängesdom skall alltså kunna verkställas direkt i andra medlemsstater utan något särskilt förfarande i verkställighetsstaten. Vidare föreslås ett fördjupat samarbete mellan de olika medlemsstaternas myndigheter. Förslaget till förordning kommer att diskuteras i en rådsarbetsgrupp under det franska ordförandeskapet. Arbetet kommer sannolikt inte att slutföras utan pågå även under det svenska ordförandeska- pet. Skyddet av barn från skadligt innehåll i medierna Under det svenska ordförandeskapet i EU har regeringen beslutat att arrangera ett expertseminarium med namnet Barn och unga i det nya medielandskapet. Mötet kommer att fokusera på frågor som rör hur barn ska skyddas från skadligt medieinnehåll. Bland annat kommer TV, Internet samt dator- och TV-spel att behandlas. Seminariet ligger i linje med det redan pågående arbetet inom EU med att skapa en acceptabel skyddsnivå för barn i ett medielandskap känne- tecknat av globalisering, snabb teknikutveckling och framväxt av nya system för mediedistribution. Informationen flyter allt friare över nationsgränserna. I takt med att medieutbudet ökar blir också risken att barn får tillgång till skadligt medieinnehåll större. Globaliseringen och teknikutvecklingen visar på behovet av att, vid sidan av nationell lagstift- ning, förstärka insatserna för att skapa dialog med branscherna, etablera internationella nätverk samt förebygga skadeverkningar genom kun- skapsinsamling och informationsspridning. Inom EU är medvetenheten och enigheten om att det nya medieland- skapet kräver nya metoder för att skydda barn stor. antog ministerrådet dels en rekommendation (Rådets rekommendation nr 98/560/EG av ) om skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten i audiovisuella tjänster och informationstjänster, dels en handlingsplan (och rådets beslut nr 276/1999/EG av ) för att främja en säkrare använd- ning av Internet. Rekommendationen, vars effekter skall utvärderas , omfattar alla audiovisuella tjänster och informationstjänster som görs tillgängliga för allmänheten, oavsett spridningssätt. Det rör t.ex. tjänster via Internet men även radio- och TV-sändningar. Medlemsstaterna rekommenderas bl.a. att främja inrättandet på frivillig grund av själv- reglerande nationella system. , som är en kommitté under , fick i tilläggsdirektiv ansvaret för att informera bran- scherna om rekommendationens innehåll, följa branschernas självregle- rande arbete och fungera som deras stöd och samtalspartner i frågor som rör skydd av barn i media. Insatserna riktar sig även mot datorspelsbran- schen vars organisation till julhandeln införde en gemen- sam åldersmärkning av spelprodukter med våldsinslag som en direkt följd av rekommendationen. Även handlingsplanen syftar till att främja branschens självreglering. har avsatts för branschprojekt som syftar till bättre övervakning av innehållet på Internet, bl.a. genom s.k. hot-lines och utvecklandet av filtreringsverktyg som ger föräldrar och skolpersonal möjlighet att välja bort innehåll som anses olämpligt för barn. Informa- tion och medvetandegörande insatser tilldelas också medel. EU har också ett TV-direktiv (89/552/EEG ändrat genom 97/36/EG). Enligt detta skall medlemsstaterna säkerställa att TV-sändningarna inte innehåller program som kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderårig om man inte genom val av sändningstid eller genom tekniska åtgärder ser till att barn normalt inte ser program- men. Framför allt avses program som innehåller pornografi eller meningslöst våld. I samband med den senaste revideringen av direktivet fick i uppdrag att utföra två studier, en om våldsfiltre- ringsverktyg och en om reklam riktad till barn. Den senare kom till på svenskt initiativ och resultatet kommer att redovisas . Aktiviteter inom utbildningssystemet Under det svenska ordförandeskapet kommer ett antal konferenser med anknytning till utbildningsområdet att arrangeras. Dessa syftar ytterst till att förbättra barns och ungdomars utbildning. Ett konferenstema är språkundervisning och ett annat tema är kvalitet i utbildningssystemet. Det finns även planer på ytterligare en konferens om IT och lärande. Alla nivåer i utbildningssystemet, från förskola till och med högskola, kom- mer enligt planeringen att beröras i de olika konferenserna. Under kvali- tetstemat kommer frågor som kvalitet för vem?, kvalitet och resurs- knapphet, strategier på lokal, nationell och internationell nivå att beröras. är en öppningskonferens för Det europeiska språkåret som initierats av , men som även kommer att stödjas av EU- kommissionen. planeras bl.a. behandla motivation för språkinlärning samt forskning på språkområdet. En eventuell IT-konfe- rens skulle bl.a. handla om IT som förändringskraft i pedagogisk och lärande. Förutom de nämnda konferenserna finns även planer på att genomföra ytterligare aktiviteter under samma teman, med bl.a. barn och skolungdom som målgrupper. EU:s utbildningsprogram och även till viss del yrkesutbild- ningsprogrammet erbjuder många möjligheter till utvecklingsaktiviteter i skolan, där eleverna i de flesta fall medverkar på något sätt. Den första ansökningsomgången i det nya kommer att genomföras . Uppföljningen av barntoppmöte UNGASS 2001 antog en resolution om att en uppföljning av barntoppmöte skall äga rum (UNGASS 2001). Syftet med mötet är att göra en översyn av genom- förandet av den deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet samt att anta nya åtaganden för barn. Barntoppmötet prio- riterade utbildning, hälsa och nutrition och dessa frågor kommer därför att dominera utvärderingen av resultaten, men nya angelägna frågor kan läggas till främst skyddet mot diskriminering och barns delaktighet. Det krävs vidare en tydlig och konstruktiv koppling till och de olika politiska och administrativa åtgärderna för konventionens förverkligande. Från svensk sida framhålls vikten av att slutdokumentet från UNGASS 2001 har ett klart barnrättsperspektiv och processen bör ses som en metod att påskynda genomförandet av konventionen. viktiga roll kommer att bli inom EU. kommer att bidra till ett konstruktivt samarbete inom EU-kretsen inför och under uppföljningen av barntoppmötet genom att bistå de övriga ordförande- skapen. Under det svenska ordförandeskapet är också samord- nare i EU-kretsen. Den förberedande kommitté som har satts upp i syfte att förbereda de organisatoriska och substantiella frågorna för uppfölj- ningsmötet kommer att ha två möten under det första halv- , då en stor del av förhandlingarna kommer att ske. Alla medlemsländer skall före innevarande års slut lämna en rapport över hur arbetet med att genomföra åtagandena års barntopp- möte har fortskridit. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden ordförande, och, , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:137 Barn här och Regeringens barnpolitik med utgångspunkt i