prop · GN03100D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Den starka ökningstakten för efterfrågesidans importinnehållsrika delar innebär att importtillväxten tilltar framöver. En eventuellt ökad import till följd av bristsituationer på arbetsmarknaden skulle ytterligare bidra till denna utveckling. Importen av varor beräknas stiga och . I ett medelfristigt perspektiv förväntas varuimporten öka med , vilket är i linje med hur export, investeringar och hushållens konsumtionsutgifter utvecklas. 4.3 Tjänstehandeln gav tjänstehandeln ett negativt bidrag på till BNP-tillväxten. Handeln inom områden som marknadsföring, redovisning och andra tekniska tjänster ökade kraftigt, främst på importsidan. Även nettot av den import och export som uppstår i samband med turist- eller affärsresenärers vistelser i andra länder försämrades. Denna tendens har varit tydlig under och beror främst på den gynnsamma utvecklingen i hushållssektorn. Framöver väntas inte resevalutanettots underskott öka i samma omfattning. I samband med den snabba expansionen av IT-sektorn har den internationella handeln med datakonsulttjänster utvecklats starkt och väntas även i fortsättningen stiga kraftigt. ökade importen av dessa tjänster medan exporten steg . Detta styrker bilden av att svenska företag erbjuder konkurrenskraftiga lösningar inom området. Sammantaget väntas tjänstehandeln även under prognosåren ge ett negativt bidrag till BNP-tillväxten motsvarande . 4.4 Bytesbalansen motsvarade det finansiella sparandet i av BNP. beräknas överskottet i handelsbalansen, som var knappt större än bytesbalansens saldo, förbättras och uppgår till av BNP. Kostnaderna för nettoskulden till utlandet förväntas dessutom minska allt eftersom det finansiella sparandet används till att amortera den räntebärande utlandsskulden och andra svenska tillgångar fortsätter att ge en positiv nettoavkastning. Därmed beräknas det finansiella sparandet gradvis stiga till av BNP . En viktig förklaring till de fortsatta överskotten är målen för den offentliga sektorns finansiella sparande. Överskotten i bytesbalansen talar dock för en förstärkning av kronans växelkurs, vilket torde dämpa överskotten . Trots att varuexporten utvecklades starkare än varuimporten försvagades handelsbalansen på grund av ogynnsamma priseffekter, bl.a. i form av fallande svenska exportpriser och att oljepriserna mer än fördubblades under loppet av året. Antagandet om sjunkande oljepriser bidrar till att handelsbalansen förbättras, framför allt . Handelsbalansen väntas även stärkas av att kronans appreciering får störst genomslag på importpriserna och av att exporten möter en starkare efterfrågan. För svenska basindustriprodukter ökar dessutom priserna relativt snabbt. Tabell 4.2 Bytesbalansen Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Handelsbalans 130,2 146,6 173,6 184,2 192,3 procent av BNP 6,6 7,0 7,9 8,1 8,1 Varuexport 703,2 773,9 826,4 865,7 918,9 Varuimport 573,0 627,3 652,8 681,5 726,6 Tjänstebalans 21,6 23,7 27,2 32,3 37,6 Transporter 7,4 8,0 8,0 Resevaluta 32,1 35,0 37,5 Övriga tjänster 3,1 3,3 2,3 Löner 2,3 2,6 2,7 3,0 3,0 Kapitalavkastning 26,3 35,8 33,4 30,5 27,7 Räntor 56,2 67,9 66,7 65,0 63,5 Aktier 0,9 1,1 1,3 1,5 1,8 Löpande transfereringar 33,0 Bytesbalans 50,3 53,3 78,2 86,4 91,0 Kapital- transfereringar 0 Finansiellt sparande,1 3,8 Anm: Bytesbalansen redovisas enligt definition. 1 Procent av BNP. Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansens och kapitaltransfereringarnas sammantagna saldo. Källor: riksbank och räntebärande nettoskuld till utlandet väntas minska till följd av amorteringar och kronans antagna appreciering. Därmed tenderar räntekostnaderna att reduceras. Trots detta försämras räntenettot under innevarande år till följd av att nettoskulden till utlandet medför att räntekostnaderna ökar när räntorna stiger både i och utomlands. Statistiken avseende avkastning på direktinvesteringar och portföljaktier, och därmed bytesbalansen, påverkades totalt sett negativt av sammanslagningen mellan och Fords köp av . Efter affärerna utgör och utländska direktinvesteringstillgångar i . Därmed tas både utdelad och återinvesterad vinst upp som negativa poster i kapitalavkastningen. belastade endast den del av vinsten i och som delades ut till utländska portföljaktieägare bytesbalansen. En positiv effekt är att utdelningen från till utländska aktieägare upphör medan svenska aktieägare får utdelning från utländska moderbolag. På motsvarande vis stärks bytesbalansen av svenska direktinvesteringar i utlandet. Under prognosåren väntas vinstnivåerna stiga både i och i utlandet till följd av det stärkta konjunkturläget. Eftersom den svenska stocken av direktinvesteringstillgångar i utlandet är större än den som utländska företag har i antas nettoavkastningen därmed förbättras. Även nettoutdelningen på portföljaktier stiger i prognosen. Bidragande faktorer till detta är möjligheterna för försäkringsbolag att placera i utländska aktier i högre grad och ett utökat svenskt fondsparande. Diagram 4.3 Svensk nettoskuld till utlandet Procent av BNP anslag till internationell biståndsverksamhet och delar av EU-avgiften är knutna till utvecklingen av bruttonationalinkomsten (BNI). Avkastningen på kapital gentemot utlandet, som väntas förbättras framöver, utgör den största skillnaden mellan BNI och BNP. Bakom tillväxten i ligger dock främst att BNP bedöms växa med i löpande priser både och till följd av de goda konjunkturutsikterna. Under medelsiktsåren väntas BNP öka i löpande priser. BNI diskuteras utförligare i fördjupningsrutan på nästa sida. Tabell 4.3 Bruttonationalinkomsten Miljarder kronor, löpande priser 1999 2000 2001 2002 2003 BNP 1972,1 2082,6 2194,7 2281,8 2371,2 Primära inkomster1 32,2 BNI 1929,8 2040,6 2154,6 2247,2 2338,9 1 Avser nettoflöden av kapitalavkastning, löner, subventioner och skatter gentemot utlandet. Nettobetalningarna till EU beräknas trots stigande BNI vara i stort oförändrade och uppgå till ca . Eftersom biståndet ökar stiger dock underskottet i posten löpande transfereringar. Investeringsrelaterade transaktioner bokförs under kapitaltransfereringar i betalningsbalansen. Dessa varierar kraftigt över tiden och påverkas av enstaka affärer. Under prognosåren antas därmed det finansiella sparandet sammanfalla med bytesbalansens saldo. Som underlag till beslut i statsbudgeten avseende internationell biståndsverksamhet och EU-avgift utnyttjas ett bättre inkomstmått än BNP, nämligen bruttonationalinkomsten (BNI). Internationaliseringen av företags verksamhet och av de finansiella marknaderna medför att svenskar och svenska företag i allt högre grad har tillgångar och skulder i utlandet eller tillfälligt arbetar utomlands. Detta ger upphov till inkomster och utgifter i form av löner, räntor, vinster och utdelningar. På motsvarande vis har även andra länders invånare och företag inkomster från och utgifter till . BNI beräknas genom att till BNP lägga nettot av sådana s.k. primära inkomster gentemot utlandet1. Dessa påverkas för del främst av storleken och avkastningen på skulder och tillgångar i utlandet. Nettoskuldens utveckling beror dels på köp och försäljning av företag och aktier eller utökade lån, men också på förändrade valutakurser. Faktorer som ränte- och vinstnivåer i och i omvärlden påverkar i sin tur inkomster och utgifter på nettoskulden. Utlandsupplåning är inte nödvändigtvis negativ, om skuldsättning i form av lån eller utländska aktörers investeringar genererar inkomster som överstiger utgifterna för lånen. har en nettoskuld till utlandet som uppgår till av BNP. Nettoavkastningen på svenska tillgångar och skulder är negativ, liksom lönenettot. I nedanstående diagram åskådliggörs hur BNI har utvecklats i relation till BNP . Den räntebärande delen av nettoskuld steg kraftigt och i samband med stora bytesbalansunderskott, omfattande devalveringar och ökad statlig skuldsättning. Ränteutgifterna ökade därmed snabbt och uppgick som mest till av BNP . utlandet reduceras av att nettoinkomster från direktinvesteringar och aktier är positiva på grund av att svenska företag har byggt upp större tillgångar utomlands än vad utländska aktörer gjort i . Tendensen var särskilt tydlig , vilket delvis kan förklaras av avregleringar på valutamarknaden och ett behov av att öka tillgången till den europeiska marknaden. Skattereformen, EU-inträdet och kronans försvagning är faktorer som troligen har bidragit till att investeringsflödena till och från utlandet blivit mer balanserade . BNP har utvecklats gynnsammare än BNI . har dock de primära inkomsterna gentemot utlandet förbättrats något, vilket innebär att BNI växt snabbare än BNP och att inkomstnivån i den svenska samhällsekonomin närmat sig värdet av produktionen i . Denna utveckling väntas fortsätta i takt med att ett högt finansiellt sparande möjliggör amorteringar på nettoskulden till utlandet. Utvecklingen av BNP och BNI i löpande priser 1Primära inkomster gentemot utlandet inkluderar förutom nettot av löner och kapitalavkastning även subventioner och skatter, som utgörs av vissa betalningar till och från EU. BNI beräknas liksom BNP enligt det europeiska redovisningssystemet ENS 1995. Den BNI-relaterade delen av EU-avgiften baseras dock på en tidigare definition (ENS 1979). 5 Näringslivets produktion Produktionen i näringslivet ökade mycket kraftigt trots det svaga konjunkturläget inom delar av industrin. Flertalet tjänstebranscher var mycket expansiva. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Procentuell volymförändring 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Jordbruk, fiske och skogsbruk Industri 4,3 4,2 5,8 4,5 2,9 2,8 El, gas, värme och vattenverk Byggnadsindustri 1,8 5,9 4,6 5,1 Näringslivets tjänster 2,6 4,9 4,2 2,8 Summa näringsliv 3,0 4,4 4,4 3,3 2,3 2,2 Källor: och Uppgången i hushållens konsumtion samt den fortsatt stigande investeringsaktiviteten förväntas innebära en kraftig produktionsökning i den privata tjänstesektorn även . Den starkaste tillväxten inom tjänstesektorn väntas komma i företag som producerar företagstjänster. I denna grupp ingår bland annat data- och uppdragsverksamhet. Produktionsvolymen stiger kraftigt även i de konsumtionsorienterade delarna av tjänstesektorn såsom varuhandeln. avtar ökningstakten i tjänstesektorn när hushållens konsumtion ökar i långsammare takt. I viss mån bedöms utbudsbegränsningar dämpa tjänstesektorns produktionsutveckling. Industrikonjunkturen väntas bli god både och . Återhämtningen går snabbare än förväntat i som det svenska konkurrensläget är gynnsamt. Traditionella svenska sektorer, såsom investeringsvaruindu- strin, gynnas av det ökande resursutnyttjandet i omvärlden. En stark återhämtning förutses inom byggnadsindustrin. Ett ökat bostadsbyggande och ett högre resursutnyttjande inom näringslivet väntas leda till betydande produktionsökningar i sektorn. görs ingen konjunkturbedömning. Produktionstillväxten i näringslivet förutses avta under dessa år då fullt resursutnyttjande nås och därigenom följa en mer trendmässig ökningstakt. 5.1 Industrin Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring 1998 1999 2000 2001 Industriproduktion 4,3 4,2 5,8 4,5 Lönekostnad 4,0 2,8 3,5 3,5 Produktivitet 2,0 2,9 5,3 4,0 Enhetsarbetskostnad (ULC) 2,0 0,1 1,7 0,5 ULC i 14 0,4 1,0 0,2 0,7 ULC i 14 , 2,6 1,8 1,4 Relativ ULC, 2,6 0,1 0,9 Vinstmarginal, förändring 1,0 0,7 0,3 0,9 Bruttoöverskottsandel1 33,0 31,8 33,3 35,6 1 Bruttoöverskottsandel avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och Industrikonjunkturen var dämpad under större delen av . Produktionen hölls tillbaka av en svag exportutveckling till några av viktigaste marknader. ökade ändå industriproduktionen . Uppgången var främst koncentrerad till teleproduktindustrin, som bidrog med över hälften av den totala produktionsökningen. Detta är dock enbart det direkta bidraget från teleproduktindustrin som via underleverantörer genererar produktionsökningar även i andra industribranscher. Inom vissa av verkstadsindustrins traditionellt konjunkturkänsliga branscher var produktionsutvecklingen mycket svag . Produktionsvolymen i maskinindustrin, som fortfarande utgör en tiondel av den totala industrin, stagnerade. Produktion och produktivitet 2000 2001 stärktes konjunkturläget inom industrin. Förbättringen märktes särskilt på orderingången, som enligt säsongrensat steg jämfört med föregående kvartal. Orderingången från exportmarknaden steg markant och var extremt stark i teleproduktindustrin. Den kraftiga ökningen av orderingången mot slutet av tyder på en stark industrikonjunktur under första hälften av innevarande år. De flesta internationella indikatorer visar på en fortsatt förstärkning av konjunkturläget på viktigaste exportmarknader. förutses också en gradvis stigande efterfrågan på investeringsvaror i såväl som i , vilket traditionellt gynnar den svenska verkstadsindustrin. I kombination med ett konjunkturomslag i basindustrin väntas detta medföra att industriproduktionen sammantaget stiger med . Liksom föregående år beräknas bidraget från den mycket expansiva teleproduktindustrin till den totala produktionstillväxten uppgå till . Även bedöms den ekonomiska aktiviteten stärkas i EU, som svensk exportindustri gynnas av den starka investeringskonjunkturen på denna marknad. Inom delar av industrin, såsom massa- och sågverksindustrin, förutses dock produktionsökningarna begränsas av vissa kapacitetsrestriktioner. Den inhemska efterfrågan bedöms också mattas av något , vilket sammantaget medför att industriproduktionen ökar med . Den betydande produktionsökning som förutses fram väntas innebära ett relativt högt kapacitetsutnyttjande, trots en kraftig utbyggnad av kapitalstocken (se kapital 10). Till följd av förseningar i den officiella statistiken är dock osäkerheten om utnyttjandegraden i utgångsläget mycket stor. barometer innehåller också statistik över kapacitetsutnyttjandet som dock varierar mycket vilket försvårar analysen. Av konjunkturbarometern framgår att kapacitetsutnyttjandet mot slutet av fortfarande var relativt lågt. Produktivitetstillväxten inom industrin, som uppgick till , väntas öka till höga . Även bedöms produktivitets- tillväxten bli god. Produktivitetsökningarna är till viss del av konjunkturell karaktär. Vid en konjunkturuppgång tas ledig kapacitet inom företagen i anspråk, vilket höjer produktiviteten. Andra faktorer förklarar dock merparten av den snabba produktivitetsutvecklingen. En betydande del av expansionen såväl som sker i de högproduktiva delarna av industrin såsom bas- och teleproduktindustrin, i vilka produktivitetsnivån är mer än dubbelt så hög som i industrin som helhet. Dessutom är produktivitetstillväxten i teleproduktindustrin fortfarande mycket hög även om branschen nu har nått en viss mognadsfas. ökade produktiviteten i denna sektor med . Mot bakgrund av de höga produktivitetsökningarna torde inte någon generell resursbrist i industrin uppstå . i ett historiskt perspektiv ligger bristtalen i utgångsläget på låga nivåer. Det totala nyanställningsbehovet inom industrin förväntas också bli lågt framöver. Konkurrenskraft och lönsamhet Svensk industris konkurrensläge beräknas bli fortsatt gynnsamt fram till och med , trots att kronan mätt som årsgenomsnitt antas stärkas med . Löneökningarna antas vara ungefär lika stora som i konkurrentländerna som produktivitetstillväxten bedöms bli något högre i . Det innebär att enhets- arbetskostnaden, dvs. arbetskostnaden per producerad enhet, utvecklas mer fördelaktigt än i omvärlden. Därigenom motverkas i stor utsträckning de negativa effekterna på kostnads- läget av den starkare kronan. Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 Index 1980=100 lönsamhet, mätt som driftsöverskottet som andel av förädlingsvärdet, sjönk ytterligare till . I ett historiskt perspektiv är även denna lönsamhet god. I samband med Asienkrisen uppstod en global överkapacitet inom flertalet industrisektorer, vilket har bidragit till att de internationellt bestämda priserna utvecklats mycket svagt . I den för viktiga basindustrin har priserna och därmed också lönsamheten, fallit kontinuerligt . Den internationella konjunkturåterhämtningen går snabbare än tidigare förväntat, vilket har lett till betydande prisökningar på de flesta råvaruprodukter och under inledningen av detta år. Den utvecklingen väntas fortsätta utom för råoljan som antas närma sig en långsiktig jämviktsnivå . Höjda råvarupriser är den viktigaste förklaringen till att insatsvarukostnaden i industrin väntas öka med . Ökningen av de rörliga kostnaderna per producerad enhet begränsas ändå till till följd av den mycket fördelaktiga produktivitetsutvecklingen. Priserna på svenska industriprodukter har ökat mer än väntat under inledningen av . Prisökningarna förklaras delvis av att de internationellt bestämda priserna på basindustriprodukter, såsom massa och papper, har stigit kraftigt, men även av att de inhemska priserna har ökat oväntat mycket. Enligt den senaste konjunkturbarometern planerar företagen relativt återhållsamma prishöjningar . I prognosen förutsätts kronan appreciera under innevarande år vilket väntas leda till minskande vinstmarginaler för exportörer av bearbetade varor. Genom att priserna förväntas höjas relativt kraftigt inom basindustrin liksom i den inhemska industrisektorn, beräknas vinstandelen för industrin som helhet ändå stiga till . Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Procent väntas den starkare konjunkturen i omvärlden leda till en något högre internationell prisökningstakt. Trots att kronan antas fortsätta stärkas även , beräknas vinstandelen i den totala industrin stiga till , vilket är en lönsamhet på god europeisk nivå. I den cykliska basindustrin förutses vinstmarginalerna stiga ytterligare som det relativt höga resursutnyttjandet inom industrin medför att de flesta företag förbättrar sin vinstsituation. faller också insatsvarukostnaden inom industrin som en följd av den stärkta kronan och ett betydligt lägre oljepris än under innevarande år. 5.2 Byggnadsverksamhet Tack vare en kraftig uppgång i bostadsbyggandet steg den totala byggproduktionen för andra året i följd . Näringslivets investeringar minskade dock trots den mycket starka konjunkturen. Infrastrukturinvesteringarna sjönk något. Byggkonjunkturen beräknas stärkas framöver och sammantaget stiger byggvolymen med . 1999 1998 1999 2000 2001 Byggnadsinvesteringar 112,3 4,6 3,8 5,1 6,3 Näringslivet 51,0 4,6 0,6 5,9 4,9 Myndigheter 29,3 5,2 2,1 2,0 3,3 Bostäder 32,0 3,6 18,8 10,5 11,1 Reparationer och underhåll 2,8 Totalt 169,8 3,4 3,0 4,6 5,1 Källor: och Bostadsbyggandet fortsätter att öka i god takt även om nivån på nybyggnationen förblir låg. är i stort sett alla efterfrågefaktorer gynnsamma. Hushållens redan goda förmögenhetssituation har förbättrats ytterligare , disponibel- inkomsterna väntas öka med 3 och sysselsättningen växer snabbt. Därtill är lönsamheten i byggandet av småhus och bostadsrätter mycket god i expansiva storstadsområden. I dessa områden är nu vakanstalen så låga att även med ett kraftigt ökat bostadsbyggande kommer bristen på bostäder att kvarstå 2001. Till följd av den snabba utbyggnaden av högskolan har det också uppstått brist på studentbostäder. I vårpropositionen föreslår regeringen därför att ett tillfälligt investeringsbidrag för byggande av studentbostäder införs fram till och med , vilket bedöms leda till en ökad nyproduktion av sådana bostäder. Den senaste byggbarometern samt orderingången till småhusfabrikanterna tyder på att återhämtningen i bostadsbyggandet går relativt långsamt. Vissa utbudsrestriktioner håller också tillbaka bostadsbyggandet. Bristen på planerad tomtmark är stor och dessutom begränsas bostadsbyggandet i viss mån av svårigheten att rekrytera byggnadsarbetare till storstadsområdena. Enligt Byggnadsarbetarförbundets statistik låg visserligen arbetslösheten på för riket som helhet, men den var i . Eftersom arbetslösheten i byggsektorn är mycket säsong- beroende bedöms resursutnyttjandet bli ansträngt i de expansiva delarna av landet. Näringslivets bygginvesteringar blev oväntat svaga . En bidragande orsak till detta är det i förhållande till produktionsutvecklingen låga byggandet av nya industrilokaler. Det beror sannolikt på den strukturomvandling mot en mer kunskapsintensiv produktion som pågår inom industrin. väntas dock industrins byggande åter öka i samband med att basindustrin bygger ut sin produktionskapacitet. Inom den privata tjänstesektorn väntas den mycket starka konjunkturutvecklingen innebära ett ökat byggande av både kontorslokaler och affärslokaler. Trots att byggandet av kommer- siella lokaler har ökat har vakanstalen, dvs. andelen tomma lokaler i förhållande till beståndet, fortsatt att minska i storstadsområ- dena och är nu nere på de nivåer som rådde . De minskande vakanserna beror framför allt på den mycket starka sysselsättningsutvecklingen inom tjänstesektorn. Dessutom har hyresnivåerna på kommersiella lokaler ökat mycket kraftigt, vilket medför en god lönsamhet vid produktion av nya lokaler. Den starka orderingången till arkitekter och byggkonsulter bekräftar också bilden av en betydande ökning av bygginvesteringarna i såväl näringslivet som i bostadssektorn. Statens bygginvesteringar beräknas minska även om de lånefinansierade bygginvesteringarna (Storstadslederna) ökar kraftigt. Höjda anslag innebär att väginvesteringarna inom myndigheterna ökar något . Reparationerna i byggsektorn stiger både och till följd av hushållens mycket goda ekonomiska situation men också till följd av ökade insatser för drift och underhåll av vägar. 6 Arbetsmarknad Sysselsättningen har ökat snabbt och den öppna arbetslösheten har fallit markant. Även arbetskraftsutbudet har stigit. De flesta indikatorer tyder på en fortsatt gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Sysselsättningen förutses därmed öka med ytterligare 106 000 personer . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer , som enligt regeringens sysselsättningsmål skall uppgå till , stiger till . Arbetskraftsutbudet väntas också fortsätta att öka när läget på arbetsmarknaden förbättras. Genom att antalet platser vid högskolor och universitet planeras att utökas ytterligare dämpas dock utbudsökningen en del. Sammantaget innebär utvecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet att den öppna arbetslösheten faller till . Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Årlig procentuell förändring 1999 2000 2001 2002 2003 BNP, producentpris 3,6 3,8 2,8 1,9 1,9 Produktivitet 0,9 2,0 1,8 1,6 1,6 Arbetade timmar 2,7 1,8 0,9 0,3 0,3 Medelarbetstid 0,5 0,1 0,0 0,1 0,1 Antal sysselsatta 2,2 1,7 0,9 0,4 0,4 Reguljär sysselsättningsgrad, 20 64 år1 77,3 Arbetskraft 1,2 0,6 0,2 0,4 0,5 Öppen arbetslöshet2 5,6 4,6 3,9 3,9 4,0 Program3 3,1 3,1 3,1 3,1 3,1 1 Antalet sysselsatta i åldern 20 , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen 2 I procent av arbetskraften 3 Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften Källor: , och sker en nedtrappning av . Det sker i ett läge då resursutnyttjandet i ekonomin ligger på en nivå där en fortsatt stark efterfrågetillväxt riskerar att leda till accelererande pris- och löneökningar. Reduceringen av antalet platser i frigör resurser i form av utbildad arbetskraft, vilket höjer den potentiella produktionsnivån och minskar risken för en överhettning. Mot bakgrund av detta antas produktionen växa i en trendmässig och långsiktigt hållbar tillväxttakt på . Sysselsättningen beräknas dessa år öka i samma takt som den arbetsföra befolkningen. Därmed ligger den reguljära sysselsättningsgraden kvar på samma nivå som . Eftersom nedtrappningen av innebär ett relativt stort tillskott till arbetskraften antas emellertid inte alla kunna bli sysselsatta omgående, vilket innebär att den öppna arbetslösheten stiger något initialt, från till 4,.