prop · GN03102 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekono- min och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats de se- naste åren. Redovisningen av den ekonomiska utvecklingen innefattar i huvudsak utvecklingen av kommunsektorns andel i samhällsekonomin och av sektorns finansiella sparande, resultatutvecklingen för kommuner och landsting samt kommunala koncerner, sysselsättningsutvecklingen, kommunala entreprenader och köp av verksamhet samt effekter av det utjämningssystem som infördes . Vidare presenteras hur kostnaderna för olika kommunala verksamheter förändrats samt jämförelser mellan nettokostnader och struktur- kostnader för kommmuner resp.landsting. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten om- fattar främst obligatoriska verksamheter i kommuner och landsting, och syftar till att beskriva hur dessa utvecklas i förhållande till de nationella mål som riksdag och regering har formulerat för respektive verksamhet. Redovisningen av den kommunala verksamheten avser i huvudsak för- hållandena t.o.m. . Det går att utläsa vissa effekter av de ökade statsbidragen . Positiva effekter av statsbidragshöjningen på såväl ekonomin som sysselsättningen kan där- vid noteras. Slutligen redovisas utvecklingen av den kommunala demokratin och det internationella samarbetet. Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 4 1.1 Den kommunala ekonomin 4 1.2 De kommunala verksamheterna 7 1.3 demokrati och internationellt samarbete 13 2 Kommunsektorns ekonomi 15 2.1 Inledning 15 2.2 Kommunsektorn och samhällsekonomin 16 2.3 Kommunala finansieringskällor 21 2.4 Ekonomiskt resultat och ställning 21 2.5 koncernredovisning 26 2.6 27 2.7 personal 29 2.8 Kommunala entreprenader och köp av verksamhet 31 2.9 Nettokostnadernas utveckling åren 1996 1998 36 2.10 Avgifter i verksamhet 38 2.11 Utjämning av intäkter och kostnader mellan kommuner och landsting 39 2.12 Jämförelse av nettokostnad och strukturkostnader 44 2.13 Särskilda insatser för vissa kommuner och landsting 47 2.14 Kommunernas engagemang i strukturfonderna 49 3 Hälso- och sjukvård 53 4 Socialtjänst 68 4.1 Äldreomsorg 68 4.2 Handikappomsorg 81 4.3 Individ- och familjeomsorg 92 4.3.1 Försörjningsstöd 93 4.3.2 Barn- och ungdomsvård 97 4.3.3 Familjerätt 102 4.3.4 Familjerådgivning 104 4.3.5 Missbrukarvård 105 5 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 111 5.1 Barnomsorgen 111 5.2 Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom 116 5.2.1 Förskoleklassen 116 5.2.2 118 5.2.3 Gymnasieskolan 126 5.2.4 Särskolan 130 5.3 Vuxenutbildning 132 5.3.1 vuxenutbildning (komvux) 132 5.3.2 Vuxenutbildning för utvecklingsstörda 137 5.3.3 Svenskundervisning för invandrare (sfi) 139 6 Kollektivtrafik och färdtjänst 142 6.1 Kollektivtrafik 142 6.2 Färdtjänst 146 7 Folkbibliotek 148 8 Nyanlända invandrare, integration och storstadspolitik 152 8.1 Nyanlända invandrare och integration 152 8.2 Storstadspolitik 158 9 i fred 159 10 Civilt försvar 162 11 Miljöarbete 165 12 Kommunerna och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 169 13 Ledning, uppgifter och organisation 175 14 Den internationella kommunen 182 1 Sammanfattning 1.1 Den kommunala ekonomin Mål för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kom- munallagens 8 kap. om ekonomisk förvaltning där det sägs att kommuner och landsting skall ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. Ett sätt att följa i vilken utsträckning målet uppfylls är att studera en- skilda kommuners och landstings ekonomiska resultat av . hade ca en fjärdedel av kom- munerna och ett av tjugotvå landsting ett sammantaget positivt resultat. Kommunsektorn och samhällsekonomin Kommuner och landsting utgör en betydande del av samhällsekonomin. Kommunsektorns utgifter motsvarade av BNP, varav utgjordes av konsumtion. Den kommunala konsumtionen minskade i fasta priser , men har där- efter åter ökat. Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall har kon- sumtionsutgifterna ökat . Staten har vid ett flertal tillfällen vidtagit åtgärder i syfte att förhindra eller motverka kommunala skattehöjningar. Den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och landsting ökade jämfört . sjönk den från , för att åter öka till . Kommunernas ekonomiska resultat förbättrat Preliminära uppgifter 1999 visar på ett positivt resultat på nära , vilket är en förbättring med jämfört med . 108 kommuner räknar med att ha ett positivt resultat, och 170 ett negativt. Om extraordinära poster exkluderas ur resultatet blir det sammantaget -och 100 kommuner räknar med ett positivt resultat. Landstingens ekonomiska resultat Preliminära uppgifter för landstingens ekonomiska utfall visar på ett negativt resultat på , vilket är en förbättring på ca jämfört med . Exkluderas de extraordinära posterna förbättras resultatet med ca 0,2 miljarder. Endast två landsting uppvisar ett positivt resultat, såväl inklusive som exklusive extraordinära poster. De kommunala företagen Resultatet för den samlade kommunala verksamheten på koncernnivå uppgick till . Detta är en kraftig ökning jäm- fört med resultatet för , som var . Dock påverkas resultatet av extraordinära poster, som netto uppgår till 8 mil- jarder kronor. Exklusive dessa skulle det totala resultatet för ha blivit . Kommunala borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser uppgick till , vilket är en minskning med 36 mil- jarder jämfört med . Borgensåtagandena motsvarar ca per invånare. av borgensåtagandena avsåg de kom- munala bostadsföretagen. Sysselsättningen i kommunsektorn Efter att ha minskat har antalet anställda i kommuner och landsting ökat fr.o.m . Eftersom kommunerna i ökande utsträckning har köpt verksamhet på entreprenad är ökningen troligen större än vad som syns i sysselsättningsstatistiken. Det kommunala utjämningssystemet Det kommunala utjämningssystemet består av en inkomstutjämning, en kostnadsutjämning samt införanderegler. Totalt omfördelar inkomstutjämningen 9,7 miljarder från kommuner med högre skattekraft än riksgenomsnittet till kommuner med lägre skattekraft. Bland landstingen är det endast ett landsting som har en skattekraft som överstiger den genomsnittliga för riket och som därmed erlägger en avgift i inkomstutjämningen medan övriga landsting erhåller utjämningsbidrag om 3,6 miljarder. Totalt omfördelas 4,8 miljarder i kostnadsutjämningen 2000 från kommuner med relativt sett gynnsamma strukturella förhållanden till kommuner med mindre gynnsamma för- hållanden. Utjämningsbidragets/-avgiftens andel av skatteintäkter och generella statsbidrag varierar mellan -32,för de kommuner som betalar högst avgift och för de kommuner som får bidrag. av kommunerna betalar en avgift. är 71 kommuner helt införda i utjämningssystemet. I takt med att in- förandereglerna trappas ner kommer antalet kommuner som är helt införda att öka. Mellan landstingen omfördelas totalt i kost- nadsutjämningen. Utjämningsbidragets/-avgiftens andel av skatteintäkter och generella statsbidrag varierar mellan -10,och . Avgift betalas av av landstingen. Landstingen har mer homogena förutsättningar både vad gäller skattekraft och strukturella för- hållanden varför utjämningssystemet inte har samma relativa betydelse som för kommunerna. 17 landsting omfattas av införanderegler . Kommunala entreprenader och köp av verksamhet Entreprenader och köp verksamhet utgjorde totalt , eller , av kommunernas driftskostnader. Om hänsyn tas till köp från andra kommuner eller från landsting uppgår siffran till . Mest köper kommunerna entreprenader och verksamhet från företag och organisationer. Gymnasieskolan är den verksamhet inom vilken andelen entreprenader och köp av verksamhet är störst, av kostnaderna. Exkluderas interkommunal ersättning uppgår andelen till . Störst andel köp från privata företag har den kommunala vuxen- utbildningen, för vilken entreprenad- och verksamhetsköp från företag och organisationer uppgår till av de totala driftskostnaderna. Nettokostnadernas utveckling Kommunernas nettokostnader för de skattefinansierade verksamheterna har ökat med i löpande priser . Den största ökningen mellan åren såväl absolut som relativt sett har skett inom äldre- och handikappomsorgen. Landstingens nettokostnader ökade med i löpande priser. Den största ökningen i absoluta ter- mer skedde inom läns- och regionsjukvården, medan den största pro- centuella ökningen redovisades inom primärvården. Strukturfonder Genom medlemsskapet i EU har fått tillgång till . Syftet med insatserna är att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling. erhöll under program- ca . För att erhålla stöd krävs medfinansiering på . Bidrag till Mål 3, bekämpande av långvarig arbetslöshet, har en klar koppling till den kommunala ekonomin. Totalt har under program- perioden bedrivits 625 projekt i kommunerna och 18 i landstingen inom ramen för mål 3. Särskilda insatser för vissa kommuner och landsting Från sitt inrättande har bostadsdelegationen tagit emot 84 ansökningar om stöd för bostadsåtaganden. Bostads- delegationen har slutit avtal med 19 kommuner om stöd uppgående till totalt . 25 kommuner har fått avslag på sin ansökan och 4 ansökningar har skrivits av. Regeringen har beslutat överlämna 42 ansökningar från 35 kommuner och 7 landsting till denna. 1.2 De kommunala verksamheterna Hälso- och sjukvård Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. hör till de främsta länderna i världen när det gäller hälsotillstånd och sociala förhållanden. Medel- livslängden ökar stadigt för både män och kvinnor. Trots detta finns det bestående skillnader i ohälsa, bl.a. mellan kvinnor och män och mellan storstäder och landsbygd. Tillståndet i den svenska hälso- och sjukvården är generellt sett gott. Den utveckling som varit har ställt krav på bl.a. omfördelningar av resurser och anpassning till förändrade villkor. För- ändringarna har i vissa fall lett till att brister i vården uppmärksammats. Utvärderingar har visat att landstingen inte fullt ut levt upp till sitt hälso- och sjukvårdsansvar i vården av äldre. Antalet personer som förtidspensioneras p.g.a. psykiska besvär har ökat . Inom psykiatrin råder brist på specialister samt på tillgång till differentierade vårdresurser. utgör ett viktigt instrument för att säkra kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Trots att de flesta av dessa register är under utveckling börjar vissa resultat bli tillgäng- liga, t.ex. för att belysa regionala variationer med avseende på behand- lingsmetoder, vårdutnyttjande etc. Antalet anmälningar till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd har för- dubblats . Trots detta har antalet ärenden som lett till på- följder varit i stort sett oförändrat. Antalet läkarbesök ökade med jämfört med . Även kostnaderna ökade med i fasta priser mellan . Socialtjänst Det övergripande målet för är att främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Äldreomsorg Enligt 6 § socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov rätt till bistånd bl.a. i form av hjälp i hemmet eller särskilt boende för service och omvårdnad för äldre. Dessutom skall äldre människor enligt 19 § få möjlighet att leva och bo självständigt och under trygga förhållanden och med respekt för deras självbestämmande och integritet. Verksamhetsstatistiken för visar att andelen äldre som erhåller hjälp i ordinärt och i särskilt boende fortsätter att minska. Insatserna kon- centreras till de allra äldsta och de med mest behov av vård och omsorg. Förändringarna av har inneburit att äldres behov av service i större utsträckning tillgodoses antingen genom anhöriga eller köp på den privata marknaden. Även finns stora variationer mellan kommunerna vad gäller vården av och omsorgen om de äldre. Det bedrivs mycket bra äldre- omsorg i många kommuner och många äldre som är i behov av vård och omsorg erhåller sådan med god kvalitet. finns det rapporter om äldre som inte har tillgång till service, vård och omsorg som de behöver och att det finns brister i kvaliteten i olika avseenden. Många kommuner har kommit igång med att systematiskt utveckla och säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Boendestandarden inom det sär- skilda boendet fortsätter att förbättras. Variationen mellan kommuner av- seende boendestandarden i det särskilda boendet är dock stor. I drygt hälften av landets kommuner motsvarar inte taxorna inom äldreomsorgen lagstiftningens krav fullt ut. Det gäller dels att garantera den enskilde ett av kommunen bestämt förbehållsbelopp, dels att bevaka att make/maka inte får en oskäligt försämrad situation när den andre parten t.ex. flyttar till ett särskilt boende. Kostnaderna för äldre- och handikappomsorgen uppgick till ca 80 miljarder, varav ungefär trefjärdedelar avsåg äldreomsorgen. Handikappomsorg Målet för handikappomsorgen är bl.a. att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring skall få möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. hade en tredjedel av landets kommuner en dokumenterad kvalitetspolicy för hela eller delar av handikappomsorgen, vilket är en viss ökning /97. Vidare redovisas en positiv utveckling när det gäller kommunernas ambitioner att erbjuda människor med olika typer av funktionshinder bra levnadsvillkor. Levnadsförhållandena för personer med psykiska funktionshinder förbättras långsamt, men är fortfarande ofta sämre än för övriga funktionshindrade. Länsstyrelsernas rapporter talar om allvarliga brister i bl.a. hand- läggningen av ärenden samt omvårdnaden av personer med funktionshinder. En god måluppfyllelse kan däremot observeras avseende den enskildes möjlighet att bo kvar hemma med stöd. Ett ökande problem är dock att fler funktionshindrade efterfrågar bostäder med särskilt service än vad kommunerna kan erbjuda. Avgifterna för insatser enligt SoL och LSS är fortfarande endast i av kommunerna anpassade till yngre funktionshindrades särskilda ekonomiska situation. Det är fortfarande oklart hur många personer som totalt erhåller insatser enl. SoL, LSS eller på grund av dubbelrapporteringar i statistiken. En grov skattning av antalet individer för visar att omkring 70 000 personer erhåller något stöd på grund av sitt funktions- hinder. De totala kostnaderna för vård och omsorg om de funktionshindrade uppgick till 19,5 miljarder. Individ- och familjeomsorg Genom ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd skall den som på egen hand inte kan få sina behov tillgodosedda tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Kommunen skall verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga förhållanden. Vidare skall kommunen arbeta för att förebygga och motverka missbruk av droger samt aktivt verka för att missbrukaren får hjälp och vård för att komma i från missbruket. Såväl antalet socialbidragstagare som kostnaderna för socialbidrag har minskat . Minskningen beror främst på ett för- bättrat arbetsmarknadsläge och lägre flyktingmottagande. Socialbidrags- tagandet varierar över landet och skillnaderna har ökat successivt . Det långvariga socialbidragsberoendet ligger dock kvar på en oförändrad nivå och kostade totalt . har kommunerna i allt högre utsträckning utvecklat öppenvårdsinsatser inom barn- och ungdomsvården. Kommunerna är enligt länsstyrelsernas rapporter väl medvetna om de ändringar i social- tjänstlagen (SoL) som trädde i kraft i syfte att stärka barnets ställning, men det återstår ännu mycket att göra innan ändring- arna når fullt genomslag. Kostnaderna för institutionsvården av barn och unga har ökat med i fasta priser . Tvångsvården av missbrukare har nära nog halverats som öppenvården har kommit att spela en allt större roll. Bl.a. beroende på bristfällig dokumentation och uppföljning är det svårt att klarlägga vårdens effekter för den enskilde och därmed bedöma målupp- fyllelsen. Enligt har ett trettiotal kommuner skärpt sina riktlinjer för missbrukarvården sedan möjligheten att överklaga beslut om missbrukarvård togs bort . Ekonomiska skäl och satsningar på öppenvård anförs som orsaker till ökad restriktivitet med institutionsvård. Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick till sammanlagt , varav 11,4 miljarder () avsåg försörjningsstöd. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Målet för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är att stimulera barns utveckling och lärande samt att bidra till goda uppväxtvillkor. Det offentliga skolväsendet skall ge alla, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till lik- värdig utbildning. Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge dessa tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin ut- bildning. Barnomsorg Antalet inskrivna barn fortsätter att minska, medan andelen inskrivna barn av det totala antalet barn fortsätter att öka. Enligt kan kommunerna anses hålla hög kvalitet vad avser tillgängligheten till barn- omsorg för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Verksamheterna är dock inte tillgängliga för alla barn vars föräldrar så önskar. Orsakerna till att barnen nekas plats är främst att någon förälder är hemma med ett mindre syskon eller att någon förälder är arbetslös. Det totala antalet årsarbetare minskade i förskola och fritids- hem. Antalet barn per årsarbetare var oförändrat 5,7 inom förskolan, men steg till 15,6 inom fritidshemmen, en ökning jämfört med . Den totala kostnaden för barnomsorg uppgick till 39,5 miljarder. Detta är en minskning med ca 3 miljarder jämfört med , vilket främst beror på förskoleklassen nu är överflyttad till utbildnings- området som en egen skolform. Avgiftsfinansieringsgraden har ökat och var för riket i genomsnitt 16,6 pro- cent. Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för 6-åringar, som i hög utsträckning är integrerad med och fritidshemmet. Den är obligatorisk för kommunerna att anordna, men frivillig för barnet att delta i. Under /99 fanns 12,9 barn per årsarbetare. Förskole- klassen fanns i 282 kommuner. Efter att ha minskat under större delen av har lärartätheten i ökat något mellan läsåren 1997/98 och 1998/99. Genom- snittlig andel elever som ej nått målen i ett eller flera ämnen har ökat från våren . Andelen elever som blivit behöriga till gymnasieskolan har minskat från år . Antalet elever har ökat . Kostnaderna för den kommunala grund- skolan uppgick till och de fristående skolorna till . Studieuppehåll och byte av studieväg blir allt vanligare inom gym- nasieskolan. Högst andel studieavbrott är det bland elever på det individuella programmet, . Övergångsfrekvensen till hög- skolan efter examen, var för elever som avslutade sina gym- nasiestudier . Kostnaden för gymnasie- skolan uppgick till 20,5 miljarder, varav utgörs av gymnasieskola i regi. Antalet elever inom särskolan har ökat med ca en tredjedel . Ökningen tros dels bero på en ökad acceptans för skolformen, dels på att elever med lätt utvecklingsstörning numer har svårare att uppnå mål. Den pågående försöksverksamheten med ökat inflytande för föräldrar avses förlängas. Totala kostnader för verksam- heten uppgick till . Vuxenutbildning Andelen elever som avbryter sina studier i den kommunala vuxen- utbildningen har minskat. Den kommunala vuxenutbildningen har ökat kraftigt i omfattning sedan infördes. Samtliga kommuner deltar i och de volymmål som staten ställde upp har uppnåtts. Antalet elever ökade totalt och kostnaderna med . Den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen uppgick till ca . Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har halverats /95. Andelen elever som godkänts varierar kraftigt mellan olika kommuner. Totalt har cirka en tredjedel av eleverna som började sin sfi-undervisning /97 nått sfi-nivå . Andelen minskar som andelen som av- bryter sina studier ökar. Kommunernas totala kostnader för sfi uppgick till . Vuxenutbildning för utvecklingsstörda har antalet studerande inom vuxenutbild- ningen för utvecklingsstörda (särvux) ökat och uppgick till 4 137. Utvärdering som gjorts av av särvux indikerar att kvaliteten brister vad avser t.ex. undervisningstid. Färdtjänst och kollektivtrafik Målet för färdtjänsten är att ge funktionshindrade möjlighet att resa till rimliga kostnader. Lagarna om färdtjänst och riksfärdtjänst saknar speci- fika målformuleringar, varför det är svårt att mäta grad av målupp- fyllelse. Färdtjänsten kostar ca och riksfärd- tjänsten . Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en sam- hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Den lokala och regionala kollektivtrafiken bidrar till uppfyllandet av transportpolitiska delmål. Ungefär en miljard resor företas . Kollektivtrafikens andel av det totala resandet har minskat. Bristfällig statistik gör det dock svårt att dra slutsatser om utvecklingen från till ett annat. Kollektivtrafiken kostar kommuner och landsting ca . Folkbibliotek Det nationella målet är att främja intresset för bl.a. läsning och litteratur genom att alla medborgare skall ha tillgång till ett folkbibliotek. har utvecklingen mot allt färre filialbibliotek fortsatt men, ökar dock medieutbud, antal besök och utlåning. Det saknas underlag för att fullt ut bedöma om de nationella målen uppfylls. Det minskade antalet filialer kan medföra en risk för att tillgången till folkbibliotek försämras för barn, äldre och funktionshindrade. Kostnaderna för folkbibliotek uppgick till . Detta är en ökning på i löpande priser jämfört med . Nyanlända invandrare, integration och storstadspolitik Nyanlända invandrare och integration Målet för nyanlända invandrare är att de skall kunna skaffa sig en god grund för det fortsatta livet i , med lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Många flyktingar har kommit till lågkonjunktur och har i hög grad hamnat utanför arbetsmarknaden. Socialbidragssystemet har fungerat som ett skyddsnät för dessa människor, som ej kunnat kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkring. Arbetslösheten har sjunkit och uppgår nu bland utomnordiska medborgare till och för utomeuropeiska medborgare till . bosatte sig 8 400 flyktingar i landets kommuner, vilket är en minskning med jämfört med . Till följd av förbättrat arbetsmarknadsläge och minskat antal flyktingar har trenden med ökade sammanlagda kostnader för socialbidrag och introduktionsersättning brutits. Storstadspolitik Målet med storstadspolitiken är bl.a. att bryta social, etnisk och diskriminerande segregation i storstadsregionerna. Inledningsvis sluts lokala utvecklingsavtal mellan staten och berörda kommuner. har avtal slutits med fem kommuner om verksamhet, som genom avtalen erhåller . Avtal kommer att slutas med ytterligare två kommuner. Inriktningen i avtalen är först och främst att höja sysselsättningsgraden och nivån på kunskaperna i det svenska språket hos boenden i olika bostadsområden. i fred Varje kommun skall enligt räddningstjänstlagen svara för att åtgärder för att förebygga brand och begränsa skador till följd av brand vidtas. har formulerat övergripande mål för verksamheten, bl.a skall antalet olyckor minska och skador i samband med olyckor skall begränsas. Den kommunala räddningstjänsten löser generellt sett sina ålagda uppgifter väl. Samtliga kommuner har antagit räddnings- tjänstplaner, som även innehåller de kompletterande åtgärder som behövs för räddningstjänsten under höjd beredskap. Samverkan i syfte att utveckla och effektivisera räddningstjänsten har förbättrats. Civilt försvar Målet för kommunernas verksamhet inom det civila försvaret är att upprätthålla verksamhet och tillförsäkra kommuninvånarna en godtagbar service vid höjd beredskap. Beredskapsläget i kommunerna har generellt sett förbättrats .