prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Förklaringen till ökningen av antalet studerande vid de båda skolorna hör samman med . Anslagssparandet för SSVH uppgick totalt till motsvarande . Regeringen har beslutat att anslagssparandet får disponeras av myndigheten för tekniskt och metodiskt/pedagogiskt utvecklingsarbete. Regeringens överväganden Resultatinformation Skolorna har arbetat med olika pro- jekt i samarbete med kommunerna för att ut- veckla metoder och funktioner för distansut- bildning. Detta har resulterat bl.a. i en och läromedel avsedda för distansutbildning för att underlätta för lärare ute i landet att även använda sig av denna form av undervisning. Antalet kursdeltagare vid de båda skolorna var närmare 30 000. Antalet kursdeltagare vid SSVN var 16 021, vilket är en viss minskning jämfört med . Andelen kvinnliga kursdeltagare var för den anslagsfinansierade verksamheten och för den uppdragsfinansierade. Budget för uppdragsverksamheten i Upprdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat Intäkter/kostnader Kostnadstäckning % Uppdragsgivare staten % Uppdrgsgivare övriga % Utfall 1998 20 493 19 554 939 105 27 73 Budget 1999 17 900 17 800 100 101 33 67 Beräknat 2000 18 000 17 850 150 101 28 72 Beräknat 2001 19 200 19 000 200 101 27 73 Beräknat 2002 14 500 14 300 200 101 31 69 Budget för uppdragsverksamhet i Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat Intäkter/kostnader Kostnadstäck- ning % Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1998 19 737 20 810 -1073 95 * 50 50 Budget 1999 21 600 21 500 100 100 51 ** 49 Beräknat 2000 22 100 21 900 200 101 49 Beräknat 2001 22 600 22 200 400 102 49 Beräknat 2002 22 600 22 200 400 102 30 *** 70 De som avses under rubriken uppdragsgivare staten är: Kommunala samarbetsprojekt, Kunskapslyft/, Samarbete SSV-skolorna. * Utvecklingsarbete finansierat dels av årets vinst ner till 0 och dels av gammal vinst , därav kostnadstäckning . ** Exkl. kommmunala samarbetsprojekt blir andelen . *** Exkl. eventuellt upphörande av den1 . Antalet kursdeltagare var vid SSVH 13 643, vilket är en ökning jämfört med . Andelen kvinnliga kursdeltagare var för den anslagsfinansierade verksamheten och för den uppdragsfinansierade. Den anslagsfinansierade verksamheten upp- gick till sammanlagt vid de båda skolorna. Den anslagsfinansierade verksamhetens andel av den totala verksamheten har minskat kraftigt för de båda skolorna jämfört med (för SSVH och för SSVN). Den uppdragsfinansierade verksamhetens an- del har i motsvarande grad ökat kraftigt (för SSVH och för SSVN) och hade en omslutning av . Ökningen beror främst på . Slutsatser Distansutbildning är ett viktigt led i den förnyelse av vuxenutbildningen som pågår till följd av . Förutsättningen att nå nya grupper ökar med hjälp av distansutbildning. SSV-skolorna har en central roll vad gäller di- stansutbildning och har en viktig uppgift att stödja kommunerna i deras utvecklingsarbete. SSV-skolorna bör, med den erfarenhet de har av distansutbildning, fortsätta det påbörjade ut- vecklingsarbetet och verka för fortsatt interakti- vitet med kommunerna, folkbildningen och and- ra utbildningsanordnare i syfte att stimulera användningen av distansutbildning och därigenom ge fler studerande tillgång till utbildning i former som passar dem. SSV- skolorna bör ha ett nära samarbete, bl.a. vad gäller att fullfölja det påbörjade arbetet med en gemensam redovisningsstruktur. Regeringen beslutade att in- om ramen för kunskapslyftssatsningen från an- slaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna avsätta för fortsatt projektverksamhet för utveckling av distansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning. Ytterligare får användas av resterande medel års anslag. har tillsatt en sär- skild arbetsgrupp med uppgift att leda projekt- verksamhet . Målsätt- ningen är förutom att utveckla distansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning, främst vid komvux, även att utveckla funktioner vid SSV- skolorna, till stöd för flexibel utbildning ge- nomförd av kommunala vuxenutbildningsan- ordnare. Arbetsgruppen skall föreslå projekt för vilka regeringen beslutar om tilldelning av medel. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen beräknar anslaget i övrigt till de båda SSV-skolorna för åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Anslagsutveckling Tusental kronor 180 223 2000 Förslag 140 701 2001 Beräknat 143 374 2002 Beräknat 146 242 Från anslaget bekostas statsbidrag till - kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor - Tekniska skola enligt för- ordningen (SKOLFS 1991:52) om stats- bidrag för riksrekryterande teknisk vux- enutbildning vid Tekniska skola - Nordiska scenografiskolan i - - Svenska hemslöjdsföreningarnas riksom- fattande kursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hem- slöjdsföreningarna - försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet enligt särskilda regeringsbeslut. Anslagssparandet på hän- förs främst till att bidraget för kompletterande skolor inte fördelades i sin helhet under . Flera av de kompletterande skolorna har inte utnyttjat hela sin ram av årselevplatser alla år. Några utbildningar genomförs inte heller , vilket inneburit att budgeterade medel inte förbrukats fullt ut. Tekniska skola får statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning. har elevantalet understigit det beräknade, varför avsatta medel inte förbrukats. Av anslaget beräknas ca för extra statsbidrag till kompletterande skolor en- ligt beslut av regeringen i varje enskilt fall. Dessa medel används för oförutsedda stora utgifter vid skolorna och har därför fördelats med stor ore- gelbundenhet . Un- der har en ansökan inkommit. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om fristående skolor kan skolor, vars utbildningar anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt (kompletterande skolor), av regeringen ställas under statlig tillsyn och i vissa fall tilldelas statsbidrag. Under lämnas bidrag till 39 kompletterande skolor. Skolornas verksamhet omfattar i huvudsak allmänna påbyggnadsutbildningar, hantverk, konst, dans, teater, musik, reklam, marknad-kommunikation och mode. Under anslaget A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg har under me- del beräknats för för sfi och svenska som andraspråk enligt förordningen (1997:381) om vissa särskilda uppgifter för i rörande svenska som andraspråk och sfi. har i en del- rapport lämnat en utvärdering av det nationella centrumets verksamhet. har konstaterat att planeringstiden för centrumet blivit kortare än planerat och att verksamheten ännu inte är självfinansierad. förordar att medel ställs till förfogande även . avsattes för ut- vecklingsinsatser i syfte att stimulera rekryte- ringen av lågutbildade vuxna invandrare i stor- städerna till . Medlen disponeras av som avser att diskutera denna satsning med be- rörda kommuner. Från anslaget har till försöks- och utvecklings- arbete inom vuxenutbildningsområdet avsatts för det s.k. Vuxenlärarinitiativet, utvecklingsprojekt för vuxenlärare i syfte att utveckla arbetssätt och arbetsformer inom vuxenundervisningen. Vuxenlärarsatsningen har mötts av ett stort intresse från hela landet. Över 600 projektansökningar inkom av vilka 126 projekt beviljades medel. I ett första skede fördelades . Från anslaget har avsatts för utveckling och planering av en studie av vuxnas kunskap och kompetens inom , Life Skills Survey. Slutsatser Regeringen tillkallade en särskild ut- redare med uppdrag att se över det statliga stödet till kompletterande skolor (dir. 1997:42). Utredaren överlämnade sitt betänkande Fristående skolor med statlig tillsyn inom olika områden (SOU 1998:11). Regeringen har, med anledning av betänkandet, i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) föreslagit att skall besluta om statlig tillsyn och statsbidrag för kompletterande utbildningar från . Medel till och delar av två kompletterande skolor som fått bidrag under detta anslag föreslås i avsnitt 5.3.6 Konstnärliga utbildningar fr.o.m andra kalenderhalvåret föras över till respektive . Regeringen beräknar för särskilda medel liksom för innevarande budgetår, för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna skall främst användas för att medverka till den refor- mering och den pedagogiska utveckling som på- går inom vuxenutbildningen. I syfte att utveckla och stödja vuxenpedagogisk utbildning och forskning avser regeringen att uppdra åt ett regi- onalt pedagogiskt centrum att initiera och stimulera samverkan och kompetensutveckling vad gäller vuxnas lärande. Medel för detta avsätts under anslaget. Regeringen anser att det är av stor vikt att ta tillvara den yrkeskunskap och de kompetenser som vuxna fått genom arbets- och samhällsliv och avser att initiera försöksverksamhet för att utveckla former för validering av vuxnas faktiska icke formella kunskaper. Regeringen föreslår att förs över från anslaget A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg till detta anslag. Av dessa medel bör beräknas för fortsatt verksamhet vid Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk. Det är regeringens avsikt att avsätta riktade medel för kompetensutvecklingsinsatser i främst grundläggande vuxenutbildning genom att stödja utvecklingen av undervisning för vuxna studerande som av olika skäl känner sig tveksamma och osäkra inför studier. Dessa studerande behöver mötas utifrån sina förutsättningar med speciell metodik och pedagogik. beräknas anslaget minskas med ca genom en överföring av reste- rande anslag för och till respektive universitet. beräknas anslaget till oförändrad nivå i för- hållande . Regeringen avser att göra en riktad satsning för att utveckla och stärka kvaliteten inom särvux mot bakgrund av de brister som påvisats i utvärdering av särvux (96:565) som överlämnades till regeringen . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 142 483 Avräkning av tillfällig förstärkning -3 200 Pris- och löneomräkning 1 435 Överföring från anslaget A2 3 092 Överföring till anslagen B5 och B11 -3 109 Förslag 2000 140 701 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna Anslagsutveckling Tusental kronor 4 445 524 2000 Förslag 4 307 844 2001 Beräknat 4 520 385 2002 Beräknat 4 120 268 1 Varav 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Från anslaget bekostas statsbidrag enligt förordningen (1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Under anslaget beräknas också bidrag till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY). Under anslaget redovisas också medel för administration, information och utvärdering av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att genom utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver den som anordnas med kommunala medel åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand arbetslösa vuxna som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222) och därigenom öka deras förutsättningar att få arbete och fast förankring på arbetsmarknaden. Satsningen skall bidra till att reformera vuxenutbildningen så att den anpassas till de krav som individen, arbetslivet och samhället ställer. En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett underskott på , som uppstått av budgettekniska skäl och som kompenserats av en motsvarande tillfällig höjning av anslagskrediten Regeringens överväganden Resultatinformation Den femåriga satsningen på vuxenutbildningen, , som i första hand vänder sig till arbetslösa som saknar treårig gymnsieutbildning, har mötts av ett mycket stort intresse och engagemang. övertog ansvaret för att leda och följa arbetet med . I uppdraget ingår att fördela statsbidrag till samtliga kommuner och att efter budgetårets slut göra en slutavräkning av den verksamhet som genomförts inom ramen för . har dessutom i uppdrag att följa och halvårsvis rapportera om . Slutavräkningen för den första 18- månadersperioden, , visar att flertalet kommuner mer än väl uppnått de volymmål som satts upp i förhållande till beslut. Antalet årsstudieplatser uppgick till 149 146, vilket på årsbasis motsvarar 99 431 heltidsplatser, vad avser bidrag till kommunerna. Under genomförde kommunerna verksamhet motsvarande 106 500 heltidsplatser. Enligt bedömning kommer resurser motsvarande 101 550 heltidsplatser, som beräknats för , att utnyttjas. Till detta kommer 5 000 platser till kommunerna för grundläggande vuxenutbildning. Stöd till grundläggande vuxenutbildning utbetalades till 125 kommuner . Dessa kommuner har ökat den grundläggande vuxenutbildningen med . Resultatet för de grupper som började studera inom ramen för visar att hade fortsatt att studera på denna nivå, hade gått vidare till högskoleutbildning, arbetade och var utan arbete. Detta kan jämföras med att före studiernas början var arbetslösa, hade arbete och deltog i andra studier. För dem som studerade vid folkhögskola är utfallet i stort sett likartat. Detta innebär att bidragit till att öka sysselsättningen och höja intresset för studier, vilket är viktiga mål för satsningen. Tendensen är också att ju längre med aktiv rekrytering pågått, desto fler deltagare med kortare utbildning har påbörjat vuxenutbildning. Av Statskontorets utvärdering, som utförs på uppdrag av , framgår att statsbidraget till kommunerna för första 18 månader i genomsnitt väl täcker kommunernas kostnader. , , har på uppdrag av utvärderat . En första rapport lämnades . Resultatet visar bl.a. att andelen av invånarna som deltar i varierar kraftigt mellan kommunerna. Ett genomgående drag är dock att ju större andel kortutbildade det finns i en kommun, desto större är andelen studerande i . Folkbildningen har utöver den upphandlade utbildningen som sker via kommunerna tilldelats 10 000 platser till folkhögskolorna inom , vilka fördelas av . Dessa medel redovisas under utgiftsområde 17 anslaget L1 Bidrag till folkbildningen. Uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor har under folkbildningsanslaget för budgetåren 1997, 1998 och 1999 anvisat för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Eftersom bidraget i första hand avser att underlätta rekryteringen till vuxenutbildningen har dessa medel förts över från utgiftsområde 17 anslaget L1 Bidrag till folkbildningen till detta anslag. Regeringen fördelade för medel till i (LO), (), Akademikers (), (), () samt LEDARNA. Regeringen har föreskrivit att medlen avser utbildnings- och fortbildningsinsatser i organisationerna för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning breddas. Det är därvid angeläget att utveckla formerna för denna uppsökande verksamhet så att det blir möjligt att nå de i den särskilda vuxenutbildningssatsningen prioriterade grupperna, bl.a. kortutbildade män. Regeringens avsikt är vidare att bidraget skall användas till utbildning i samhällsfrågor för de förtroendevalda inom organisationerna så att de på så sätt kan fördjupa sina kunskaper inom samhällsutvecklingens centrala områden. Det är av särskild vikt att belysa och bredda kunskapen om de samhällsekonomiska sammanhangen. Samtliga berörda organisationer har redovisat en utbildningsplan 1998 och genomfört verksamhet . Av de har regeringen inför fördelat mellan LO, TCO, , , SFR samt LEDARNA. Regeringen avser att i särskild ordning fördela resterande medel. begärde i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1) att regeringen skulle återkomma till med en mer utförlig rapport om hur medlen hade använts. Regeringen har mot bakgrund av detta givit en särskild utredare i uppdrag att granska och värdera genomförandet och effekten av det statliga stödet och . En rapport (dnr U1999/1981/V) över det utförda uppdraget lämnades till regeringen . Rapporten har sänts till organisationerna som kommit in med vissa kompletterande uppgifter. Resultat av utvärderingen Utvärderingen utgick dels från de mål och syften som regeringen angett för stödet, dels organisationernas planerade och genomförda verksamhet. I rapporten anförs bl.a. följande; samtliga organisationer har helt eller delvis genomfört planerad verksamhet. Organisationernas verksamhet ligger i linje med de utbildningsplaner som presenterats. Den uppsökande verksamhet som bedrivits bedöms vara av den karaktären att den når ut till målgrupp och organisationerna har utvecklat arbetsformer som innebär att de har goda möjligheter att nå även de mest svårmotiverade grupperna. Som ett resultat av organisationernas insatser finns omkring 2 500 fackliga uppsökare tillgängliga. Under förutsättning att alla inblandade aktörer samarbetar bedöms den verksamhet organisationerna utvecklat vara ett sätt att nå dem som är svårast att motivera till studier. Enligt organisationerna är det dock inte enbart deras egna insatser som är avgörande när en bedömning av verksamhetens resultat ska göras. Flera faktorer har enligt organisationerna påverkat den uppsökande verksamheten, bl.a. att beskedet om stödet har kommit sent och att det därför varit svårt att planera någon verksamhet. En ökad kontinuitet anser flertalet organisationer skulle leda till bättre uppsökande verksamhet . Ett annat problem är studiefinansieringen för de presumtiva deltagarna. Regelverket för olika studiestöd är komplicerat, vilket har medfört att det varit svårt för uppsökarna att ge besked om hur det fungerar. Detta visar på vikten av ett samarbete mellan de olika aktörer som arbetar med . Samtliga organisationer har genomfört utbildning i samhällsfrågor för ett stort antal förtroendevalda inom respektive organisation. De utbildningsinsatser som redovisats handlar om allt från endagsseminarier till längre kurser. Utbildningarna har berört olika samhällsfrågor och flertalet insatser har även belyst samhällsekonomiska sammanhang. Sammantaget anser utvärderaren att de organisationer som arbetat aktivt med uppsökande verksamhet kan anses ha nått ut till målgruppen med information och att intresset för studier har breddats bland medlemmarna. Utvärderingen visar också att den uppsökande verksamheten fyller en social funktion. Att uppsökaren tar personlig kontakt - att någon bryr sig om deras situation och tar sig tid att lyssna - har ett värde i sig, vilket följande citat av en uppsökare visar: - Man är ju uppsökare även utanför arbetstid, man träffar ju folk när man är på posten, i affärer, ute på dans osv. Det gäller att ta sig , då får man mer förtroende. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning Försöksverksamheten leds av kommittén för kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén ansvarar för tillsyn och uppföljning av verksamheten samt att en fristående utvärdering av verksamheten kommer till stånd. Målet med verksamheten är att pröva nya eftergymnasiala utbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare. Till de ansökningstillfällen som genomförts har långt fler ansökningar inkommit än vad kommittén har haft resurser att fördela. finns det drygt 200 olika utbildningar inom 14 branschområden. Tillverkning och informationsteknik är de två dominerande sektorerna där drygt hälften av utbildningarna återfinns. Ekonomi och ledning är den tredje största sektorn som står för av utbildningarna. Antalet anordnare av kvalificerad yrkesutbildning har tredubblats sedan starten till att omfatta närmare 140 olika anordnare. har 63 nya utbildningar beviljats med sammanlagt 5 200 studerande. Knappt hälften av de platser som beviljades 1998 har en kommun som ansvarig utbildningsanordnare. Av de nya platserna har ett företag som anordnare. Bland företagen återfinns också t.ex. studieförbund och AMU- gruppen. Högskolan svarar för av de nya platserna. var det flest sökande till platserna inom IT, vård och turism. Av de utbildningar som beviljats 1999 utgörs av IT-, tillverknings- och av vårdutbildningar. Av de studerande som startade var kvinnor och av de studerande var födda utomlands. Kommitténs uppföljning av verksamheten visar att de studerande överlag är nöjda med utbildningarna. Resultaten är stabila och varierar inte på grund av kön, arbetslöshet eller om man tidigare gått på högskolan eller inte. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) har försöksverksamheten utökats till att omfatta 12 000 platser som den förlängdes t.o.m. . Slutsatser Redovisningen av genomförda utbildningar inom ramen för visar att kommunerna mer än väl genomfört sitt åtagande i förhållande till mål. Tillströmningen av sökande har varit god och ökade . Målet är att i stort sett upprätthålla samma volym i som under hela kunskapslyftsperioden fram till och med våren , vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kommer till stånd. beräknar regeringen medel motsvarande 101 913 årsstudieplatser till kommunerna för , varav 5 000 avser grundläggande vuxenutbildning. Därtill kommer 10 000 platser till folkhögskolan som fördelas via folkbildningsrådet. Inom ramen för sitt uppdrag att ansvara för dialogen med kommunerna om kunskapslyftssatsningen bör ytterligare uppmärksamma insatser som kan stimulera och motivera fler män med kort utbildning att börja studera. Erfarenheter visar att ett effektivt sätt att få fler lågutbildade män att ta steget till studier är att kombinera yrkesämnen och kärnämnen. bör dessutom särskilt uppmärksamma invandrares deltagande i vuxenstudier. Regeringen instämmer med om att kommunerna skulle ha fördel av att utveckla regionala kontakter och att de regionala tillväxtavtalen och de regionala kompetensråden bör utgöra en plattform för en mer heltäckande utbildningsplanering. Det är av stor vikt att uppmärksamma kvalitet och likvärdighet i utbildningen. Genom uppdrag till kvalitetsgranskningsnämnden kommer insatser att vidtas för att granska såväl det kommunala ansvaret som utbildning på entreprenad. Regeringen avser att återkomma med förslag avseende funktionshindrades möjligheter att delta i vuxenutbildning i den proposition om vuxenutbildning som regeringen skall presentera för efter att lämnat sitt slutbetänkande våren . Stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor Det särskilda stöd om , som fördelats till de fackliga organisationerna med flera för bl.a. rekrytering och uppsökande verksamhet till har visat sig ha positiva effekter. Regeringen bedömer att de insatser som vidtagits av de fackliga organisationerna har nått ut till målgruppen för och intresset för studier har breddats. Organisationerna har även utvecklat arbetsformer som innebär att de har goda möjligheter att nå även de mest svårmotiverade grupperna. För att denna positiva utveckling skall kunna fortgå krävs att organisationerna ges möjlighet till en långsiktig planering. Regeringen bedömer vidare att organisationerna har använt medlen i enlighet med dess syfte vad gäller utbildning i samhällsfrågor och att förtroendevalda inom de olika organisationerna har fått möjlighet att fördjupa sina kunskaper inom för samhällsutvecklingen centrala och betydelsefulla områden. För att motverka den ryckighet som organisationerna upplevt på grund av att beslutet om tilldelade medel kommer relativt sent och enbart har gällt bedömer regeringen det som angeläget att stödet skall finnas kvar under hela kunskapslyftsperioden t.o.m. . Hur dessa medel skall fördelas efter kun- skapslyftsperioden avser regeringen att återkomma till med i samband med behandlingen av slut- betänkande. I likhet med innevarande år beräknar regeringen för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Regeringen överväger att vid framtida fördelning av medlen, vid sidan av medlemsantal och utbildningsbakgrund, ta ökad hänsyn till kvalitet och måluppfyllelse. Kvalificerad yrkesutbildning Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har visat sig slå väl ut.