prop · GN03137 · 2000-01-01 00:00:00 — De satsningar som sker inom ramen för storstadspolitiken utvärderas dels via de medverkande kommunerna, dels via som har ett samordnande ansvar för hela utvärderingen. En annan grupp som behöver uppmärksammas i fortsättningen är barn med funktionshinder. Eftersom de allra flesta barn med funktionshinder växer upp hos sina föräldrar är utformningen av samhällets stöd till både barnen och föräldrarna av stor betydelse för barnens utveckling. Förutom de behov som barn och ungdomar i allmänhet har under upp- växten har barn med funktionshinder dessutom särskilda behov av stöd för att kompensera sina funktionsnedsättningar. Behoven förändras i takt med att barnet blir äldre vilket ställer nya krav på hur stöden skall utfor- mas. I regeringens proposition om elever med funktionshinder (prop. 1998/99:105) föreslås bl.a. förändringar i stödorganisationen för skol- huvudmän i specialpedagogiska frågor. Samhällets insatser för barn och ungdomar är i första hand ett ansvar för kommuner och landsting. Det gäller främst skola, barnomsorg, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Detta innebär att det är av största vikt hur kommuner och landsting använder sina resurser. Enligt regeringens be- dömning bör en del av de kraftigt ökade resurser som finns på den lokala nivån genom ökade statsbidrag och bättre skatteutfall kunna användas för att höja kvaliteten i de verksamheter som kommer barn och ungdomar till del. Det förebyggande perspektivet är också viktigt. Basverksamhe- terna förskola, skola, barnhälsovård och barnsjukvård kan bli ännu bättre än vad de är . Detta är särskilt viktigt för barn med behov av särskilt stöd. och barnpsykiatrin kan också öka och förbättra sina insatser för barn med behov av särskilt skydd. 3.2 Förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan Sammanfattande beskrivning: Förskola, skola och fritidshem är de samhälleliga verksamheter som upptar störst del av barnens liv. Lärande och social fostran är de viktigaste uppgifterna för dessa verk- samheter. Införandet av en allmän förskola samt en maxtaxa syftar till att göra barnomsorgen, i likhet med skolan, barnbidraget samt hälso- och sjukvården, till en del av den generella välfärden genom att den kommer alla barn till del och att avgifterna blir så låga att ingen utestängs. Resurser avsätts också för kvalitetsförbättringar inom verksamheten. Förslaget till ny lärarutbildning innebär att lärarnas kompetens breddas och anpassas till dagens krav på lärande. Skolan liksom för- skolan är en viktig miljö för barnens demokratiska fostran och för deras möjlighet att lära sig att utrycka sina åsikter. Skolan är också viktig för barnens sociala och hälsomässiga välbefinnande. Allmänt Regeringens syn på frågor med betydelse för lärande och utveckling finns sammanfattad i utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxen- utbildning Samverkan, ansvar och utveckling (skr. 1998/99:121). skall konkurrera med kunskap och kompetens. Det livslånga lärandet är en realitet i dagens arbets- och samhällsliv. En investering för framtiden är därför en förskola och skola som tidigt stimulerar barns språkutveckling, ett undersökande och forskande arbetssätt, lust att upptäcka tekniska och naturvetenskapliga samband och respekt för vår gemensamma miljö. Utbildningspolitiken syftar till att stärka hela utbildningssystemet från förskola och skola till vuxenutbildning och högskola. Förskolans, fritidshemmets och skolans uppgift är att förmedla och för- ankra grundläggande demokratiska värderingar och att främja lärande. Värdegrunden handlar om det demokratiska uppdraget ett förhållnings- sätt till våra medmänniskor, alla människors lika värde, jämställdhet, respekt och förståelse för olikheter, ett sätt att se på rättigheter, skyldig- heter och ansvar. Nästan alla sexåringar går i förskoleklass och nästan alla ungdomar går vidare till gymnasieskolan. Barn och ungdomar med funktionshinder erbjuds så långt som möjligt en anpassad utbildning i hemkommunen. Även om den svenska skolan når goda resultat i ett internationellt perspektiv lämnar dock fortfarande alltför många utan att ha uppnått målen i svenska, engelska och matematik eller avbryter sin utbildning i gymnasiet. Utvecklingen Utvecklingen inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola finns beskriven av (se SOU 2000:3). Tillgången och valfriheten i förskola och skola har ökat . Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen utgör en väsentlig del av den generella välfärden. Verksamheten har dubbla funktioner, dels har den en pedagogisk uppgift, dels är den en hörnsten i familjepolitiken. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är i det närmaste fullt utbyggd för barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. För- skolans läroplan, som trädde i kraft , har samma struktur och syn på utveckling och lärande som övriga läroplaner. De flesta kommuner uppfyller sina skyldigheter enligt skollagen (1985:1100) att tillhandahålla plats i förskolor, fritidshem och familje- daghem utan oskäligt dröjsmål. En perspektivförskjutning har skett från familjepolitik till utbildningspolitik. Avsikten är att understryka förskole- verksamhetens och skolbarnsomsorgens pedagogiska aspekter och att stärka bilden av att förskola, skola och fritidshem bör betraktas som en integrerad helhet. Utvecklingen har inneburit att verksamheten inom förskola och fritidshem blivit föremål för stora besparingar med ökade gruppstorlekar och minskad personaltäthet. Barn till arbetslösa föräldrar har bristande tillgång på plats i förskola, fritidshem och familjedaghem. har en ökning skett av verksamheter som bedrivs i enskild regi från . De privata driftsformerna är vanligare inom förskoleverksamheten än i skolbarns- omsorgen. Utrikes födda föräldrar efterfrågar plats för sina barn i förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen i samma utsträckning som andra för- äldrar. Trots detta är deras barn underrepresenterade i förskoleverksam- het och skolbarnsomsorg. Det kan förklaras av det faktum att invandrar- föräldrar oftare är arbetslösa jämfört med svenskfödda föräldrar. Enligt förskolans läroplan skall förskolan bidra till att barn med annat moders- mål än svenska får möjligheter att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Andelen förskolebarn som får stöd i sitt modersmål har minskat från år . En förkla- ring till den drastiska minskningen kan vara att de riktade medlen för modersmålsstöd togs bort . Avgifternas storlek varierar mellan kommunerna och skillnaderna har ökat . För lågavlönade föräldrar har avgifterna blivit en allt större utgift och har påpekat att avgiftsvariationerna nu är så stora att de kan komma i konflikt med kravet på lika tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg oavsett vilken kommun famil- jen bor i. Kommunerna har också förändrat taxekonstruktionen, främst genom att införa olika typer av inkomst- och tidsrelaterade system. Där- med blir taxekonstruktionen mer och mer ett medel för kommunerna att styra efterfrågan och hålla nere kostnaderna. Detta innebär starka margi- naleffekter särskilt för ensamstående föräldrar och de föräldrar som åter- går till arbete efter arbetslöshet eller ökar sin arbetstid. På skolans område kännetecknas av flera stora förändringar. Ansvaret för skolans verksamhet har förts över till kommunerna. Ett sys- tem med mål- och resultatstyrning har införts, där fastställer mål och riktlinjer och kommunerna ansvarar för organisation och ge- nomförande. inrättades för tillsyn, uppföljning och utvärdering av skolväsendet. Kommunerna och skolorna styr verk- samheten men har även ett eget uppföljnings- och utvärderingsansvar. Ansvaret för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen överfördes till utbildningssystemet. infördes förskoleklassen som är en särskild skolform. Förskoleklassen skall stimulera varje barns utveckling och lärande. Utbildningen i förskoleklassen ersätter den s.k. sexårsverksamheten och omfattas av läroplanen för det offentliga skolvä- sendet. Skolformen är frivillig för den enskilde men kommunerna är skyldiga att erbjuda plats i förskoleklass. Både och gymnasieskolan har nya läropla- ner uppbyggda efter en annan struktur än tidigare läroplaner. Inriktning och mål anges på nationell nivå medan man på skolnivå får uppdraget att komma fram till hur man vill arbeta för att uppnå målen. Även kurspla- nerna har förändrats och har en ny struktur med mål att sträva mot och mål att uppnå i femte och nionde år. Ansvaret för att tolka målen och bryta ned dem på skolnivå ligger hos lärarna. Antalet elever i har ökat med cirka 100 000 elever. Kostnaden per elev har minskat . Utgifterna för undervisning har minskat . Detta innebär att lärartätheten beräknat per 100 elever har minskat från 9,1 till 7,5. har dock denna utveckling vänt. Kostnaderna för undervisning har ökat och lärartätheten är 7,6 per 100 elever. Andelen lärare per elev är i genomsnitt större i utsatta områden. I ett internationellt perspektiv har fortfarande höga kostnader per elev. Utgifterna för skollokaler och skolmåltider är oförändrade medan utgifterna för läromedel har ökat kraftigt, till största delen beroende på en satsning på IT i skolan. Kostnaderna för elevvård i visar en svag minskning mel- lan , men en ökning . För gymnasieskolans del har det däremot varit en svag ökning av kostnaderna för elevvård åren 1995 1997 som fortsätter . Andelen elever i fristående skolor har ökat betydligt under denna pe- riod, för hela landet, och antalet ansökningar om att starta nya skolor fortsätter att öka. De fristående skolorna finns företrädesvis i stor- stadsregionerna. Det är en högre andel elever vars föräldrar har efter- gymnasial utbildning som utnyttjar möjligheten att välja skola både inom kommunen och i valet mellan en och en fristående skola. Andelen elever i den obligatoriska särskolan (motsvarande grundskola) har ökat . Det är oklart varför ökningen varit så stor. Förklaringar kan vara att särskolan är en mer accepte- rad skolform eller att elever med lätt utvecklingsstörning inte har samma möjligheter som tidigare att nå mål. av eleverna inom särskolan är pojkar och är flickor. har fått i uppdrag att närmare analysera orsakerna till elevökningen. Ver- ket skall även belysa kvaliteten i syfte att öka kunskapen om hur skol- formen svarar mot elevernas behov. Betygssystemet har förändrats på ett grundläggande sätt, från ett rela- tivt system till ett kunskaps- och målrelaterat system med nationellt fast- ställda kriterier för varje betygssteg. Det nya betygssystemet visar tydligt när elever inte uppnår en godkänd nivå och blir därmed en utvärdering både av elevens kunskapsnivå och skolans undervisning. De första ele- verna med nya betyg lämnade . Andelen elever som uppnår målen för Mycket väl godkänd (MVG) är större inom flick- gruppen än för pojkar i de allra flesta ämnen. Av de elever som inte upp- når målen i är pojkarna i majoritet. av ele- verna går ut utan slutbetyg. Av dessa är flickor och pojkar, hade utländsk härkomst. Endast hälften av de elever som kommit till efter lämnade grund- skolan med kompletta slutbetyg, medan motsvarande siffra för elever med svensk bakgrund är . Antalet elever med annat modersmål än svenska har ökat från knappt 100 000 elever till drygt 115 000 elever. Antalet lärar- timmar i modersmål och svenska som andraspråk har sjunkit. En förklaring kan vara att modersmålsundervisningen har samordnats i större grupper och förlagts utanför skoltid. /2000 fanns det 123 057 elever (11,av samtliga elever) som var berättigade till modersmålsundervising. Av dessa deltog 63 986 i modersmålsundervisning, det är av samtliga elever och av de berättigade eleverna. Av de deltagande var 31 830 pojkar och 32 156 flickor. Kraven för att bli antagen till gymnasieskolans nationella program skärptes inför intagningen . Betyget godkänd krävs i svenska, eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att eleven skall vara behörig att tas in på ett nationellt program. För elever som inte kommer in på ett nationellt program finns det individuella pro- grammet. Andelen elever på det individuella programmet har ökat (läsåret 99/) och endast en fjärdedel av dem som går på programmet slutför sina gymnasiestudier . Andelen flickor på det individuella programmet är och andelen elever med utländsk härkomst är . Den sociala snedrekryteringen mellan studieförberedande och yrkesförberedande utbildningar minskade men uppgifter tycks visa att snedrekryteringen åter ökar. Pågående initiativ och åtgärder I regeringens Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning anges att en allmän avgiftsfri förskola skall införas successivt och att det första steget innebär en allmän förskola i särskilt utsatta bostadsområden. I utvecklingsplanen betonas även vikten av att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i likhet med skolan, hälso- och sjukvården och barn- bidragen utgör en del av den generella välfärden. Med en allmän förskola från tidig ålder anser regeringen att alla barn kan ges en god och likvärdig start, oavsett bostadsort, familjeförhållan- den eller ekonomiska förutsättningar. Regeringens avsikt är att erbjuda en allmän förskola som omfattar minst , och som är en skyldighet för kommunen att erbjuda, men frivillig för barnen att delta i. Regeringen lämnade en proposition om maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) till . Förskolan skall vara till för barnens skull och inget barn skall behöva avstå på grund av höga avgifter eller av regelsystem som utestänger barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar. I propositionen föreslås att en allmän förskola för fyra- och femåringar införs från . Förskolan skall omfatta och vara avgiftsfri. Det skall vara obligatoriskt för kommunerna att anordna den allmänna förskolan, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Dessutom föreslås att barn i åldern 1 vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga skall få garanterad rätt till förskoleverksamhet. Från skall därmed barn i åldern 1 vars föräldrar är arbetslösa, i likhet med vad som gäller för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar, omfattas av kommunens skyldighet att tillhandahålla plats inom förskoleverksamheten. För barn till föräldrar som är föräldralediga införs samma rätt till förskoleverksamhet från . En minsta vistelsetid om eller skall garanteras barnen. Regeringen föreslår vidare att en maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen införs från . Införandet av maxtaxan skall vara frivilligt för kommunerna. avsätts för åtgärder som förbättrar kvaliteten inom för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Medel för den totala reformen uppgår enligt beräkningar i årets ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) till en sammanlagd kostnad av . har enligt ett regeringsuppdrag i två studier belyst kvaliteten i förskolans och fritidshemmets verksamhet. Kvaliteten i verksamheten för de yngsta barnen, barn i behov av särskilt stöd och arbetet i mångkulturella grupper har särskilt uppmärksammats. Rege- ringen har uppmärksammat den kraftiga minskningen av modersmåls- stödet i förskolan och anser att det inte är godtagbart att så få barn får hjälp att utveckla sitt modersmål. kommer där- för att undersöka varför kommunerna dragit in modersmålsstödet. I enlighet med ytterligare ett regeringsuppdrag har utvärderat kvaliteten i fritidshemmens verksamhet i förhållande till de allmänna rådens riktlinjer. Genom de kraftiga besparingarna har villkoren för fritidshemmens verksamhet dramatiskt för- sämrats. Faktorer som hindrar måluppfyllelse är att gruppstorlekarna i fritidshemmet har ökat, det finns en otydlighet kring verksamhetsinteg- rering med förskola och skola och lokalerna är dåligt anpassade. I de all- männa råden för fritidshemmen sägs att lokalerna skall vara anpassade så att det går att ha en varierad verksamhet både för aktiviteter och vila. En parlamentarisk kommitté gör en översyn av skolla- gen (dir. 1999:15). Bakgrunden är att skolväsendet har förändrats, att kommunen har blivit huvudman för skolan och att den del av social- tjänstlagen (1980:620) som reglerade förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg har flyttats in i skollagen. Kommittén skall föreslå föränd- ringar för att harmonisera skollag, läroplaner, andra förordningar och föreskrifter samt utreda hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstad- kommas. Kommittén skall också utreda om förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Kom- mittén skall redovisa sitt uppdrag . Tillräckliga resurser är en förutsättning för att kunna upprätthålla en god standard på undervisningen och en likvärdig utbildning. Det gene- rella statsbidraget till kommunerna har höjts med 2000 för att bidra till en höjd kvalitet i skolan. Där- utöver får kommuner och landsting ytterligare . I budgetpropositionen aviserar regeringen en nivåhöjning av statsbidragen. Detta resurstillskott skall användas för att förbättra till- gången på personal i skola och fritidshem. Åtgärder behövs för att alla barn skall uppnå målen för förskola, skola och fritidshem. Varje barn har rätt att få den hjälp som behövs för att nå målen. Med tidigt insatt hjälp ökar barnens möjligheter att nå målen. De kraftiga besparingarna som lett till nedskärningar inom barnomsorg och skola, hoppas regeringen kunna väga upp genom ökade statsbidrag . Barn i behov av särskilt stöd skall erbjudas resurser och åtgärdspro- gram skall upprättas. De tendenser som tyder på att en medicinsk diagnos i vissa fall blivit ett krav för att en elev skall erbjudas resurser och sär- skilda insatser är allvarlig. Relevanta åtgärder måste sättas in oavsett om det finns en diagnos eller inte. Det är skolans ansvar att göra en pedago- gisk bedömning och erbjuda en skolsituation som är anpassad efter ele- vens behov. De barn vars föräldrar inte söker hjälp måste också få stöd inom verksamheternas ram. Främst måste man se till att de får finnas kvar i sitt sociala sammanhang. Härvid bör man erbjuda stöd till lärare, hjälp med utredning och analys av barnets pedagogiska svårigheter, hjälp med att förstå barnets psykiska/sociala/medicinska svårigheter, handled- ning/konsultation i hur man kan möta barnet/barngruppen, samtal kring den egna yrkessituationen och de frågor som väcks av arbetet. En del av detta kan genomföras av skolans egen personal. Det kan också finnas skäl att koppla in olika resurspersoner. har haft ett uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion och att överväga lämpliga åtgärder för att höja kvalitet och effektivitet. Det förslag som lämnades till regeringen i betänkandet Från dubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19) är att elevvård och skolhälsovård slås samman till Elev- hälsa. Inom Elevhälsan skall det finnas yrkesgrupper med social, psyko- logisk, medicinsk, omvårdnads-, specialpedagogisk och studie- och yrkesvägledande kompetens. Elevhälsans personalgrupper föreslås delta i skolans arbete för att skapa miljöer som främjar lärande, god allmän utveckling och en god hälsa hos varje elev. Personalen skall ha ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. Utredningens förslag är ute på remiss. har beslutat om regeringens proposition Elever med funk- tionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) med förslag till införande av åtgärdsprogram i alla skolformer, en ny stöd- organisation till skolhuvudmännen i specialpedagogiska frågor, en fort- satt utredning av statens engagemang i läromedel för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning och vissa förändringar när det gäller specialskolorna. finns en ny organisation för specialskolan. En organisationskommitté förbereder den nya stödorganisationen som skall träda i kraft . En försöksverksamhet med att bedriva undervisning i utan centralt fastlagd timplan startar i ett 80 tal kommuner. I samarbete med finns en arbetsgrupp för att stödja kultur i skolan (se vidare avsnitt 3.11). Regeringen fastställde nya reviderade kursplaner för alla ämnen i . Kursplanerna gäller från . I inled- ningen betonas att kursplanerna tolkas på skolan och att undervisningen planeras och utvärderas av lärare och elever tillsammans efter elevernas förutsättningar, erfarenheter, intressen och behov. Alla ämnen skall för- medla glädje att skapa och lust att fortsätta lära och de grundläggande värdena i läroplanen skall genomsyra undervisningen i alla ämnen. Regeringen gör också en tydlig markering av att i de samhällsoriente- rande ämnena ingår att diskutera och reflektera över begrepp som identi- tet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk betonas. Även i kursplanen för de naturorienterande ämnena och i biologi finns inslag kring undervisningen i sex och sam- levnad. särskilda metodprojekt för skolan Våga bryta mönstret har rönt stor uppmärksamhet. Syftet med projektet var att på två skolor pröva metoder för att motverka könsmobbning och sexuella trakasserier och aktivt verka för jämställdhet i skolans värld. Utbildning av personal och elever har kombinerats med utarbetande av en jämställdhetsplan och pedagogisk arbetsplan för lärare och elever, samt i vissa fall föräldrar. Erfarenheterna från projektet har omsatts i metodkurser för skolpersonal från hela landet. I ett samarbetsprojekt med , och Fritidsforum har en metodvideo för ungdomar om sexuella trakasserier i ungdomsmiljöer givits ut. En handbok har givits ut. En mängd kontakter har tagits med myndigheter, organisationer m.fl. för att sprida erfarenheterna från projektet och diskutera vidare insatser. Särskilda utvecklingsområden för skolan är sam- hällets värdegrund, språkutveckling, matematik samt naturvetenskap, teknik och miljö. Ett särskilt värdegrundsprojekt har pågått för förskola och skola. Språkutvecklingen är ett av förskolans och sko- lans viktigaste uppdrag. Regeringen kommer att prioritera språkutveck- lingen . Bristande förkunskaper i matematik vid övergången till gymnasieskolan, särskilt i problemlösningsförmåga har konstaterats. Olika forsknings- och utvecklingsinsatser på detta område har initierats. Elevernas låga intresse för naturvetenskap och teknik är ett problem eftersom samhället har ett stort behov av personer med utbild- ning inom området. Undersökningar visar på olika orsaker och flera sats- ningar har gjorts av regeringen för att utveckla undervisningen och till kompetensutveckling av lärare. Det har visat sig vara svårt att bryta de könsbundna valen till gymnasieskolan, men en flerårig satsning på flickor och teknik har lett till att en ökad andel flickor väljer dessa utbildningar. Ytterligare ett utvecklingsområde är att öka måluppfyllelsen, dvs. att alla barn skall nå läro- och kursplanernas mål. Detta skall ske genom särskilda insatser när det gäller basfärdigheter, barn i behov av särskilt stöd samt samverkan och samarbete. lade regeringen propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) på bord. I propositionen föreslås en förnyelse av lärarutbildningen. Förslaget innebär i korthet följande. En ny lärarexamen ersätter ett stort antal av de befintliga lärarexamina. Strukturen i den nya lärarutbild- ningen föreslås uppbyggd av tre s.k. utbildningsområden; ett allmänt, inriktning(ar) samt specialiseringar. Forskning och forskarutbildning i anslutning till lärarutbildning föreslås bli kraftigt förstärkt. Reformen föreslås genomföras från . I propositionen anför regeringen bl.a. att: "Lärarna är en viktig yrkes- grupp för att förverkliga innehållet i FN:s konvention om barnets rättigheter. Det är därför viktigt att de blivande lärarna får kunskap om konventionens innehåll och förbereds på att arbeta så att barnets rättig- heter tillvaratas i skolan och det övriga samhället." Med det föreslagna allmänna utbildningsområdet ökas utrymmet i utbildningen för de för läraryrket centrala kunskapsområdena.