prop · GN037 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma med förslag till eventuella insatser därefter. Mot bakgrund av att EU-medlemskapet för kandidatländerna i kommer att ligga betydligt närmare vid den innevarande samarbetsperiodens slut har bedömningen gjorts att vissa insatser kommer att kunna fasas ut vid treårsperiodens utgång. Detta har bedömts möjligt för huvuddelen av det svenska stödet för institutionsuppbyggnad i och medan motsvarande insatser i och kan komma att fortgå ytterligare . finns enligt riksdagsbeslutet om treårsprogrammet skäl att för vissa sektorer anlägga ett längre tidsperspektiv. Svenska företag besitter en bred kunskap med tydlig relevans för de insatser som görs inom utvecklingssamarbetet. Det finns en potential för att ytterligare stärka samarbetet mellan Sida och svenskt näringsliv som kan leda till ett bredare engagemang i utvecklingssamarbetet av de svenska företagen. Regeringen välkomnar de initiativ som har tagits i syfte att förstärka dialogen mellan Sida och företrädare för näringslivet. Vid ett EU-medlemskap för de baltiska länderna och kommer det EU-bistånd som utgår inom Phare-programmet att utgå. Det säkerhetsfrämjande stödet Mot bakgrund av de baltiska staternas positiva utveckling och förändrade behov kommer det säkerhetsfrämjande samarbetet att präglas av en högre grad av långsiktighet. Som ett led i denna strävan utarbetas i samråd med de baltiska staterna vägledande dokument som anger riktlinjerna för det fortsatta stödet. Dokumentet kommer även att underlätta mottagarländernas koordinering och prioritering av insatser på området. Avsikten är att följa upp de övergripande riktlinjerna med bilateralt överenskomna årsprogram inom Försvarsmaktens och andra myndigheters verksamhetsområden. Försvarsmakten har följaktligen fått regeringens uppdrag att utforma bilaterala årsprogram för insatser inom ramen för samarbetet med de baltiska staterna. Med hänsyn till EU- medlemskapets säkerhetspolitiska betydelse kommer insatser till stöd för kandidatländernas inträde i EU att fortsätta spela en viktig roll för samarbetet. aktiva engagemang i BALTSEA-samarbetet samt stöd till BALTBAT, BALTRON och BALTDEFCOL kommer att fortsätta. En utveckling av samarbetet med , i synnerhet , och är en prioriterad del av det säkerhetsfrämjande samarbetet. Samarbetet med skall bl.a. inriktas på ryska tull- och gränskontrollmyndigheter, stöd till upprättande av export- och importkontroll samt fysiskt skydd för bearbetning av kärnämnen. Det framtida samarbetet med bör fortsättningsvis fokuseras på insatser inom civila områdena såsom bekämpning av internationell och organiserad brottslighet och beredskap mot olyckor och katastrofer samt asyl- och migrationspolitisk kompetens. Det mellanstatliga Östersjösamarbetet bör fullt ut utnyttja de möjligheter som det multilaterala Östersjösamarbetet erbjuder för att främja handel, investeringar och tillväxt i . Därvid bör sambanden med utvecklingen av demokratiska institutioner, social välfärd och miljö noga beaktas i form av ett effektivt genomförande av Baltic 21, . Östersjöstaternas råd bör stärkas. Regeringen avser att ägna stor uppmärksamhet åt de ekonomiska frågorna inför det tredje Östersjötoppmötet som skall äga rum i . Det planerade handelsministermötet i är också mycket betydelsefullt. Förhoppningen är att konkreta framsteg då skall kunna redovisas i fråga om de rekommendationer som handelsministrarna antog vid sitt möte i för att avlägsna hinder för handel och investeringar och för att förbättra informationen om affärsmöjligheter i området. Vid behov bör ta ledningen i uppföljningen av handelsministrarnas rekommendationer och avsätta särskilda medel för ändamålet. Sådana medel kan användas för att ordna expertmöten och/eller lämna tekniskt bistånd till de länder som behöver stöd för att aktivt kunna delta i genomförandet. Regeringen fäster också stor vikt vid energisamarbetet i och kommer att undersöka möjligheterna att vitalisera Östersjösamarbetet rörande andra ekonomiskt viktiga områden såsom transporter och arbetsmarknadspolitik. Handelsfrämjande och exportfinansiering Resurserna för information, rådgivning och annat stöd till svenska företag i har avsevärt förstärkts genom programmet Marknadsplats inom exportråd. Den särskilda exportkreditgarantiramen som regeringen beslutade om var en unik åtgärd för att möjliggöra för att ta större risker än vad som var möjligt inom det ordinarie systemet, och därigenom att främja svensk export. Som regeringen framhållit i det föregående har riskläget i regionen avsevärt förbättrats, utom i . Svenska företag har därför goda möjligheter att få riskavtäckning genom EKN:s ordinarie system för kreditifinansierad export till de baltiska staterna och inom ramen för de regler som styr EKN:s verksamhet inklusive internationella överenskommelser. och långivares erfarenhet av risktagande på är sådan att möjligheterna att få riskavlyft är mycket små. När det gäller möjligheterna till garantigivning på gör regeringen ingen annan bedömning än EKN. Den särskilda garantiramen utvidgades till . Regeringen gör bedömningen att någon ytterligare utökning inte är aktuell. Övriga näringslivsinriktade åtgärder Regeringen har i tilläggsbudgeten 1999 föreslagit att reservationsanslaget Samarbete och utveckling i (Östersjömiljard I) åter förs upp i statsbudgeten. I enlighet med sina direktiv har Östersjöberedningen avlämnat ett delbetänkande angående riktlinjer, inriktning, beredningsordning och administration för insatser som finansieras ur anslaget för Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard II). Beredningens förslag tar sin utgångspunkt i av regeringen fastlagda mål och principer för vilken typ av insatser som bör göras för att på lämpligt sätt främja handel och investeringar. Beredningen har mot denna bakgrund formulerat ett mer precist mål för insatserna, samt utformat sina förslag mot bakgrund av en problemanalys och med hänsyn till internationella åtaganden på bl.a. statsstödsområdet. Östersjö- beredningens förslag bereds inom . De insatser till stöd för institutionella förändringar som görs inom ramen för utvecklingssamarbetet, t.ex. utveckling av finans- och kapitalmarknad, skatte- och tullväsende, rättsapparaten, äganderätt och landreform, privatisering och institutionerna på infrastrukturområdet, är av stor betydelse även ur näringslivssynvinkel. Vikten av insatser inom miljö-, energi-, transport- och IT-sektorerna behandlas i det följande. Härutöver understryker regeringen vikten av insatser för att främja en tillräcklig och kvalitetssäkrad livsmedelsförsörjning i framför allt . Svenska företag har goda möjligheter att medverka i insatser på detta område. Internationella och nordiska finansieringsorgan i kommer fortsatt att verka för en förstärkning av de multilaterala finansieringsorganens verksamhet i . Detta sker väsentligen i tre former. För det första stödjer aktivt en utbyggnad av de multilaterala finansieringsorganens ordinarie aktiviteter i . Även om det finns ett övergripande svenskt egenintresse av insatser i regionen, är vissa projekttyper särskilt angelägna. Exempel på sådana är infrastrukturprojekt och miljöprojekt med gränsöverskridande effekter. Av stor betydelse är också strukturella och institutionsbyggande insatser som främjar ökade förbindelser med svenskt näringsliv. Detta gäller inte minst insatser inom den finansiella sektorn. För det andra kan genom riktat finansiellt eller tekniskt stöd medverka till att bygga ut eller komplettera de multilaterala organens satsningar. Det kan ske genom att medverkar till samfinansiering med andra, däribland svenska, finansiärer. Dessutom initierar och finansierar särskilda fonder som förvaltas av respektive finansieringsorgan. Sådana fonder kan i sin tur täcka kostnaderna för bl.a. svenska konsultinsatser av olika slag. För det tredje kan verka för en rimlig arbetsfördelning mellan olika finansiärer så att deras komparativa fördelar utnyttjas på bästa sätt. Samarbetet mellan de multilaterala organen har inte alltid fungerat tillfredsställande och i vissa fall har en icke önskvärd konkurrens uppkommit. kommer såväl genom vårt agerande i de multilaterala bankerna som genom utformningen av det bilaterala stöd vi lämnar i anknytning till bankernas verksamhet att bidra till en angelägen fokusering och specialisering. Utöver detta samarbete finns det också anledning att fortsätta med de program, bland annat i form av rekryteringsstöd och särskilda tjänstemän, som syftar till att underlätta svenska företags medverkan i multilateralt finansierade projekt. Inom respektive finansieringsorgan har löpande formella och informella kontakter med regionens länder. I flera fall delar valkrets med baltiska länder. Sådana kontakter är också ett viktigt hjälpmedel för att utforma svenska förslag till multilaterala insatser. Nordiskt-baltiskt samarbete De samnordiska närområdessatsningarna inom NMR:s budget kommer också i fortsättningen att ha hög prioritet. Det kan visa sig vara effektivare att ibland driva projekt i bilateral eller annan form. Detta gäller inte minst inom områden som avser att utveckla handeln mellan länderna. Regeringen fäster stor vikt vid de diskussioner som äger rum vid nordisk-baltiska ministermöten och avser överväga ytterligare initiativ för att stärka det nordiskt-baltiska samarbetet. Vänortskontakter, decentraliserat samarbete Regeringen välkomnar det engagemang som svenska kommuner, län, enskilda organisationer, företag och enskilda uppvisar för att på olika sätt främja kontakterna och samarbetet med länderna på andra sidan . Ett ökat utbyte mellan människor och organisationer bidrar aktivt till hela utveckling. En viktig del av det decentraliserade samarbetet ligger i möjligheterna att i våra grannländer skapa brohuvuden för den regionalt förankrade mindre och medelstora svenska företagsamheten och därigenom främja tillväxt och sysselsättning på båda sidor om . Kommuner och regioner kan medverka till att skapa en bättre lokal och regional infrastruktur för företagsamheten och fungera som "dörröppnare" i regioner och orter med Sverigeanknytning. Genom de regionala tillväxtavtalen kan vänortskontakterna också få ett ökat näringslivsinnehåll. Regeringen ser med intresse på möjligheterna att i ökad utsträckning kombinera svenska kommuners erfarenheter av investeringar i och drift av infrastruktur med leveranser av mjuk och hårdvara från svenska företag. Särskilt stöd kommer att utgå till vänortskontakter under det svenska ordförandeskapet i EU. Miljö- och energisamarbete har ett starkt intresse av att miljöförbättrande investeringar kommer till stånd i länderna på andra sidan . Dels har vi ett egenintresse av rent vatten och ren luft i . Dels finns ekonomiska, sociala, allmänpolitiska och hälsopolitiska motiv att bistå samarbetsländerna på detta område. Vidare finns klimatpolitiska skäl att bidra till investeringar i effektivare energisystem. Därtill måste de länder som kandiderar till EU-medlemskap göra omfattande investeringar i miljöförbättrande åtgärder för att klara medlemskapets krav. I detta sammanhang erinras om de projekt som genomförs inom ramen för klimatkonventionen i framförallt . Sammanlagt har dessa projekt av beräknats motsvara en utsläppsminskning om koldioxid . Goda möjligheter finns för svenska företag att medverka i dessa investeringar, som bedöms bli mycket omfattande. Regeringen ger mot denna bakgrund hög prioritet åt det mellanstatliga samarbetet på miljö- och energiområdena samt miljö- och energiinsatser inom utvecklingssamarbetet, inom det klimatpolitiskt motiverade stödet samt inom de särskilda resurserna för näringslivsutveckling i . Som framgått i det föregående har avsevärda insatser gjorts på alla dessa områden. Östersjöberedningen har i sitt delbetänkande föreslagit att Sida även i fortsättningen skall ge hög prioritet åt miljö- och energirelaterade projekt i de kommande årens utvecklingssamarbete och att Sida aktivt ska samarbeta med och utnyttja den svenska resursbasen. Beredningen har vidare föreslagit att medel ur anslaget för näringslivsutveckling i bör anslås för delfinansiering med gåva av ytterligare angelägna miljö- och energisatsningar med svensk medverkan. Förslagen bereds i . Transporter Utvecklingen av transporterna till och från de länder runt som inte är medlemmar i är viktiga och kommer att bli ännu mer betydelsefulla ju mer det svenska handelsutbytet med dessa länder utvecklas. Det är angeläget med åtgärder som förbättrar framkomligheten och effektiviserar det befintliga transportsystemet, t.ex. genom underlättande av gränspassager. Den potential som finns för att effektivisera utnyttjande av befintlig infrastruktur, bl.a. hamnar, bör tas tillvara. har via Sida samt genom medel ur den s.k. Östersjömiljarden stött en uppbyggnad av myndighetsstrukturen samt trafiksäkerhets- och miljöprojekt i de nya staterna. Det återstår dock mycket arbete för att komma tillrätta med de miljö- och säkerhetsproblem som alltjämt finns inom transportsektorn. Regionens transportfrågor har, förutom vid bilaterala möten, behandlats vid olika ministermöten. Dessa frågor behandlas dessutom av ett flertal fora där deltar aktivt, t.ex. HELCOM och för . Även inom EU pågår arbete för med särskild fokus på de länder som ansökt om medlemskap i unionen. Regeringen avser att också i fortsättningen aktivt engagera sig i detta arbete. IT har en internationellt sett mycket stark position på IT-området. Detta gäller både på utbudssidan, där svenska företag har ledande positioner när det gäller telekommunikationer och internetapplikationer, och på användarsidan där indikatorerna är bl.a. datortäthet, användningen av mobiltelefoner samt tillgång till internet. I ett Östersjöperspektiv har flera intressen på IT-området. Dels är det viktigt att infrastrukturen byggs ut och moderniseras i länderna på andra sidan . Privatiseringar av statliga televerk och utländskt deltagande är viktiga ur denna synvinkel. medverkar aktivt i denna utveckling med betydande investeringar. Det finns behov av stöd för uppbyggnad av de regelverk och institutioner som behövs i en modern avreglerad telekomvärld. Det finns även ett svenskt intresse av en förstärkt infrastruktur för tele- och datakommunikation över i syfte att underlätta kontakter och stimulera handel och investeringar. I enlighet med förslaget från Östersjöberedningen kommer initiativ att tas till en genomgång av pågående IT-projekt som ska ligga till grund för överväganden av nya initiativ på området. Kärnsäkerhet De svenska säkerhets- och strålskyddsmyndigheternas arbete är internationellt erkänt både i väst och bland våra samarbetsländer i . För analys av säkerhetsfrågor och genomförande av säkerhetshöjande åtgärder har ett flertal svenska konsultföretag och svensk industri visat hög kompetens och kunnande, främst vid kärnkraftverket i . Inom området hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall har svensk industri ett internationellt erkänt gott rykte som väl kommer till pass för insatser i . Svensk industri har vidare medverkat i internationella studier om demontering av kärnkraftsanläggningar. De kunskaper som härigenom införskaffats kan komma att visa sig kommersiellt mycket gångbara i samband med framtida nedläggningar av kärnkraftverk i . bör fortsätta sina bilaterala insatser och samarbete med andra bidragsgivare för att höja säkerheten vid kärnkraftsanläggningar i vårt närområde. Detta innebär att fortsätta det nuvarande samarbetet med avseende kärnkraftverket och med rörande kärnkraftverken på och utanför . Syftet är fortsatt analys av riskbilden följt av genomförande av de säkerhetshöjande åtgärder som är mest prioriterade och kostnads- effektiva. Fortsatt uppmärksamhet bör även riktas mot problemen med använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från skrotade ryska atomubåtar och atomisbrytare i nordvästra . En fördjupning av det nordiska samarbetet och samarbetet med EU:s Phare- och Tacis-program bör eftersträvas. Arbetet med att höja säkerheten vid driften av kärntekniska anläggningar, de inte kan stängas ned av energibalansskäl, bör kompletteras med en ökning av miljöförbättrande insatser kopplade till den kärntekniska verksamheten. Radioaktiva restprodukter, inkluderande använt kärnbränsle, innebär ett både kort- och långsiktigt hot mot människan och miljön om det inte hanteras på ett korrekt sätt. Det är därför viktigt att göra kraftfulla insatser på dessa områden. Häri ingår att ta hand om det avfall som samlats i vårt geografiska närområde och som förvaras under otillfredsställande former. Svenska myndigheter, svensk industri och svenska konsultföretag har via internationellt samarbete goda förutsättningar att bidra till en förbättring av säkerheten vid kärntekniska anläggningar och av hanteringen av radioaktivt avfall och utbränt kärnbränsle inom . Regeringen avser ägna detta frågekomplex särskild uppmärksamhet inför och under det svenska ordförandeskapet i EU, i synnerhet med tanke på förhållandena i och . Kärnsäkerhet är en nationell angelägenhet och det saknas på området. Trots detta har frågan aktualiserats i diskussionerna om den pågående utvidgningen. Social utveckling Frågor rörande sociala förhållanden och hälso- och sjukvård är viktiga i de central- och östeuropeiska ländernas fortsatta utveckling. Det finns ett starkt intresse i för arbete med dessa frågor i , både från enskilda konsulter, företag, institutioner och myndigheter. har prioriterat sektorn i sitt samarbete och har i hög utsträckning använt sig av svensk expertis, både i de baltiska staterna och i . Svenska insatser inriktade på social- och hälso- och sjukvårdssektorn kan bidra till att lägga grunden för en fortsatt ekonomisk utveckling. Därutöver har det visat sig finnas förutsättningar både för svensk export och svenska affärsmässiga investeringar som en biprodukt av offentligt stödda insatser. Regeringen anser det viktigt att stödja en god social utveckling i genom uppbyggnad av system för socialförsäkring och socialtjänst samt att stödja en god hälsoutveckling genom stärkt folkhälsa och förbättrade hälso och sjukvårdssystem. Regeringen understryker också vikten av uppmärksamhet åt utvecklingen på arbetslivs- och arbetsmiljöområdet i länderna på andra sidan . konventioner liksom på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet är här viktiga utgångspunkter. Utbildning och kultur Regeringen avser fortsätta vidareutveckla kultur- och utbildningssamarbetet med de nya demokratierna i bl.a. genom att ta fasta på det stora intresse som finns för , det svenska samhället och det svenska språket. Visbystipendierna och Östersjö- stipendierna är två exempel på satsningar av stort värde för att utveckla de långsiktiga relationerna mellan och länderna på andra sidan . Erfarenheterna av de svenska kulturinsatserna i samband med Östersjömiljard I bör tas tillvara och utvecklas i syfte att ligga till grund för andra projekt inom kultursektorn. De byggnadsvårdsprojekt som bedrivits under ledning av har varit framgångsrika och har goda förutsättningar att ge effekter även inom handel, regional utveckling och turism. bör stärkas och fördjupas som det svenska deltagandet baseras mer direkt på regionala strukturer. Regeringens bedömning är att direkta företagskontakter bör underlättas. Länsstyrelserna i och bör i samråd med näringslivets företrädare överväga hur man bäst kan stödja verksamheten vid de lokala centra för marknadsservice till svenska företag och andra intressenter som har upprättats i och och det ryska center för företagsinformation och kontakter som öppnades i . har potential att utvecklas till ett gränsöverskridande, regionalt centrum med stark internationell attraktionskraft på företagsamhet och investeringar. Den svensk-danska inventeringen av hinder, som redovisas i Öresundsrapporten, har visat på ett flertal utmaningar att övervinna för att främja rörligheten över sundet. Arbetet med att riva dessa hinder är redan i full gång. Utöver lokala och regionala aktörer involveras regeringarna. Detta har gjort till en central bilateral satsning. Vidare utgör Öresundsarbetet ett pilotprojekt i europeisk integration och erfarenheterna kan utnyttjas som modell såväl beträffande andra gränssnitt i som i det bredare EU-arbetet. 5 Erfarenheterna av den särskilda satsningen på kommer att sammanställas i en särskild rapport. Redan nu kan konstateras att resultaten har varit mycket positiva. Regeringen anser att den modell som använts för Polensatsningen - koncentrerade insatser på ett visst land - har många fördelar. avser regeringen genomföra en särskild satsning på de tre baltiska länderna. Insatserna syftar till att främja de baltiska staternas närmande till EU inför det svenska ordförandeskapet och till att ytterligare stärka banden med genom bl.a. ett intensifierat besöksutbyte. 6 Samråd mellan staten och näringslivet Regeringen har uppskattat det engagemang för utvecklingen i som uppvisats från ledande näringslivshåll och de viktiga impulser och bidrag som gjorts inte minst inför det första mötet med regeringschefer . Flertalet av de initiativ som har tagits inom Östersjöpolitiken har haft som syfte att förstärka samarbetet mellan staten och näringslivet och att förbättra villkoren för svenska företag att verka i . Statsministerns Östersjöråd inrättades 1996 efter toppmötet i , med deltagande av ledande representanter för svenskt näringsliv. I ingick en rad representanter för svenska företag och kommittén hade som huvuduppgift att analysera problem och hinder just ur ett företagsperspektiv. Ordföranden i Östersjögrupp har ingått som vice ordförande i , jämte flera andra representanter för svenska företag. Synpunkter från näringslivet har varit vägledande både när det gäller utnyttjande av Anslaget för Näringslivsutveckling i och när det gäller regeringens strategi för ekonomiskt samarbete och utveckling. En nära dialog har ägt rum mellan företrädare för regeringen och företagsgrupperingen Svensk Projektexport om åtgärder för att främja svensk projektexport, inte minst i . Regelbundna samtal äger rum mellan representanter för regeringen och om handelspolitik och exportfrämjande. En intensifierad dialog har inletts mellan Sida och företrädare för näringslivet om svenska företags medverkan i utvecklingssamarbetet. Härutöver pågår ett mycket omfattande löpande samarbete och en löpande dialog mellan utrikesförvaltningen och företagen. resurser på detta område har förstärkts avsevärt. Framtagande av regionala tillväxtavtal har inneburit ett intensivt samarbete mellan näringsliv, stat, kommuner, universitet, högskolor, m.fl. på regional nivå. Att målen för regeringens Östersjöstrategi uppnås är ett nationellt intresse. Insatser och engagemang kommer att erfordras av en rad olika aktörer i det svenska samhället. Svenska företag spelar en nyckelroll. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är önskvärt med ett intensifierat och effektiviserat samråd mellan staten och näringslivet för att följa upp och vidareutveckla Östersjöstrategin och Östersjöpolitiken. Ett sådant samråd framstår som särskilt angeläget med tanke på det förestående svenska ordförandeskapet i EU. Regeringen avser ta initiativ till överläggningar med företrädare för svenskt näringsliv om formerna för den fortsatta dialogen. 7 Bilaga 1 7.1 Tabell 1:1, handel med länder i , 1991 1999 Värde i , löpande priser Export = = Ursprungsland Land* 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1998(a) 1999(a) export 92 424 815 1 520 1 687 1 762 3 108 3 535 1 145 1 042 import 61 561 746 1 284 1 661 1 968 3 060 3 765 1 154 1 450 balans 32 -137 69 236 26 -205 47 -231 -8 -409 export 45 332 566 861 1 305 1 391 1 893 1 992 735 494 import 69 558 809 1 769 2 140 1 188 1 316 1 927 615 689 balans -24 -226 -244 -908 -835 203 577 65 120 -195 export 14 196 283 553 843 975 1 346 1 819 503 400 import 10 277 411 633 594 480 678 796 234 357 balans 4 -81 -128 -80 249 495 668 1 023 268 44