prop · GN0391D1 · 2000-01-01 00:00:00 — 2 § I paragrafen anges att omställningspension skall utges av räknat från tidpunkten för dödsfallet. Enligt nuvarande regler är . Av 7 kap. 2 § följer att omställningspen- sion skall utges fr.o.m. den månad då maken avled eller, om denne vid sin död uppbar ålderspension, fr.o.m. ingången av månaden därefter. Omställningspension skall utbetalas därefter. Som angetts i kommentaren till 1 § är det förhållandena vid dödsfallet som är avgörande för rätten till omställningspension . Det för- hållandet att t.ex. det barn som maken sammanbott med för dödsfallet fyller inom den angivna tiomåndersperioden eller avlider innebär alltså inte att omställningspensionen skall dras in, oavsett om makarna inte har bott tillsammans . Pensionen skall dock dras in fr.o.m. den månad då den efterlevande fyller (7 kap. 5 §). Pen- sionen skall vidare dras in om den efterlevande avlider. Rätten till omställningspension påverkas enligt nuvarande regler inte av att den efterlevande gör ett förtida uttag av ålderspension. Någon änd- ring föreslås inte i detta avseende. Rätten till omställningspension skall således inte påverkas av att den efterlevande börjar uppbära inkomst- grundad ålderspension . 3 § I denna paragraf ges bestämmelser om förlängd omställningspension. Förslaget innebär vissa förändringar i förhållande till nuvarande bestäm- melse i 8 kap. 5 § och 14 kap. 4 § AFL såvitt avser den tid under vilken förlängd omställningspension skall kunna utges. Det grundläggande kravet för att en efterlevande man eller kvinna skall kunna beviljas omställningspension för förlängd tid är enligt första stycket att de i 1 § angivna villkoren för rätt till omställningspension är uppfyllda. Den efterlevande måste alltså ha stadigvarande sammanbott med maken (eller därmed likställd) då denne avled. Dessutom skall den efterlevande ha oavbrutet sammanbott med maken fram till tidpunkten för dödsfallet eller ha stadigvarande sammanbott med barn som inte fyllt och som stod under rättslig vårdnad av makarna eller endera av dem. Rätten till förlängd omställningspension skall, på samma sätt som en- ligt nuvarande regler, avse tid efter det att rätt till inledande omställ- ningspension har upphört. Detta innebär alltså att förlängd omställnings- pension utges fr.o.m. månaden efter den då rätten till inledande omställ- ningspension har upphört. Förlängd omställningspension kan utges om den efterlevande har vårdnad om och stadigvarande sammanbor med barn , i stället för som enligt dagens regler . På samma sätt som krävs att barnet måste stadigvarande ha vistats i makarnas hem vid dödsfallet. Bestämmelsen i andra stycket första meningen tar sikte på efterlevande som har hemmavarande barn i skolåldern. Om den efterlevande fort- löpande, sedan tiden för den inledande omställningspensionen löpt ut, har vårdnad om och stadigvarande sammanbor med barn utges omställningspension efter dödsfallet. Om barnet under detta år fyller upphör dock rätten till omställningspen- sion fr.o.m. utgången av den månad då barnet fyller . Ytterligare gäller, på samma sätt som enligt nuvarande regler, att pensionsrätten bortfaller om den efterlevande skulle upphöra att stadigvarande sam- manbo med barnet eller förlora vårdnaden om det eller om barnet skulle avlida. Av 7 kap. 5 § framgår att pensionen då skall dras in fr.o.m. ut- gången av den månad under vilken rätten därtill upphör. Detta innebär en skillnad i förhållande till den inledande omställningspensionen som alltid utbetalas om villkoren för pensionsrätt var uppfyllda vid dödsfallet. Om den efterlevande senare skulle uppfylla villkoren på nytt, t.ex. att ett barn som under den inledande omställningstiden flyttat hemifrån, senare under den förlängda omställningstiden åter flyttar hem, kan pension efter ny ansökan utges på nytt. Pensionen utges då så länge det inte har förflutit från dödsfallet, dock längst till dess barnet uppnått . Rätt till omställningspension föreligger emellertid enligt andra stycket andra meningen alltid så länge den efterlevande på det sätt som gäller enligt nuvarande regler har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn som inte har fyllt . När barnet fyller bortfaller pensionsrätten om förlängd omställningspension då har utgetts . Annars kvarstår rätten till förlängd omställningspension enligt första meningen. Pensionen skall enligt vad som framgår av 7 kap. 5 § dras in fr.o.m. utgången av den månad under vilken rätten till den har upphört. Även när förlängd omställningspension utges enligt andra stycket andra meningen, dvs. då det hemmavarande barnet är , bortfaller pensionsrätten alltid om den efterlevande upphör att stadigvarande sam- manbo med barnet eller förlorar vårdnaden om det eller om barnet skulle avlida. Om den efterlevande senare skulle uppfylla kraven på nytt, t.ex. återfå vårdnaden om barnet kan pension efter ny ansökan utges på nytt om barnet då inte uppnått ålder. Reglerna innebär alltså att en efterlevande, som uppfyllt förutsätt- ningarna för rätt till inledande omställningspension och fortfarande har barn då förflutit från dödsfallet, har rätt till om- ställningspension t.o.m. den månad då barnet fyller . Om detta in- träffar när än förflutit från dödsfallet utges omställningspension som återstår av , under förut- sättning att den efterlevande alltjämt bor tillsammans med barnet och har rättslig vårdnad om det. Barnet är ju då alltjämt under och omställ- ningspension utges därför med stöd av bestämmelsen i andra stycket första meningen. På samma sätt som gäller för den inledande omställningspensionen upphör rätten till förlängd omställningspension alltid fr.o.m. den månad då den efterlevande fyller . 4 § Denna bestämmelse motsvarar 8 kap. 5 § andra stycket AFL. Bestämmel- sen innebär att rätten till förlängd omställningspension upphör om den efterlevande gifter om sig eller sammanbor enligt de förutsättningar som anges i paragrafen. Denna regel avser enbart omställningspension som utges , dvs. enligt 3 §. Rätten till inledande omställ- ningspension påverkas inte av ändrade förhållanden som inträffar efter dödsfallet. Till skillnad från vad som sagts ovan beträffande vårdnads- och sammanboenderekvisiten i förhållande till barnet gäller att rätten till omställningspension som har upphört att utges på grund av bestämmelsen i förevarande paragraf inte kan återupplivas om det nya äktenskapet eller sammanboendet skulle upplösas. 5 § Omställningspension beräknas på samma sätt som övriga inkomstgrun- dade efterlevandeförmåner på grundval av den avlidnes efterlevandepen- sionsunderlag. Regler för hur detta underlag skall beräknas ges i 5 kap. Till grund för beräkningen ligger den pensionsrätt för ålderspension som den avlidne har tjänat in. I paragrafen föreskrivs att omställningspensionen skall utgöra av efterlevandepensionsunderlaget. Enligt nuvarande bestämmelser är ersättningsnivån beroende av om barnpension utges efter den avlidne eller inte. Någon mot- svarande differentiering skall inte finnas . Omställningspen- sion skall således utges av efterlevandepensionsunderlaget oavsett om barnpension utges eller inte. Detta innebär emeller- tid inte att utrymmet för barnpensioner kommer att påverkas. Barnpen- sioner kommer således alltid att kunna uppta av den avlidnes egenpension. För en närmare beskrivning av denna begränsningsregel hänvisas till kommentaren till 2 kap. 4 §. Den årliga omställningspension som sålunda har beräknats skall enligt bestämmelsen i 1 kap. 10 § räknas om (följsamhetsindexeras) . Bestämmelserna om beräkning av omställningspension enligt detta kapitel gäller då omställningspension beviljas på grund av ett dödsfall som inträffar fr.o.m. , dvs. efter ikraftträdandet av denna lag. Frågan hur omställningspension som har beviljats på grund av nuvarande bestämmelser och som utges i form av folkpension och tilläggspension skall behandlas efter ikraftträdandet av den nya lagen regleras i införandelagen till denna lag (6 och 7 §§). Garantipension till omställningspension 6 § Garantipension utgör ett tillägg till eller en ersättning för omställnings- pensionen. För att rätt till garantipension skall föreligga krävs att den efterlevande uppfyller förutsättningarna för rätt till omställningspension. Den efterlevande måste alltså ha uppfyllt de grundläggande kraven för rätt till omställningspension enligt 1 § och, såvitt avser garantipension till förlängd omställningspension, ha vårdnaden om och stadigvarande sam- manbo med barn som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Detta behöver emellertid inte innebära att sådan pension verkligen utbetalas eftersom efterlevandepensionsunderlaget enligt 5 kap. trots det kan ha varit noll om den avlidne inte tjänat in vare sig någon pensionspoäng för tilläggspension eller pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Under förutsättning att villkoren i denna para- graf är uppfyllda och den efterlevande inte har rätt till sådan pension som anges i 7 § kommer garantipensionen i en sådan situation att utgöra hela omställningspensionen för den efterlevande. I enlighet med Lagrådets förslag har förutsättningen att försäkringstid måste ha tillgodoräknats den avlidne för att rätt till garan- tipension skall föreligga flyttats till denna paragraf. Bestämmelsen har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Kravet försäk- ringstid behöver emellertid inte vara uppfyllt vid dödsfallstidpunkten utan kan även uppfyllas genom beräkning av framtida försäkringstid. Till följd av samordningsregeln i artikel 45 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen kommer emellertid den som har försäkringstid från andra länder inom EU/EES att få räkna med för att uppnå de tre kvalifikations- åren. En förutsättning för en sådan sammanläggning är emellertid att den avlidne kunnat tillgodoräknas med försäkringstid i . Garantipension till omställningspension utbetalas enbart till efterlevan- de som är bosatt i . Motsvarande gäller enligt nuvarande regler för folkpension som är beräknad på grundval av den avlidnes bosättningstid i . Frågan om vem som skall anses bosatt i bör bedömas enligt bestämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799). Av 4 kap. 4 § socialförsäkringslagen framgår vidare att det undantagsvis finns möjlighet att betala ut garantipension vid bosättning utomlands om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att dra in pensionen. Till följd av exporträtten enligt förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemet för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen kommer garantipension dock att i stor utsträckning betalas ut även till personer som inte är bosatta i . Detsamma kan komma att gälla efterlevande som bor i ett land med vilket kommer att ha en socialförsäkringskonvention. För den som bosätter sig i ett annat land utanför EU/EES och som inte kan åberopa någon konvention med annan innebörd kommer dock exportförbudet att gälla. 7 § I paragrafen anges att utgångspunkten för beräkning av garantipension är omställningspensionen. Om garantipension skall utges och i så fall med vilket belopp är beroende av omställningspensionens storlek. Med sådan pension likställs utländsk efterlevandepension som inte, liksom garanti- pensionen, är av utfyllnadskaraktär. De särskilda frågeställningar som uppstår vid beräkning av garantipension när den avlidne har varit försäk- rad enligt flera länders lagstiftningar inom EG/EES redovisas i avsnitt 12.3.2. 8 § I denna paragraf anges hur garantipension beräknas. Garantipensionen är konstruerad som en utfyllnad till omställningspensionen upp till en bas- nivå som motsvarar 2,13 gånger det prisbasbelopp som gäller det år då pensionen utges. Storleken på garantipensionen är således beroende av hur stor omställningspensionen är. Med sådan pension likställs även ut- ländsk efterlevandepension som inte är av utfyllnadskaraktär (jfr 7 §). En förutsättning för att garantipension skall utges upp till en basnivå om 2,13 prisbasbelopp är att den avlidne kunnat tillgodoräknas med försäkringstid för garantipension. Hur beräkningen skall göras i annat fall framgår av 12 §. I enlighet med Lagrådets förslag har en ny tredje mening lagts till som anger att minskningen enligt denna paragraf skall göras efter det att basnivån avkortats med tillämpning av 12 §. Vid beräkningen av garantipensionens storlek är det den faktiska om- ställningspensionen som skall läggas till grund för avtrappningen av bas- nivån. Det förhållandet att den avlidne inte alls eller endast delvis har betalat avgifter till ålderspensioneringen och därför endast delvis eller inte alls tillgodoräknats pensionsrätt skall således inte inne- bära att garantipensionen skall beräknas på grundval av någon annan om- ställningspension än den faktiska. Detta överensstämmelser med vad som gäller enligt nuvarande regler för beräkning av pensionstillskott till folk- pension i form av efterlevandepension. Det skiljer sig emellertid från vad som gäller för beräkning av garantipension till ålderspension enligt lagen (1998:702) om garantipension, där garantipensionen i fall av obetalda avgifter skall beräknas som om full avgift hade erlagts. Garantipensionen skall vara relaterad till prisbasbeloppet. Detta inne- bär att det vid ingången av varje nytt år måste göras en ny beräkning av den garantipension som skall utges . Ytterligare ett skäl till att en sådan beräkning måste göras är att omställningspensio- nen som skall reducera garantipensionens basnivå skall följsamhets- indexeras (jfr kommentaren till 1 kap. 10 §), vilket innebär att omställ- ningspensionen och garantipensionen kommer att kunna utvecklas olika. 9 § I 1 kap. 7 § föreskrivs att garantipension till omställningspension är be- roende av den avlidnes försäkringstid. I denna och följande bestämmelse anges vilken tid före respektive efter dödsfallet som skall tillgodoräknas som försäkringstid. I förevarande paragrafs första stycke anges att garantipensionen skall beräknas med hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodoräknas den avlidne till och med året före dödsfallsåret. Som försäkringstid skall be- aktas med några undantag sådan tid som utgör försäkringstid för garantipension till ålderspension enligt lagen (1998:702) om garantipen- sion. Detta innebär att den tid som skall tillgodoräknas som försäkrings- tid inom efterlevandepensioneringen i princip kommer att överensstämma med den tid som tillgodoräknas som bosättningstid för folkpension. I första stycket anges att bestämmelserna i 2 kap. 1 4 §§ och 5 § första stycket lagen om garantipension skall tillämpas även när det gäller beräkning av försäkringstid för garantipension till omställningspension. För en närmare utveckling av bakgrunden till dessa bestämmelser hänvisas till författningskommentaren till desamma (prop. 1997/98:152 s. 145 ff). När det gäller frågan under vilken tidsperiod som försäkringstid för garantipension skall kunna tillgodoräknas innebär bestämmelsen att tiden fr.o.m. det år då den avlidne fyllde t.o.m. året före dödsfallet, dock längst t.o.m. det år han eller hon fyllde skall kunna tillgodoräknas som försäkringstid. Detta innebär en skillnad i förhållande till möjlig- heten att tillgodoräknas försäkringstid för garantipension till ålderspen- sion. Enligt 2 kap. 5 § andra stycket lagen om garantipension uppställs krav på att den försäkrade såvitt gäller tiden fr.o.m. det år då han eller hon fyller t.o.m. det år då 24-årsdagen inträder skall ha haft en pen- sionsgrundande inkomst av viss storlek för att tiden skall få tillgodoräk- nas som försäkringstid för garantipension till ålderspension. Något mot- svarande krav uppställs inte när det gäller försäkringstid för garantipen- sion till efterlevandepension. Försäkringstid skall således kunna tillgodo- räknas på samma villkor fr.o.m. det år den avlidne fyllde t.o.m. dödsfallsåret. Detta framgår genom att någon hänvisning i första stycket inte sker till 2 kap. 5 § andra stycket lagen om garantipension utan enbart till första stycket samma paragraf. I 2 kap. 3 § lagen om garantipension anges att en person som haft skäl att lämna sitt hemland och som kan antas ha gått miste om pensions- rättigheter skall som försäkringstid på visst sätt få tillgodoräkna sig även tid då han varit bosatt i sitt hemland. Denna tid skall enligt nämnda paragraf räknas fr.o.m. det år personen fyllde . Bakgrunden härtill är att försäkringstid för garantipension enligt huvudregeln tillgodoräknas först fr.o.m. det år den försäkrade fyller . När det gäller beräkningen av försäkringstid för garantipension till omställningspension föreslås att en motsvarande möjlighet att tillgodoräkna sig bosättningstid i hemlandet som finns enligt lagen om garantipension skall finnas även när det gäller beräkning av garantipension till omställningspension. Härvid skall emellertid även tid fr.o.m. det år den avlidne uppnått t.o.m. det år han fyllt kunna beaktas. Detta anges i andra stycket. 10 § I 9 § föreskrivs att det är den avlidnes försäkringstid t.o.m. året före dödsfallet som i första hand ligger till grund för beräkningen av garanti- pension. Om dödsfallet inträffar , dvs. före det år den avlidne skulle ha fyllt , får emellertid även tid efter dödsfallet t.o.m. det år den avlidne skulle ha fyllt räknas som försäkringstid. Denna tid benämns framtida försäkringstid. I andra stycket upptas en regel om hur framtida bosättningstid skall beräknas. Bestämmelsen är utformad på samma sätt som enligt nuvarande regler gäller för beräkning av framtida bosättningstid för folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension (5 kap. 9 § AFL). 11 § Paragrafen innehåller en avrundningsregel som innebär att det, sedan samtliga tillgodoräknade försäkringstider för garantipension till omställ- ningspension har lagts samman, skall ske en avrundning nedåt till helt antal år. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 7 § lagen om garantipension. 12 § Av bestämmelserna i 1 kap. 7 § och 6 § detta kapitel följer att rätten till garantipension är beroende av den avlidnes försäkringstid och att en för- säkringstid om måste kunna tillgodoräknas den avlidne för att rätt till garantipension skall föreligga. Vidare krävs för att garantipension faktiskt skall betalas ut att den efterlevande är bosatt i . Vid beräkningen av garantipension beaktas såväl försäkringstid fram till dödsfallet som framtida försäkringstid (jfr 9 och 10 §§). För att den efterlevande skall vara berättigad till oavkortad garantipension, krävs att antalet år med försäkringstid som enligt bestämmelserna i denna lag kan tillgodoräknas den avlidne uppgår till minst 40. I annat fall görs först en avkortning av basnivån enligt 8 § till så stor andel som svarar mot för- hållandet mellan det antal år som tillgodoräknats den avlidne och talet 40. Därefter sker en reducering med hänsyn till storleken på omställ- ningspensionen. Om den avlidne kan tillgodoräknas t.ex. med för- säkringstid för garantipension innebär alltså detta att garantipension till omställningspension beräknas genom att basnivån avkortas till 20/40 av 2,13 gånger prisbasbeloppet. Den sålunda reducerade basnivån avtrappas därefter mot av omställningspensionen. Den i paragrafen upptagna beräkningsmetoden överensstämmer med den som gäller för beräkning av garantipension inom ålderspensione- ringen. Metoden innebär att det i stort sett kommer att finnas en korre- spondens mellan de år som ligger till grund för beräkning av omställ- ningspension och de år som tillgodoräknas som försäkringstid för garan- tipension. Omställningspension efter flera avlidna 13 § Denna bestämmelse har sin motsvarighet i nuvarande 10 kap. 4 § första stycket AFL som avser folkpension i form av omställningspension. Be- stämmelsen tillämpas emellertid enligt 14 kap. 4 § andra stycket AFL även beträffande tilläggspension i form av omställningspension. Den nya regeln tar sikte på omställningspension enligt 1 och 2 §§ jämte garanti- pension. Sådan pension utges, i likhet med vad som gäller enligt nu- varande regler, oberoende av att den efterlevande ingår nytt äktenskap med inledande omställningspension. I undantagsfall skulle således den efterlevande, om den nye maken (eller därmed likställd) skulle avlida , kunna bli berättigad till om- ställningspension också efter denne och således till två pensioner sam- . I den situationen skall endast en av pensionerna utges. Vid bedöm- ningen av vilken av två eller flera omställningspensioner som skall utges görs enligt nuvarande regler en jämförelse mellan folkpensionsförmåner- na å ena sidan och tilläggspensionsförmånerna å andra sidan. före- liggande förslag innebär att en jämförelse görs mellan omställningspen- sionerna sedan hänsyn tagits även till den garantipension som den efter- levande kan vara berättigad till. Det största av dessa pensionsbelopp ut- ges eller, om de är lika stora, pensionen efter den sist avlidne. Underlag för beräkning av inkomstgrundad efterlevandepension Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda eller senare 1 § I paragrafen ges en övergripande beskrivning av hur underlaget för be- räkning av inkomstgrundad efterlevandepension efter avlidna som är födda eller senare är konstruerat. Inkomstgrundad efterlevande- pension beräknas i första hand på grundval av den avlidnes faktiska pen- sionsbehållning i det reformerade ålderspensionssystemet. Närmare be- stämmelser om hur denna skall beräknas lämnas i 2 och 3 §§. Under vissa förutsättningar skall även ett belopp som motsvarar summan av de pensionsrätter som den avlidne skulle kunna ha tillgodoräknats från tid- punkten för dödsfallet fram till en tänkt ålderspensionering vid ingången av 65-årsåret läggas till grund för beräkningen. Denna del av efterlevan- depensionsunderlaget har benämnts antagen pensionsbehållning. De närmare förutsättningarna för beräkning av antagen pensionsbehållning anges i 4 6 §§. 2 § Paragrafen anger hur den avlidnes faktiska pensionsbehållning som enligt 1 § skall ligga till grund för beräkning av efterlevandepensionsunderlaget skall beräknas. Den faktiska pensionsbehållningen skall utgöras av sum- man av de årliga pensionsrätter för inkomstpension som har beräknats enligt 4 kap. 2 4 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och som har tillgodoräknats den avlidne t.o.m. året före det år då dödsfallet inträffade. Vid summeringen av de årliga pensions- rätterna skall dessa beaktas sedan omräkning gjorts enligt 5 kap. 4, 6, 7 och 9 §§ lagen om inkomstgrundad ålderspension. Bestämmelsen innebär att de årliga omräkningar av pensionsrätten som i det reformerade ålders- pensionssystemet sker med hänsyn till arvsvinsttilldelning, förändringar i inkomstindex samt med hänsyn till förvaltningskostnader skall beaktas även vid fastställandet av efterlevandepensionsunderlaget. Beräkning av pensionsrätt för inkomstpension sker enligt bestämmel- serna i 4 kap. 2 6 §§ lagen om inkomstgrundad ålderspension. I 4 kap. 2 § den lagen anges att pensionsrätten beräknas på den försäkrades pen- sionsunderlag, dvs. pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundan- de belopp. I 4 kap. 3 § anges hur stor del av pensionsunderlaget som till- godoräknas som pensionsrätt för inkomstpension respektive pensionsrätt för premiepension. De nu angivna bestämmelserna för beräkning av pen- sionsrätt skall tillämpas även vid beräkning av den pensionsrätt som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension. Vid denna beräkning skall dock alltid av pensionsunderlaget läggas till grund för beräkningen (se avsnitt 7.5). Vidare måste, enligt vad som an- ges i 3 §, det s.k. förvärvsvillkoret vara uppfyllt för att hänsyn skall tas till den del av pensionsbehållningen som härrör från pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring, pensionsgrundande belopp för föräldrar med små barn och pensionsgrundande belopp för studier (se kommentaren till 3 §).