prop · GN0332 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:32 Lönebildning för full sysselsättning Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och sekretesslagen (1980:100). Vidare föreslås inrättandet av en ny myndighet, . Förslagen syftar till att främja en lönebildning i samhällsekonomisk balans som tål de påfrestningar en långvarigt ökad arbetskraftsefterfrågan medför och därmed gör det möjligt att kombinera höjda reallöner med låg arbetslöshet och stabila priser. Förslagen innebär dock ingen begränsning i arbetsmarknadens parters möjligheter och ansvar för hur avtalslösningar utformas. skall enligt förslaget ha i uppgift att medla i arbets- tvister och verka för en väl fungerande lönebildning. I uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning ingår att agera tidigt och skall bland annat kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. bör svara för att det publiceras en rapport om löneutvecklingen medan bör ansvara för att en årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingar tas fram. föreslås bli statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken från . Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare. Om det föreligger risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats föreslås institutet ha rätt att utse medlare även utan parternas samtycke. Detta gäller dock inte om parterna är bundna av ett registrerat avtal om förhandlingsordning med regler om bl.a. medling liknande det så kallade . Den part som underlåter att varsla kan bli skyldig att betala en varselavgift till staten om och högst . Om det främjar en god lösning av tvisten får på medlarens begäran besluta om att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder i . Beslut om uppskjutande får meddelas en gång för varje medlingsuppdrag. Den som vidtar en stridsåtgärd i strid mot institutets beslut kan bli skyldig att betala en förhöjd varselavgift till staten om och högst . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 6 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 12 3 Ärendet och dess beredning 14 4 Behovet av en förbättrad lönebildning 14 4.1 Utgångspunkter 14 4.2 De höga sysselsättningsambitionerna förutsätter en väl fungerande lönebildning 17 4.3 Statens roll i lönebildningen 18 4.4 Syfte 21 5 Förutsättningarna för lönebildningen 21 5.1 Förändrade ekonomiska restriktioner för lönebildningen 21 5.2 Lönekostnadsutvecklingen i och omvärlden 26 5.3 Betydelsen av ett ökat samförstånd 28 6 Internationella konventioner 30 6.1 30 6.1.1 30 6.1.2 Sociala stadgan 30 6.2 32 7 Gällande rätt 33 7.1 Reglering i lag och avtal 33 7.1.1 Medbestämmandelagen 34 7.2 Särreglering i lag och avtal inom den offentliga sektorn 38 7.2.1 Lagen om offentlig anställning 38 7.3 Tillfälliga tvångsingripanden 39 8 40 8.1 inrättas 40 8.2 uppgift 42 8.2.1 i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning 42 8.2.2 Tidigt agerande för en förbättrad lönebild- ning 44 8.3 Externa medlare 53 8.4 Lönestatistik 55 8.4.1 Statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken 55 8.4.2 Förbättrad lönestatistik 59 8.5 Rapporter om löneutveckling och samhällsekonomi samt utskottsutfrågningar 63 8.6 Jämställdhet och diskriminering 68 9 Regler vid avtalsförhandlingar och konflikt 70 9.1 Medling 70 9.1.1 Förhandlingsledare och medlare 70 9.1.2 Tvångsmedling 71 9.1.3 Medlarens uppgift och förhandlingsskyldighet vid vite 73 9.1.4 och särskild förlikningsman 75 9.2 Varselregler och möjlighet att skjuta upp varslad stridsåtgärd 76 9.2.1 Varseltid 76 9.2.2 Varselavgift 79 9.2.3 Rätt för att besluta om uppskjutande av en varslad stridsåtgärd 81 9.2.4 Förhöjd varselavgift 85 9.2.5 Avbrytande av icke varslade stridsåtgärder 85 9.3 Skiljeförfarande och skiljenämnd 87 9.4 Stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag 88 9.5 Stridsåtgärders proportionalitet 90 10 Konsekvenser 91 11 Ikraftträdande 92 12 Författningskommentar 92 12.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 92 12.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 97 Bilaga 1 Sammanfattning av utredningens förslag 99 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 101 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 111 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 114 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 122 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 127 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet dels att 52 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 49 § skall betecknas 52 §, dels att 45 48, 50, 51, nya 52 och 63 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 47 a, 47 b, 49, 53 och 62 a §§, och närmast före 45 och 62 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varsel 45 § eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation är sinsemellan skyldiga att, om giltigt hinder ej möter, skriftligen varsla motparten minst i förväg, när de avser att vidtaga stridsåtgärd eller att utvidga pågående stridsåtgärd. Omfattar stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. När en arbetsgivarorganisation, arbetsgivare eller arbetstagarorganisation avser att vidta en stridsåtgärd eller att utvidga en pågående stridsåtgärd, skall den skriftligen varsla motparten och minst i förväg. Som arbetsdag räknas utom lördag, söndag, annan allmän helgdag, , och nyårsafton. Tidsfristen skall räknas från samma tidpunkt som den då stridsåtgärden skall inledas. Omfattar en stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som inte är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. Varselskyldigheten gäller inte om det finns giltigt hinder mot att varsla. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. Varsel enligt första stycket skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. Varsel enligt första och andra styckena skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. 46 § För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns en statens förlikningsmannaexpedition. Expeditionen skall följa förhållandena på arbetsmarknaden. Har den fått kännedom om arbetstvist som hotar att medföra eller redan har medfört stridsåtgärd, skall den utse förlikningsman att medla i tvisten, när medverkan av förlikningsman kan anses ägnad att främja en lösning av denna. Förlikningsmannen skall kalla parterna till förhandling eller vidtaga annan lämplig åtgärd samt verka för att part uppskjuter eller inställer stridsåtgärd. Enligt expeditionens bestämmande skall förlikningsman på begäran gå parter på arbetsmarknaden till handa med råd och upplysningar rörande förhandlingar och kollektivavtal samt leda förhandlingar mellan parterna. För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns . Institutet skall verka för en väl fungerande lönebildning. 47 § Är någon enligt 45 § skyldig att lämna varsel skall han inom tid och på sätt som där anges göra detta även till förlikningsmannaexpeditionen. Den som bryter häremot döms till penningböter. skall genom överläggningar med parter eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Institutet skall också ge råd och upplysningar till parterna på arbetsmarknaden om förhandlingar och kollektivavtal. En part som träffat kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor skall på begäran ge in en kopia av avtalet till . 47 a § Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare. 47 b § bedömer att det i en tvist finns risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats, får institutet även utan samtycke från parterna utse en eller flera medlare för att medla i tvisten. beslut enligt första stycket får inte överklagas. Parter som är ense om att de är bundna av ett avtal om förhandlingsordning som innehåller tidsplaner för förhandlingar, tidsramar och regler för tillsättning av medlare, regler om medlarens befogenheter och regler om uppsägning av avtalet kan anmäla avtalet till . När avtalet har registrerats, får under dess giltighetstid medlare inte utses utan samtycke från parterna. 48 § Vid förhandling enligt 46 § skall förlikningsman söka få till stånd överenskommelse mellan parterna på grundval av förslag som kommer från dem själva. Förlikningsmannen är dock oförhindrad att föreslå jämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. En medlare som utsetts av skall försöka få till stånd en överenskommelse mellan parterna. Medlaren skall för det ändamålet kalla parterna till förhandling eller vidta annan lämplig åtgärd. För att främja en god lösning av tvisten, kan medlaren lägga fram egna förslag till överenskommelse. Medlaren skall också verka för att en part uppskjuter eller inställer en stridsåtgärd. 49 § Har en part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig kallats till förhandling inför förlikningsman och försummar parten att inställa sig eller underlåter han annars att fullgöra vad som åligger honom enligt 15 §, kan förlikningsmannen på begäran av motpart anmäla förhållandet hos arbetsdomstolen. Denna kan förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet och kan på anmälan av förlikningsmannen utdöma vitet. Om det främjar en god lösning av tvisten, får på medlarens begäran besluta att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder av för varje stridsåtgärd eller utvidgning av en stridsåtgärd. Ett sådant beslut får meddelas endast en gång för varje medlingsuppdrag. Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Beslutet skall om möjligt föregås av samråd med parterna. beslut enligt första stycket får inte överklagas. 50 § Parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till förlikningsman som medverkar vid förhandlingen. En parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till en medlare som medverkar vid förhandlingen. 51 § Uppnås icke enighet mellan parterna vid förhandling inför förlikningsman, kan han föreslå dem att låta tvisten avgöras av skiljemän. Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. Förlikningsman får ej åtaga sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om icke förlikningsmannaexpeditionen i särskilt fall medger det. En medlare kan föreslå parterna att låta en tvist avgöras genom skiljeförfarande. kan medverka vid utseende av skiljemän. Om stridsåtgärder har påbörjats, kan uppmana parterna att låta tvisten avgöras genom skiljeförfarande. En medlare får inte åta sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om inte i särskilt fall medger det. 52 § I arbetstvist av större betydenhet kan regeringen utse att medla i tvisten. Även enskild person kan av regeringen utses att som särskild förlikningsman medla i sådan tvist. Föreskrifterna i 49 och 50 §§ äger motsvarande tillämpning vid medling av eller särskild förlikningsman. Om en part har kallats till en överläggning enligt 47 § första stycket och inte infinner sig, kan förelägga parten vid vite att komma till en överläggning. Om en part, som enligt 10 § är förhandlingsskyldig, har kallats till en förhandling inför medlare men inte infinner sig eller om parten på annat sätt underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt 15 § första stycket, kan på begäran av medlaren förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet. beslut enligt första och andra styckena får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs av vid Arbetsdomstolen. I mål om utdömande av vite får Arbetsdomstolen bedöma även vitets lämplighet. Om en part underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 47 § tredje stycket att ge in en kopia av ett kollektivavtal, kan förelägga parten vid vite att ge in kopian. beslut enligt första stycket får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs av vid Arbetsdomstolen. I mål om utdömande av vite får Arbetsdomstolen bedöma även vitets lämplighet. Varselavgift 62 a § Den som underlåter att varsla enligt 45 § skall åläggas att betala en varselavgift till staten. Varselavgiften skall bestämmas till lägst och högst . Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort. Den som vidtar en stridsåtgärd i strid mot beslut enligt 49 § att en varslad stridsåtgärd skall skjutas upp skall åläggas att betala en förhöjd varselavgift om och högst till staten. Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort. Varselavgiften åläggs av tingsrätt på talan av . Talan skall väckas från den dag varsel skulle ha lämnats eller, när det gäller förhöjd varselavgift enligt andra stycket, den dag då stridsåtgärden vidtogs. Försummas det får talan inte väckas. 63 § I mål, vari denna lag skall tillämpas, gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Är fråga om överträdelse av 47 eller 53 §, gäller dock vad som är föreskrivet om rättegång i allmänhet. I mål, vari denna lag skall tillämpas, gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I fråga om mål enligt 62 a § tillämpas för rättegången vad som är föreskrivet om tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten. Överklagande av tingsrättens avgörande sker till Arbetsdomstolen. I sådant fall tillämpas lagen om rättegången i arbetstvister med beaktande av första meningen i detta stycke. I fråga om mål om utdömande av vite enligt 52 § tredje stycket och 53 § andra stycket gäller vad som i 8 § lagen (1985:206) om viten föreskrivs om allmän domstols handläggning av mål om vitets utdömande. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) att 8 kap. 15 § och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 15 § Sekretess gäller för uppgift som part i arbetstvist har lämnat till förlikningsman, särskild förlikningsman eller , om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll därom. Sekretess gäller för uppgift som en part i en arbetstvist har lämnat till en medlare eller till , om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll om detta. Sekretess gäller hos även för uppgift i ett kollektivavtal om en parts affärs- eller driftförhållanden eller en annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att parten eller den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 3. denna lag enligt _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 8 kap. 8 § andra stycket 8 kap. 9 §, 12 § första stycket, 13 § eller 15 § 8 kap. 21 § såvitt avser uppgift som hänför sig till myndighets affärsmässiga utlåningsverksamhet såvitt avser uppgift om enskilds personliga förhållanden vars röjande kan vålla allvarligt men _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 3. denna lag enligt _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 8 kap. 8 § andra stycket 8 kap. 9 §, 12 § första stycket, 13 § eller 15 § första stycket 8 kap. 21 § såvitt avser uppgift som hänför sig till myndighets affärsmässiga utlåningsverksamhet såvitt avser uppgift om enskilds personliga förhållanden vars röjande kan vålla allvarligt men _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom ett beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till ett förstärkt förlikningsmannainstitut. Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut lämnade i delbetänkandet och lönestatistik (SOU 1997:164) förslag om ett nytt medlingsinstitut och en förbättrad lönestatistik. lämnade utredningen i slutbetänkandet Medling och lönebildning (SOU 1998:141) förslag om ändringar i medbestämmandelagens regler om fredsplikt och medling samt i övrigt om medlingsinstitutets befogenheter och uppgifter. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Såväl delbetänkandet som slutbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Som bilaga till utredningens slutbetänkande finns en sammanställning av remissyttrandena avseende förslagen i delbetänkandet. En sammanställning av remissyttrandena över förslagen i slutbetänkandet finns tillgänglig i (dnr N1999/1818/ARM). Regeringen gav förre statsministern och generaldirektören i uppdrag att utreda möjligheterna för arbetsmarknadens parter att komma överens om spelreglerna kring lönebildningen. och redovisade sitt uppdrag i en rapport till regeringen (dnr N1999/5784/ARM). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8.2.2, 9.1.2, 9.1.3, 9.2.1 och 9.2.3 samt i författningskommentaren. I propositionens lagförslag har också vissa redaktionella ändringar gjorts. 4 Behovet av en förbättrad lönebildning 4.1 Utgångspunkter Utsikterna för svensk ekonomi ser just nu bättre ut än på mycket . Mycket talar för att vi i har framför oss med stark tillväxt och stabila priser. Goda förutsättningar har skapats för en växande sysselsättning och reallöneökningar. Saneringen av de offentliga finanserna har berett vägen för en låg räntenivå. Målet om ett överskott i de offentliga finanserna på över en konjunkturcykel innebär att statsskulden betalas tillbaka i en takt som påtagligt minskar sårbarheten för den offentliga ekonomin och välfärden. Regeringens politik är inriktad på rättvisa, full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt. En viktig förutsättning för att nå dessa mål är att lönebildningen fungerar väl. Lönebildningen avgör inte bara löneutvecklingen och fördelningen av inkomster mellan individer, grupper och olika sektorer i ekonomin. Den har också avgörande betydelse för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft. Lönebildningen bestämmer i stor utsträckning pris- och kostnadsutvecklingen för det svenska näringslivet och den offentliga sektorn och påverkar därmed också hur snabbt sysselsättningen kan öka i . Möjligheterna för långtidsarbetslösa och andra grupper som står utanför arbetsmarknaden att få jobb avgörs av hur väl lönebildningen fungerar. Huvudansvaret för lönebildningen vilar på arbetsmarknadens parter. Men staten har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar, liksom ett ansvar att företräda intressena för de grupper som står utanför arbetsmarknaden. Lönebildningsprocessen som helhet får inte leda till ohållbara resultat som försämrar förutsättningarna att skapa nya jobb. Både sett ur ett samhällsperspektiv och ur den enskilde löntagarens synvinkel har lönebildningen i inte fungerat tillfredsställande. Kombinationen av ett allt sämre samspel mellan olika delar av arbetsmarknaden i avtalsförhandlingarna, ett svagt institutionellt ramverk för lönebildningen och upprepade stabiliseringspolitiska misslyckanden har på olika sätt bidragit till att samhällsintresset av en löneutveckling som på lång sikt överensstämmer med produktivitetsutvecklingen inte tillgodosetts. Högre nominella löneökningar än i vår omvärld har drivit upp inflationen och urholkat reallönerna. Trots löneökningar på sammanlagt i storleksordningen steg reallönerna inte alls . För att rädda sysselsättningen tvingades till devalveringar, som i sin tur drev upp inflationstakten. försöker inte längre upprätthålla en fast växelkurs för kronan. Däremot har i bred politisk enighet slagit fast att inflationsmålet inte får överskridas. I en ekonomi med stabila priser är lönebildningen en viktig förutsättning för möjligheterna att klara sysselsättningsmålet. Högre löneökningar än vad samhällsekonomin tål slår direkt mot sysselsättningen och drabbar i första hand de grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Förutsättningarna har också i övrigt ändrats. Globaliseringen har ökat omvandlingstakten i näringslivet. Beslut i den ekonomiska politiken i enskilda länder framkallar omedelbara räntereaktioner på den internationella finansmarknaden. Sammantaget har marginalen för misstag krympt. Regeringen vill trygga en fortsatt bra utveckling av den svenska ekonomin. Med stärkta spelregler för lönebildningen får parterna på arbetsmarknaden ett bättre stöd att träffa avtal som leder till fler jobb, goda reallöner och en stärkt välfärd. Styrkan och tydligheten i spelreglerna skall bidra till att hävda de svagares ställning på arbetsmarknaden. har en ordning där parterna på arbetsmarknaden själva tar ansvaret för träffade avtal, utan inblandning av regeringen och . Den fria förhandlingsrätten är en på svensk arbetsmarknad. Löntagarnas strejkrätt och arbetsgivarnas rätt till lockout finns inskriven i grundlagen. Denna grundläggande förutsättning för lönebildningen ligger även i fortsättningen fast. Ansvaret för lönebildningen ligger fortsatt kvar på arbetsmarknadens parter. Staten skall vara neutral mellan parterna. Löneökningarnas storlek och fördelningen mellan olika löntagargrupper skall avgöras i förhandlingarna.