prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi föreslår således att en regel om möjlighet att betala ut pension till annan än den pensionsberättigade inte införs i lagen om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. I likhet med vad som gäller skall emellertid i en annan situation efterlevandepension och efterlevandestöd kunna betalas ut till annan än den förmånsberättigade. Om den förmånsberättigade i väsentlig omfatt- ning har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt social- tjänstlagen (1980:620), får en retroaktivt beviljad pension eller efter- levandestöd till barn betalas ut till socialnämnden. En förutsättning härför är att biståndet har betalats ut utan villkor om återbetalning. Av den retroaktivt beviljade pensionen eller särskilda efterlevandestödet får till socialnämnd betalas ut den del som motsvarar vad nämnden sammanlagt har betalat ut till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning. Enligt nuvarande regler i 20 kap. 2 a § AFL finns en bestämmelse som innebär att en försäkringskassa kan besluta om ersättning om det inte utan dröjsmål kan avgöras om rätt till ersättning föreligger men det finns sannolika skäl för att så är fallet. Ersättningen skall då betalas ut med ett skäligt belopp om det är av väsentlig betydelse för den försäkrade. Det- samma gäller om det är klart att rätt till ersättningen föreligger men er- sättningens belopp inte kan bestämmas utan betydande dröjsmål. Regeln har inte fått någon motsvarighet i det reformerade ålderspensionssyste- met. läns allmänna försäkringskassa anser att bestämmelsen bör föras över till lagen om efterlevandepension. Med hänsyn till vad som sålunda har beslutats i det reformerade ålderspensionssystemet och då den nuvarande möjligheten till provisoriska beslut inte synes tillämpas i praktiken såvitt gäller efterlevandepension, delar regeringen inte uppfattning. Vi föreslår därför inte att en be- stämmelse motsvarande den i 20 kap. 2 a § AFL skall föras över till lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Denna fråga behandlas även i avsnitt 7.3. 13.3 Ändring av beslut, m.m. Regeringens förslag: Ett beslut om efterlevandepension skall ändras om det föranleds av en ändring som gjorts beträffande den pensions- behållning som legat till grund för beräkningen av efterlevandepen- sion. Ett beslut om garantipension eller efterlevandestöd till barn skall ändras om storleken av garantipensionen eller efterlevandestödet på- verkas av en ändring som gjorts beträffande den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller av den änkepension som legat till grund för beräkningen av garantipensionen eller efterlevandestödet. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över detta förslag. Skälen för regeringens förslag: Efterlevandepension i form av om- ställningspension och barnpension skall enligt regeringens förslag fast- ställas på grundval av den avlidnes pensionsrätt i det reformerade ålders- pensionssystemet. Änkepension beräknas på den avlidnes på visst sätt beräknade ålderspension i form av tilläggspension. Även efterlevande- pension som beviljats före ikraftträdandet eller beviljas efter ikraftträdan- det på grund av dödsfall är på visst sätt beräknad på den avlidnes ålderspension i form av tilläggspension. Av betydelse vid beräkningen är dels uppgift om den avlidnes pensionsbehållning vid dödsfallstidpunkten, dels uppgift om den avlidnes pensionsrätt under vissa år i anslutning till dödsfallet. Beslutsfattandet såvitt avser pensionsgrundande inkomster och pen- sionsrätt sker med viss eftersläpning (se närmare avsnitt 7). Eftersom det är fastställda pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande be- lopp som enligt vårt förslag skall ligga till grund för beräkningen av in- komstgrundad efterlevandepension och änkepension kommer denna eftersläpning att få betydelse också för beräkningen av efterlevandepen- sion. Den inkomstgrundade efterlevandepensionens och änkepensionens storlek skall i första hand grunda sig på den avlidnes pensionsbehållning i anslutning till dödsfallet. Hänsyn skall därvid tas till pensionsrätt som tjänats in t.o.m. året före det år som dödsfallet inträffade. Då efterlevan- depension skall beräknas, dvs. i anslutning till dödsfallet, har emellertid pensionsrätt för året före dödsfallsåret ännu inte fastställts. Regeringen föreslår att en fastställd efterlevandepension skall justeras i efterhand, när den slutliga pensionsbehållningen t.o.m. året före dödsfallsåret är fast- ställd. Ett sålunda ändrat beslut skall enligt vårt förslag leda till retroak- tiva utbetalningar. Eftersläpningsproblematiken får enligt regeringens förslag även bety- delse när det gäller beräkningen av antagandepensionens storlek såvitt avser inkomstgrundad efterlevandepension. Enligt vårt förslag skall denna beräkning göras utifrån inkomsterna under tre av de fem åren när- mast före dödsfallet, varvid bortses från det bästa och det sämsta året. Är pensionsrätten ännu inte fastställd får vid beräkningen antas att det rör sig om år utan någon pensionsrätt alls. Det kan självfallet in- träffa att just året före dödsfallet för vilket pensionsrätten alltså ännu inte är fastställd är som borde tas med i beräkningen. Om det se- nare, när pensionsrätten har fastställts, skulle visa sig att efterlevandepensionen skulle ha blivit högre föreslår vi att en korrigering med retroaktiva utbetalningar skall göras i efterhand. Ett annat förhållande som kan leda till en förändring av den avlidnes pensionsbehållning är bristande eller för sen betalning av ålderspensions- avgifter och allmänna pensionsavgifter. En person som endast till viss del betalat sådana avgifter anses enligt de nuvarande bestämmelserna i skattebetalningslagen (1997:483) ha betalat efterlevandepensionsavgift i samma utsträckning. Beräkningen av efterlevandepension skall enligt vårt förslag göras med beaktande av den minskning av den avlidnes pen- sionsbehållning som obetalda avgifter kan innebära. För den händelse underlaget för beräkningen av efterlevandepension av denna anledning förändras föreslår regeringen således att den beräknade årliga efterlevan- depensionen skall räknas om. Pensionsunderlaget som legat till grund för fastställandet av efter- levandepension kan vidare komma att ändras på grund av omprövning eller överklagande av den avlidnes taxering. I lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension (LIP) finns härvid en bestämmelse som in- nebär att en ändring av ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp endast skall göras om inkomsten eller be- loppet skulle öka eller minska med . I de fall en änd- ring av taxeringen innebär förändring av pensionsunderlaget skall, enligt regeringens förslag, även beslutet om efterlevandepension ändras. Om en ändring av taxeringen innebär att efterlevandepensionen blir högre före- slår regeringen att resterande belopp skall betalas ut retroaktivt. En änd- rad taxering som innebär att efterlevandepensionen skulle ha varit lägre än den som har fastställts skall enligt vårt förslag leda till en sänkning för framtiden av en efterlevandepension som alltjämt utges. Inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension kan enligt regeringens förslag påverka storleken av garantipensionen respektive efterlevandestödet (se närmare avsnitten 8 11). Regeringen föreslår att beslut om garantipension och efterlevandestöd till barn skall ändras i efterhand om storleken på garantipensionen eller efterlevandestödet påverkas av en ändring som gjorts beträffande den inkomstgrundade efterlevandepension eller änkepensionen som legat till grund för beräkningen av garantipensionen eller efterlevandestödet. Regeringen anser inte att förändringen av efterlevandepensionsbe- loppet eller efterlevandestödet behöver vara av en viss storlek för att be- slutet om efterlevandepension skall ändras och föreslår därför inte någon motsvarighet till den ovan nämnda bestämmelsen i LIP som innebär att en ändring av ett beslut skall göras endast om inkomsten eller beloppet skulle öka eller minska med . Frågan om i vilken omfattning den efterlevande skall vara återbetal- ningsskyldig kommer att behandlas i avsnitt 13.5. 13.4 Omprövning och överklagande Regeringens förslag: Reglerna om omprövning och överklagande av beslut i 13 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall i tillämpliga delar gälla även beträffande beslut om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i menar att tillämpliga bestämmelser i 13 kap. LIP i sin helhet bör införas i lagen om efterlevan- depension eller, alternativt, att en särskild ramlag tillskapas. Kammar- rätten erinrar härvid om den av tillsatta utredningen (Dir. 1998:73) Översyn av processuella regler inom socialförsäkringen, m.m. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag innebär att efterlevandeförmånerna skall beräknas på grundval av uppgifter om den avlidnes pensionsbehållning i det reformerade ålderspensionssystemet samt för änkepension på den avlidnes tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension samt i förekommande fall år med antagna sådana poäng. Många beslut som kommer att få betydelse vid beräkningen av efter- levandeförmåner kommer därmed att regleras av de processuella be- stämmelserna i LIP. Med hänsyn till denna koppling mellan efterlevan- depensioneringen och ålderspensioneringen föreslår regeringen att de processuella reglerna i LIP i tillämpliga delar skall gälla även beslut en- ligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. En sådan ordning bidrar till enhetliga förfaranderegler inom den allmänna pensioneringen även om förmånerna regleras i olika lagar. I avsnitt 13.3 är beskrivet situationer där förändringar av pensionsbe- hållningen i det reformerade ålderspensionssystemet i efterhand kan på- verka en redan fastställd efterlevandeförmån. Det kan emellertid inträffa att beräkningsunderlaget av annan anledning blivit felaktigt. Beräkningen av barnpension skulle t.ex. ha gjorts annorlunda om det varit känt att den avlidne efterlämnat fler barn med rätt till barnpension. En annan situation är om den efterlevande har lämnat felaktiga uppgifter som legat till grund för beräkningen av efterlevandepension. Sådana situationer skall enligt regeringens förslag utgöra grund för omprövning av det tidigare fattade beslutet om efterlevandepension. Det rör sig alltså om fall där beslutet har fattats på ett ofullständigt underlag eller att den avlidne eller efter- levande tidigare lämnat felaktiga uppgifter. I dessa situationer gäller en- ligt 13 kap. 13 § LIP att omprövningar får göras oberoende av hur som har förflutit sedan det ursprungliga beslutet fattades. Regeringen föreslår att motsvarande skall gälla i ett anpassat system för efterlevande- pension. Såsom Kammarrätten i påtalat pågår en ut- redning om bl.a. översyn av de processuella reglerna inom socialförsäk- ringen m.m. (Dir 1998:73). De i detta avsnitt föreslagna reglerna kan därför komma att ändras beroende på vad nämnda utrednings senare lämnade förslag utmynnar i. 13.5 Åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt, m.m. Regeringens förslag: Den allmänna skall besluta om återbetalning av efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, om den efterlevande eller den avlidne genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller an- mälningsskyldighet har orsakat att pensionen eller efterlevandestödet har betalats ut felaktigt eller med för högt belopp. Detsamma skall gälla om efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn i annat fall har betalats ut felaktigt eller med för högt belopp och den efter- levande insett eller skäligen bort inse detta. Om pensionsrätt minskas på grund av bristande eller underlåten av- giftsbetalning efter det att efterlevandepension betalats ut skall försäk- ringskassan besluta om återbetalning av för mycket utbetald efter- levandepension. skall kunna helt eller delvis efterge återbetal- ningsskyldighet om det finns särskilda skäl. Om har fattat beslut om återbetalning av för mycket uppburen inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepen- sion och beviljas till följd därav retroaktivt garantipen- sion eller efterlevandestöd till barn får avdrag för den återkrävda pen- sionen göras på den retroaktivt beviljade förmånen. Om det i stället är frågan om ett beslut om återbetalning av garantipension eller efter- levandestöd till barn skall kvittningen göras på retroaktivt beviljad in- komstgrundad efterlevandepension eller änkepension. Om allmän försäkringskassa har fattat beslut om återbetalning av en ersättning som har betalats ut enligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller annan författning får avdrag ske på pension eller efterlevandestöd med skäligt belopp. Avdrag på retroaktivt beviljad efterlevandepension och efterlevan- destöd får ske om det har betalats ut ersättning till den efterlevande enligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd eller annan författning, om förmånerna skulle ha samordnats om be- sluten förelegat . Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: , änkemän och föräldra- lösa barn menar att det är orimligt att en efterlevande skall stå till svars för eventuella felaktiga uppgifter som lämnats av den avlidne. Skälen för regeringens förslag: En i efterhand gjord ändring eller omprövning av ett beslut om efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn bör enligt regeringens mening i vissa fall leda till att den efter- levande blir återbetalningsskyldig för för mycket utbetald pension eller efterlevandestöd till barn. Regeringen föreslår att återbetalningsskyldig- het skall föreligga om den efterlevande eller den avlidne genom oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en upplysnings- eller an- mälningsskyldighet har förorsakat att pensionen eller efterlevandestödet utbetalats felaktigt. Återbetalningsskyldighet skall även enligt rege- ringens förslag åläggas om den efterlevande annars uppburit pensionen eller efterlevandestödet obehörigen eller med för högt belopp och insett eller skäligen borde ha insett detta. I det förra fallet krävs således inte att den efterlevande varit medveten om felaktigheten. I det senare fallet är den efterlevande skyddad av god tro. Förslaget om återbetalningsskyldig- het av efterlevandeförmåner harmonierar härmed med motsvarande regler inom ålderspensioneringen. Om den avlidne har lämnat oriktiga uppgifter e.d., vilket fått till följd att efterlevandepension eller efterlevandestöd betalats ut med för högt belopp, skall således enligt regeringens förslag återbetalningsskyldighet åläggas den efterlevande. , änkemän och föräld- ralösa barn anser att en sådan ordning är orimlig. En efterlevande bör emellertid enligt regeringens mening inte undgå återbetalningsskyldighet i en situation där den avlidne skulle ha blivit återbetalningsskyldig om frågan gällt utbetalning av för mycket ålderspension. En ändring av taxeringen som påverkar den pensionsgrundande in- komsten innebär, som angetts ovan i avsnitt 13.3, att ett beslut om efter- levandepension eller efterlevandestöd skall ändras. Justering skall enligt vårt förslag då ske för framtiden av en efterlevandepension som alltjämt utges. Om den ändrade taxeringen har sin grund i att den avlidne lämnat oriktiga uppgifter eller liknande föreslår regeringen, i linje med vad som har anförts ovan, att den efterlevande skall åläggas återbetalningsskyldig- het för för mycket utbetald efterlevandepension eller efterlevandestöd. En ändring av den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änke- pensionen innebär att garantipensionen till sådan pension eller efter- levandestödet till barn också behöver ändras. Om det på grund av ett fel- aktigt beslut har betalats ut för mycket inkomstgrundad efterlevandepen- sion eller änkepension kan det innebära att garantipensionen eller efter- levandestödet har betalats ut med ett för litet belopp. Den efterlevande kan, såsom redovisats ovan, i vissa fall vara skyldig att betala tillbaka för mycket utbetald inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension, men vara berättigad till en retroaktiv garantipension eller ett efterlevandestöd till barn. Av administrativa hänsyn föreslår regeringen att i denna situation skall det belopp som den efterlevande har att betala tillbaka, i stället dras av från den retroaktiva garantipensionen eller från efterlevandestödet. Om det motsatta gäller, dvs. att återbetalningsskyl- dighet skall ske av för mycket utbetald garantipension eller efterlevande- stöd föreslår vi att det belopp som skall betalas tillbaka skall dras av på den retroaktivt beviljade inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änkepensionen. Återbetalningsskyldighet skall i det reformerade ålderspensionssyste- met också åläggas om för mycket utbetald inkomstpension har sin grund i att den pensionsberättigade inte har betalat föreskriven egenavgift i form av ålderspensionsavgift eller allmän pensionsavgift. Om ändringen av pensionsunderlaget i stället sker sedan efterlevandepension börjat betalas ut föreslår regeringen att den efterlevande skall vara återbetalningsskyldig i samma omfattning som hade gällt för den avlidne inom ålderspensionssystemet. Regeringen föreslår att skall ha möjlighet att helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten om det finns särskilda skäl. Om en efterlevande retroaktivt beviljas efterlevandepension kan även i andra situationer än som ovan redovisats, avdrag ske på retroaktiv ersättning. Detta gäller i de fall när den efterlevande som den retroaktiva förmånen avser, genom beslut av allmän försäkringskassa har erhållit annan ersättning enligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller annan författning. Sådan ersättning kan t.ex. utgöras av underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Detta är således en bestämmelse om samordning mellan olika förmåner i retroaktiva situationer. Regeringen föreslår att en motsvarande bestämmelse skall finnas i det anpassade efterlevandepensionssystemet. För att avdrag på den retroaktivt beviljade efterlevandepensionen eller efterlevandestödet skall ske, krävs emellertid att förmånerna hade samordnats om besluten hade fattats . Detta har lagtekniskt reglerats genom att avdraget på den retroaktivt beviljade förmånen skall ske med ett belopp motsvarande det belopp som överstiger vad som skulle ha betalats ut för perioden om beslut om båda ersättningarna förelegat . Även i andra situationer bör kvittning kunna komma i fråga. Detta bör kunna ske i fall när den efterlevande genom beslut av en allmän försäk- ringskassa blivit återbetalningsskyldig för viss ersättning. Om den efter- levande ålagts återbetalningsskyldighet för efterlevandepension eller efterlevandestöd eller förmån enligt annan författning, föreslår rege- ringen, liksom gäller , att avdrag skall kunna göras på framtida ut- betalning av efterlevandepension eller efterlevandestöd. Avdrag på en framtida pension får således ske, inte endast på grund av beslut om åter- betalning av efterlevandepension eller efterlevandestöd, utan även på grund av återbetalningsskyldighet av andra förmåner som felaktigt har betalats ut till den enskilde. Avdraget skall då ske med ett skäligt belopp. Denna kvittningsbestämmelse skall dock enligt regeringens mening tillämpas med försiktighet. I varje enskilt fall skall särskild hänsyn tas till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning och ekono- miska situation i övrigt. 13.6 Övriga bestämmelser Regeringens förslag: Den som har rätt till ersättning enligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn är skyldig att lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen. Om den efterlevande är omyndig eller har god man eller förvaltare, har förmyndaren eller, om det kan anses ingå i uppdraget, gode mannen eller förvaltaren motsvarande skyldighet att lämna uppgif- terna. Bestämmelserna i 15 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) om bl.a. underrättelse till enskild, preskription och uppgiftsskyldighet samt undantagande från sekretess och utmät- ning skall gälla i tillämpliga delar även beträffande beslut om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn. Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall inte be- viljas den som genom brottslig gärning uppsåtligen dödat den avlidne. Om den efterlevande genom vårdslöshet har orsakat den avlidnes död och dömts till ansvar för gärningen får efterlevandepension eller efter- levandestöd dras in eller sättas ned. På motsvarande sätt som gäller skall efterlevandepension och efterlevandestöd kunna utges efter en person som har försvunnit. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog dock inte att någon bestämmelse om att en ersättningsberättigad skall vara skyldig att lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen skulle föras in i den nu förslagna nya lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över detta förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler i AFL är den som har rätt till ersättning skyldig att lämna de uppgifter som är av be- tydelse för tillämpningen av lagen. Beträffande den som är omyndig eller har god man eller förvaltare har förmyndaren eller, om det kan anses följa av uppdraget, gode mannen eller förvaltaren skyldighet att lämna uppgifterna. Regeringen anser att motsvarande skall gälla i ett anpassat system för efterlevandeförmåner och föreslår därför att en bestämmelse härom förs in i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Uppgifter om faktiska förhållanden skall enligt vårt förslag, på samma sätt som gäller enligt nuvarande regler, lämnas på heder och sam- vete. LIP regleras bl.a. frågan om enskilds rätt att få del av uppgif- ter som tillförts ett ärende och om enskilds rätt att yttra sig före ompröv- ning av ett beslut. I samma kapitel finns även bestämmelser om skyldig- het för enskild att efter föreläggande från lämna upp- lysningar som är av betydelse för tillämpning av lagen. Regeringen anser att bestämmelserna är relevanta också när det gäller beslut om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn och föreslår därför att mot- svarande regler skall gälla i ett anpassat system för efterlevandeförmåner. Det är tveksamt om preskriptionslagen är tillämplig på en rätt till efterlevandepension. En bestämmelse om att preskriptionslagen inte skall vara tillämplig har tagits in i LIP. För att markera att detsamma skall gälla beträffande enskilds rätt till efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn förslår regeringen för tydlighets skull att motsvarande be- stämmelse förs in i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Beträffande enskilds fordran på efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn som förfallit till betalning skall enligt vårt förslag, på samma sätt som gäller enligt nuvarande regler och på samma sätt som gäller för ålderspension, denna vara preskriberad om beloppet inte har lyfts före utgången av andra året efter det då beloppet blev tillgängligt för lyftning. Enligt LIP får innestående fordran på pension inte utmätas. Det torde visserligen vara tveksamt om en fordran på inkomstgrundad efterlevan- depension och änkepension kan uppstå före det att pensionen är tillgänglig för utbetalning. För att undvika missförstånd vid en jämförelse mellan bestämmelserna i de olika lagarna föreslår regeringen att en be- stämmelse om undantag från utmätning av fordran på inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension införs i lagen om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn.