prop · GO034 · 2000-09-26 00:00:00 — IGC publicerar även annan information, såsom uppgifter om lagstiftning och praxis i de deltagande staterna gällande t.ex. asylprocedurer och familjeåterförening. IGC har fyra arbetsgrupper som sammanträder ca . Grupperna behandlar frågor om återvändande, människo- smuggling, data och länderdokumentation. Inom den s.k. Budapestprocessen har över 30 stater i samt och antagit rekommendationer om åtgärder för att bekämpa olaglig invandring. Rekommendationerna rör bl.a. gränskontroll och lagstiftning mot människosmuggling. hölls inom ramen för Budapestprocessen en ministerkonferens i då bl.a. nämnda rekommendationer antogs. planeras en ny ministerkonferens som troligen kommer äga rum . deltar i planeringen för denna. ICMPD (se nedan) spelar en viktig roll som sekretariatsfunktion i Budapestprocessen och stödjer ICMPD ekonomiskt för att upprätthålla denna funktion. ICMPD () är ett fristående institut i som har flera länder som finansiärer, bl.a. , och . Institutet är framförallt verksamt i migrationspolitiska frågor som är av gemensamt intresse för stater i såväl Väst- som . ICMPD spelar som nämnts en viktig roll som sekretariatsfunktion i Budapestprocessen. Institutet är även aktivt i bl.a. för att underlätta återvändandet dit. ICMPD har bidragit till informationsutbytet mellan berörda länder om asylsökande från Kosovo och utvecklingen av flyktingsituationen där. Ett annat viktigt område inom vilket ICMPD är aktivt gäller Skr. 2000/01:4 genomförandet av olika av EU stödda utbildningsprojekt, seminarier etc. rörande EU:s agerande inom asyl- och migrationsområdet. Internationell konferens om migration, utveckling och integration anordnade i en delvis EU-finansierad internationell konferens om migration, utveckling och integration. Syftet med konferensen var att behandla asyl- och migrationsfrågorna i ett vidare och mer långsiktigt perspektiv. Genom att öka kunskapen om orsakerna till och effekterna av internationell migration ansågs konferensen kunna bidra till beslutsfattandet på det asyl- och migrationspolitiska området. På konferensen behandlades sambandet mellan migration och utveckling med särskild fokus på säkerhet, det civila samhället, mänskliga rättigheter, potentiell migration, arbetsmarknadseffekter av migration, migranters sparande och återvandring samt bistånd och internationellt samarbete. Ett hundratal personer deltog bl.a. experter från forskarvärlden, nationella och internationella organisationer samt EU- kommissionen, chefstjänstemän och beslutsfattare från EU:s medlemsländer, representanter för kandidatländerna samt några länder på och i övriga . Resultatet från konferensen har publicerats i bokform med , Development and Integration. och anordnade i ett nordisk-baltiskt seminarium om asylprövnings- frågor. Medarrangör var , och (IARLJ). Seminariet inriktades särskilt på frågor av intresse för deltagare från de baltiska länderna. Seminariet behandlade frågan om barn i asylprocessen och om bevisningen i fall där barn är inblandade. Inledningsvis hölls föreläsningar och paneldiskussioner som följdes av gruppvisa diskussioner beträffande konkreta fall från de tidigare föreläsningarna. anordnas seminarier mellan UNHCR:s kontor i och de nordiska länderna. Teman för seminariet , som hölls i , var och dess praxis, tillämpningen av principen om säkert tredje land och samt tillfälligt skydd och erfarenheter från Kosovokrisen. har under en rad år bidragit med förvaltningsbistånd på det asyl- och migrationspolitiska området till våra grannländer i - , och . Stöd och samarbete har också utvecklats med , och samt med flertalet andra länder i som kandiderar till EU-medlemskap. Syftet med detta stöd har varit att aktivt medverka till etablerandet av en migrationspolitisk rättsordning i vårt närområde i linje med de av EU accepterade internationella normerna och konventionerna på asyl- och migrationsområdet. Ett mål är också att bekämpa människosmuggling genom att i transitländer bidra till att skapa en migrationspolitisk rättsordning som behandlar tillståndsfrågor och ger skydd till dem som är i behov av det. har bidragit med kunskaps- och erfarenhetsöverföring i nära samarbete med tjänstemän i de länder med vilka samarbete ägt rum. har Migrations- verket i allt större utsträckning sökt delta i EU:s multilaterala bistånds- samarbete med kandidatländerna. har tillsammans med de övriga nordiska länderna fortsatt sitt samarbete med och genomfört insatser i , och på det migrationspolitiska området. Avsikten är att dels stärka den nationella lagstiftningen och förbättra den internationella rättsliga situationen, dels ta hand om de asylsökande som kommer och ge dem en acceptabel situation. Genom samarbetet, även på politisk nivå, har ställt experthjälp till förfogande för att utarbeta en lagstiftning samt förbättra asylhanteringen och flyktingmottagandet. Verksamheten har bedrivits i nära samarbete med UNHCR. Målet är att utvecklingssamarbetet skall övergå i reguljärt samarbete. Utvecklingen på migrationsområdet har varit mycket positiv och stora framsteg har gjorts vad gäller uppbyggnaden av en migrationspolitisk rättsordning. , och har numera en fungerande asyl- och migrationslagstiftning och har anslutit sig till praktiskt taget alla internationella instrument på asyl- och MR-området samt har förbättrat sitt flyktingmottagande. 2.6.3Ryssland, , , NIS-stater Det svenska samarbetet på migrationsområdet med , och har fortsatt att utvecklas intensivt. Beträffande finns en särskild styrgrupp mellan länderna vars uppgift är att söka kartlägga migrationspolitiska behov. arbete i har främst inriktat sig på kunskaps- överförande program på det migrationspolitiska lagstiftningsområdet med Skr. 2000/01:4 en kontinuerlig dialog för fortsatta program. politiska engagemang i är unikt bland EU:s medlemsländer. Beträffande pågår genom försorg kunskapsöverförande program på migrationsområdet. Genom har vidare bidragit till UNHCR:s och IOM:s migrationsprogram såväl inom , och som övriga NIS-stater. har utvecklat samarbete med flera länder i . Utanför vårt mer omedelbara närområde har detta samarbete främst skett med kandidatländer. Med har inlett ett delvis EU-finansierat samarbete inom ramen för ett s.k. twinning-projekt. Detta innebär att tjänstemän från skall arbeta och leda ett projekt i tillsammans med ungerska migrationsmyndigheter. Samarbetet omfattar utbyte på politisk nivå och hjälp med att bygga upp system för asylprövning och mottagande. Kunskapsutbyte i något mindre skala pågår även med och med bl.a. seminarier och besöksutbyte för tjänstemän. 2.7Det svenska humanitära biståndet Det svenska humanitära biståndet består dels av medel som disponeras av regeringen, främst som stöd till FN och andra internationella humanitära organisationer, dels av medel som disponeras av Sida. Biståndsmedel som disponeras av regeringen Det svenska bidraget till UNHCR uppgick till , vilket placerade som organisationens femte största givare. Bidraget för uppgår också till . Det svenska bidraget fördelas av UNHCR i dialog med den i enlighet med de prioriteringar som fastställts av flyktingkommissarien och medlemsstaterna. UNRWA genomför en verksamhet som är avgörande för att trygga de palestinska flyktingarnas omedelbara humanitära behov i en komplex politisk miljö. är tredje största bidragsgivare till UNRWA med ett årsbidrag som uppgick till . höjdes bidraget till . Det stora svenska bidraget illustrerar den vikt lägger vid UNRWA:s verksamhet som ett led i att främja en stabil och fredlig utveckling i . Genom sitt bidrag på till () reguljära budget bidrar till organisationens humanitära verksamhet. En allt större andel av totala budget tilldelas humanitära insatser. ökade denna andel kraftigt, främst beroende av organisationens insatser i samband med konflikten i Kosovo och insatser till följd av naturkatastrofer. Av totala Skr. 2000/01:4 inkomst 1999 på avsåg Nivån 1996-98 låg på . Sidas bidrag till humanitära insatser (genom de konsoliderade appellerna uppgick till . Det svenska stödet till WFP:s () utgår dels som ett årligt verksamhetsstöd, dels extraordinärt bidrag i samband med oförutsedda katastrofer. Det senare stödet hanteras av Sida. uppgick det reguljära stödet till , fördelat på till humanitära insatser och för utvecklingsinsatser. Bidraget innebär en höjning . tillhör en av de största bidragsgivarna till ICRC (). placerade sig på sjätte plats med ett svenskt bidrag på till ICRC:s fältverksamhet. Det svenska bidraget till ICRC uppgick till . En stor del av det svenska biståndet som hanteras av Sida kanaliseras via FN:s konsoliderade appeller (CAP) vilka samordnas av OCHA (FN:s kontor för humanitär samordning). Syftet med dessa appeller är att FN skall kunna genomföra en samordnad verksamhet i de länder som befinner sig i komplexa humanitära kriser. bidrog dels till OCHA:s budget med , dels med till en fond för samordning i fält. De insatser som genomfördes genom de medel som disponeras av Sida för humanitärt bistånd uppgick till . Huvuddelen av biståndet kanaliserades via enskilda organisationer () och FN-organ (). Det bistånd som gavs till FN avsåg främst bidrag till FN:s konsoliderade appeller (se ovan). 3Sveriges migrations- och besöksutbyte med andra länder 3.1In- och utvandring och 3.1.1In- och utvandring av utländska medborgare Migration av nordiska medborgare inom ramen för den nordiska passfriheten har under pågått mer eller mindre obemärkt. Till stora delar har in- och utflyttningarna varierat med det ekonomiska läget och med förhållandena på arbetsmarknaden i de olika nordiska länderna. Det tidigare omfattande flyttningsutbytet med under 70- och 80- talen ersattes av att många medborgare från och bosatte Skr. 2000/01:4 sig i . har många svenskar bosatt sig i . har det nästan funnits ett invandringsunderskott från . Inom det migrationspolitiska området är det framför allt in- och utvandringen av utomnordiska medborgare som uppmärksammats. Invandringen av utländska medborgare består till den allra största delen av personer som fått uppehållstillstånd i på grund av skyddsbehov och av anhöriga till dessa. Trots vissa förändringar i lagstiftningen som reglerar invandringen till är det framför allt förändringar i vår omvärld som styr invandringen. De nya kommunika- tionerna gör att såväl transport av människor som utbyte av information blir alltmer omfattande. Krig och oroligheter tvingar många på flykt från sina hemländer. Många söker skydd i . Den allt dominerande händelsen för ökning av denna typ av invandring till har varit kriget och oroligheterna i f.d. . har även händelserna i givit upphov till stora strömmar av asylsökanden.. Detta avspeglas tydligt i tabellen som uppvisar en kraftig ökning av invandringen av utomnordiska medborgare . Ökningen utgörs av personer som kom till till följd av kriget i och som har fått tillstånd att bosätta sig i . Det är först när det finns ett tillstånd för bosättning och därmed följande folkbokföring som en person registreras som invandrare i den officiella statistiken. In- och utvandring av utländska medborgare kalenderåren 19902000 -3,8 -3,7 -2,3 -0,3 -0,4 -4,0 -1,4 -1,4 10,8) Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. Siffrorna för avser . 3.1.2Asylsökande och deras anhöriga sökte 11 231 personer asyl i , en minskning jämfört med föregående år med drygt 1 600. De flesta asylsökande kom från , , , , och . Av dessa var 4 155 kvinnor (). Ungefär var fjärde asylsökande var ett barn vilket ställer speciella krav på såväl asylprocessen som mottagningssystemet. Antalet barn utan legal vårdnadshavare var . sökte 5 458 personer asyl, en liten ökning jämfört med . [pop.xls]Sheet1 Antalet asylsökande till har stabiliserats på en något lägre nivå än tidigare . var antalet asylsökande i genomsnitt 750 personer , vilket kan jämföras med då kulmen i samband med konflikten i Bosnien- nåddes i och med att nära 35 000 personer sökte asyl bara . Minskningen av antalet asylsökande har fortsatt och var genomsnittet knappt 500 personer . ökade dock antalet då ca 800 personer i genomsnitt sökte asyl . var siffran ca 1 000 personer . sjönk genomsnittet något för att åter öka. I tabellen nedan redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd. Uppehållstillstånden omfattar inte flyktingar som överförts hit för vidarebosättning. Skillnaden mellan asylansökningar från medborgare i ett specifikt land och antal uppehållstillstånd som medborgare i det landet fått beror bl.a. mellan ansökan och beslut. I många fall söker en person asyl ett kalenderår och får besked först . Således rör siffrorna i tabellen oftast inte samma personer och kan därför inte användas för att räkna fram bifalls- och avslagsprocent. Den individuella asylprocessen kan i många fall vara komplicerad och ta . Totalt(avrundat) *Andelen kvinnor var ca 40 resp. . I utlänningslagen anges vad som ger rätt till asyl i . De som får asyl här enligt de grunder som anges i brukar benämnas konventionsflyktingar. Bland de skyddsbehövande som, i samarbete med UNHCR, överförs till inom ramen för vidarebosättning, finns såväl de som har skäl grundade på som andra skäl. räknas inte de som tagits ut för vidarebosättning som konventionsflyktingar. Av tabellen framgår att den största delen av dem som får skydd i får det av skäl som ligger utanför dem som anges i . *Personer som fått uppehållstillstånd enligt 3 kap. 3 § UtlL. Utöver dem som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som nämnts ovan tillkommer anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande, personer vilka rest in tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande. anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick till 4 612 personer Skr. 2000/01:4 och till 4 240 personer. Med anhörig avses här make/maka, sambo och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppehållstillstånd och som bor i . Tillstånd kan även ges andra nära anhöriga som ingått i hushållsgemenskapen eller som har central betydelse för familjen. Antalet beviljade uppehållstillstånd (vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållstillstånden. har tre grupper av invandrare, de som kom som adoptivbarn, gäststuderande samt de som kom av arbetsmarknadsskäl varit relativt oförändrade i antal. Antalet personer som flyttat till inom ramarna för har ökat något. - anknytning till flykting (4 612) (4 122) (17 061) (17 559) För andra utlänningar än nordbor och EU-medborgare beviljas i princip permanent uppehålls- och arbetstillstånd (PUT) för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom EU eller något av de länder som är anslutna till EES- avtalet. beviljades 343 sådana tillstånd (föregående år 363). Det kan gälla t.ex. personer med nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutom beviljas tidsbegränsade arbetstillstånd för t.ex. montörer, olika specialister, artister och idrottsmän. Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med Skr. 2000/01:4 och efter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer generell. Länsarbetsnämnderna beslutar om dessa tillstånd. fick 5 326 säsongsarbetare tillfälliga tillstånd, de flesta inom trädgårdsnäringen. medlemskap i innebär att medborgarna i medlemsstaterna och länderna anslutna till har tillgång till arbetsmarknaderna i alla medlemsländer. Medborgarna i de stater som omfattas av EES- avtalet och vissa av deras anhöriga, oavsett de senares medborgarskap, har rätt att flytta inom området för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera m.m. fick 6 413 personer, varav ( 2 678) kvinnor, uppehållstillstånd i enlighet med . Tillstånden fördelade sig enligt följande: Make/maka och barn Övriga(egna företagare etc) 3.1.5Gäststuderande, adoptioner och övrig invandring De personer som kommer till och får uppehållstillstånd för att studera skall som regel ha sin försörjning ordnad . Gäststuderande förväntas återvända till sitt hemland efter avslutade studier. gavs sådana tillstånd till 2 831 personer. Det är också möjligt att få tillstånd som studerande inom ramen för (se ovan). får ett antal adoptivbarn tillstånd att stanna i . beviljade uppehållstillstånd för 896 adoptivbarn (föregående år 804). Antalet adoptivbarn har hållit sig tämligen . Övrig invandring kan bestå av personer som varit bosatta här och av personer som har svenskt ursprung. Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas hänsyn bl.a. till den tidigare vistelsetiden i respektive utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samt deras barn beviljas som regel tillstånd. Enligt ny praxis kan gästforskare och professionella idrottsmän som varit verksamma i tillåtas bosätta sig här. Av 1 kap 3 § utlänningslagen framgår att en utlänning som reser in i eller vistas i skall ha visering om inte utlänningen är medborgare i , , , eller . I andra stycket i samma paragraf framgår att regeringen får föreskriva undantag från kravet på visering. Undantagen finns angivna i 2 kap 1§ utlänningsförordningen där ett antal länder är uppräknade. Viseringspolitiken har som mål att vara ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och medge en så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Detta gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är att medge besök i . är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. EU har fattat beslut om att medborgare i ett antal länder skall vara viseringspliktiga i samtliga medlemsstater. EU kommer sannolikt att också besluta om vilka staters medborgare som inte skall behöva visering för att resa in något EU-land Enligt instruktionen för ankommer det på verkets styrelse att besluta om bl.a. riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för t.ex. besök av föräldrar, barn och syskon till någon boende i . En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. En viseringsansökan skall dock inte bifallas om det framkommit uppgifter som tyder på att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . skall således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte har för avsikt att återvända till hemlandet. För viseringssökande från länder där "avhoppen" erfarenhetsmässigt är många och där återtagande av icke skyddsbehövande möter problem gör en mer restriktiv bedömning än för sökande från andra länder. pågår, i samverkan med berörda myndigheter, ett arbete som syftar till att förbättra datorstödet så att ansökningar om uppehållstillstånd och visering kan följas upp bättre. Genom detta arbete får såväl som utlandsmyndigheterna tillgång till ytterligare underlag vid sin prövning av viseringsansök-ningar. strävar efter att tillämpa en generös och human viseringspolitik, som inte ställer upp onödiga hinder för t.ex. släktingar att få träffas. Av totalt ca 227 000 viseringsansökningar beviljades visering i av fallen. , eller utlandsmyndighet efter delegering från verket, fattar beslut i viserings- ärenden. Regeringen har som tidigare nämnts fattat beslut om att tillsätta en parlamentarisk utredning som skall se över reglerna om anhörig- invandring och möjligheten för äldre anhöriga att hålla kontakt med anhöriga i . Kommentar: Sammantaget bifall. registrerades 227 006 ansökningar om visering till . Av dessa, inklusive sådana som kommit in tidigare, behandlades 219 719 ansökningar. 4 Mottagande av asylsökande m. fl 4.1Mottagande, boende och verksamhet De asylsökande registreras av och kan antingen ordna bostad på egen hand, s.k. eget boende, eller bo på ett av mottagningscenter. Asylsökande m.fl som väljer att ordna sitt boende på egen hand bor oftast hos släktingar och vänner. När det gäller anläggningsboende sker detta i vanliga lägenheter med självhushåll. Det är också en strävan från att placera barnfamiljer i lägenhetsboende. Vad avser de ensamkommande barnen bor huvuddelen av dessa barn, efter socialnämndens medgivande, hos släktingar. De kan även bo på särskilda anläggningar för ungdomar. var antalet registrerade i mottagandesystemet ca 14 800 personer. Av dessa har ordnat bostad på egen hand. fanns 17 880 personer registrerade i systemet, varav bodde på anläggningar och i eget boende. Av de inskrivna var ca 6 600 personer från FR , varav ca 5 000 med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Det största antalet registrerade i mottagandesystemet var därutöver personer från (3 269), (1 182) och (1 117). hade antalet registrerade i mottagandesystemet minskat något till 17 156 personer. Av dessa var kvinnor, män och barn. Den genomsnittliga dygnskostnaden i mottagandessystemet beräkna- des för till . Den egentliga dygnskostnaden för året blev dock lägre, ca . Anledningen till denna lägre kostnad har varit att haft en mycket hög beläggningsgrad i mottagandesystemet . beräknas dygnskostnaden bli ca mot budgeterade med anledning av en fortsatt hög beläggningsgrad i mottagandesystemet. Den genomsnittliga vistelse- tiden för personer registrerade i mottagandesystemet var var den genomsnittliga vistelsetiden ca 445 Skr. 2000/01:4 dagar. Det innebär alltså en minskning av tiden med nära en månad. För asylsökande som saknar medel är bostaden gratis. Därutöver lämnas en dagersättning för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändigt. En ensamstående vuxen får i dagersättning. Om den asylsökande i anslutning till ankomsten inkvarteras vid ett mottagningscentercenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en lägre ersättning, för vuxen per dag. Nivån på dagersättningen fastställs av regeringen. Dessa kostnader ingår i den tidigare nämnda dygnskostnaden. har skyldighet att erbjuda organiserad verksamhet till alla vuxna asylsökande och ungdomar . Deltagande i verksamheten är obligatoriskt. För asylsökande som utan giltigt skäl vägrar att delta i den organiserade verksamheten skall dagersättningen reduceras. Detsamma gäller för den som håller sig undan så att asylutredningen försvåras eller så att beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas. har målsättningen varit att asylsökande m.fl. skall delta i den organiserade verksamheten under minst . Skälen till att asylsökande förväntas delta i organiserad verksamhet är flera. Dels är det viktigt att motverka passivisering, dels bör aktiviteterna ge värdefulla erfarenheter oavsett om man får tillstånd att stanna i eller ej. För barn under skolåldern som bor på någon av anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. Barn som bor i eget boende kan delta i av kommunen anordnad öppen förskola. Asylsökande barn i får undervisning genom kommunens försorg. Ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasieersättande verksamhet genom försorg. Många av de ungdomar som kan och vill erbjuds undervisning i ordinarie gymnasieskola. Ett målmedvetet arbete har bedrivits för att utveckla ett barnperspektiv i bl.a mottagandet av asylsökande. Detta arbete följs regelbundet upp med konkreta åtgärder för att förbättra barnens situation. 4.2Vård för asylsökande m.fl. Landstingen är ansvariga för att asylsökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Därutöver ges viss annan vård, exempelvis mödra- och förlossningsvård. Barn som inte fyllt har rätt till samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn.