prop · GN03105 · 2000-01-01 00:00:00 — 17 § Vägavgift skall betalas tillbaka om 1. avgiftsplikt upphör för ett fordon under tid för vilken vägavgift har betalats, eller 2. ett fordons beskaffenhet ändras så att vägavgift skall tas ut med annat belopp. En förutsättning för återbetalning är att vägavgiftsbeviset ges in till beskattningsmyndigheten före utgången av den period för vilken avgiften har betalats. I fall som avses i första stycket 1 återbetalas överskjutande belopp till den som var avgiftsskyldig när avgiftsplikten upphörde. Vägavgiften betalas tillbaka med ett belopp som motsvarar den del av avgiften som belöper på antalet återstående hela månader för vilka avgift har betalats, räknat från det att vägavgiftsbeviset kom in till beskattningsmyndigheten. Från det belopp som skall återbetalas dras en avgift på . I fall som avses i första stycket 1 återbetalas överskjutande belopp till den som var avgiftsskyldig när avgiftsplikten upphörde. Vägavgiften betalas tillbaka med ett belopp som motsvarar den del av avgiften som belöper på antalet återstående hela månader för vilka avgift har betalats, räknat från det att avgiftsplikten upphörde. Från det belopp som skall återbetalas dras en avgift på . I fall som avses i första stycket 2 återbetalas överskjutande belopp till den som var avgiftsskyldig när registreringsbesiktning skedde. Återbetalning skall ske med ett belopp som motsvarar den del av avgiften som belöper på antalet återstående hela månader för vilka avgift har betalats, räknat från den dag registreringsbesiktning skedde. 17 a § Har avgiftsplikten upphört innan avgiften är betald eller har ett fordons beskaffenhet ändrats så att vägavgift skall tas ut med annat belopp får avgiften sättas ned. Beslut enligt första stycket fattas genom automatisk databehandling på grundval av uppgifter i bilregistret, i enlighet med vad som anges i 17 § tredje och fjärde styckena. Om avgiften sätts ned på grund av att avgiftsplikten har upphört skall samma avgift tas ut som enligt 17 § tredje stycket. Denna lag träder i kraft . Vid återbetalning enligt 17 § tillämpas bestämmelsen i dess äldre lydelse om avgiftsplikten upphört eller fordonets beskaffenhet ändrats före ikraftträdandet. Bestämmelsen i 17 a § tillämpas inte när avgiftsplikt upphört eller fordonets beskaffenhet ändrats före ikraftträdandet. 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor Härigenom föreskrivs att 1 och 10 §§ lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller förhandsbesked om 1. skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § första stycket taxeringslagen (1990:324), 2. skatt som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 3. skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), och 4. taxering enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Förhandsbesked lämnas av efter ansökan av en enskild eller . Förhandsbesked lämnas av efter ansökan av en enskild. Förhandsbesked enligt första stycket 1, 3 och 4 lämnas även efter ansökan av . 10 § ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 1 eller 4 skall ha kommit in till före utgången av året efter taxeringsåret. ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 3 skall ha kommit in till före utgången av andra året efter utgången av det kalenderår under vilket redovisningsperioden har gått ut eller, om skatteredovisningen inte avser redovisningsperioder, den skattepliktiga händelsen har inträffat. ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 3 skall ha kommit in till före utgången av andra året efter utgången av det kalenderår under vilket redovisningsperioden har gått ut eller, om skatteredovisningen inte avser redovisningsperioder, den skattepliktiga händelsen har inträffat. Denna lag träder i kraft . Vid begäran om förhandsbesked i en fråga där skattemyndigheten fattat beslut före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § lagen (1998:506) om punktskattekontroll m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 1 § En särskild avgift (transporttillägg) skall påföras en avsändande upplagshavare om 1. ledsagardokument eller bevis om ställd säkerhet inte följer med transporten i den utsträckning som följer av 1 kap. 6 §, eller 2. säkerhet inte ställts för transporten i den utsträckning som följer av 1 kap. 6 §. Transporttillägg skall påföras en skattskyldig om 1. anmälningsskyldighet eller skyldighet att ställa säkerhet som följer av 17 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 16 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller 4 kap. 1 § fjärde stycket lagen (1994:1776) om skatt på energi inte iakttagits, eller 1. anmälningsskyldighet eller skyldighet att ställa säkerhet som följer av 17 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 16 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller 4 kap. 11 § lagen (1994:1776) om skatt på energi inte iakttagits, eller 2. säkerhet enligt 16 § lagen om tobaksskatt, 15 § lagen om alkoholskatt eller 4 kap. 10 § lagen om skatt på energi inte ställts på föreskrivet sätt. Transporttillägget är tjugo procent av de punktskatter som belöper på eller kan antas belöpa på de varor för vilka bestämmelserna i första och andra styckena inte iakttagits. Denna lag träder i kraft . 2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:445) om exportbutiker Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1999:445) om exportbutiker skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Regeringen får bevilja flygplatshållare tillstånd att inrätta exportbutik på flygplats. I en exportbutik får obeskattade gemenskapsvaror, med de begränsningar som anges i 3 §, säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Annan försäljning får inte ske i en exportbutik. Verksamheten i en exportbutik skall bedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Exportbutiken skall vara ett godkänt skatteupplag enligt dessa lagar. I en exportbutik får obeskattade gemenskapsvaror, med de begränsningar som anges i 3 §, säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Om alkohol- och tobaksvaror skall säljas i en exportbutik skall verksamheten bedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Exportbutiken skall i sådana fall vara ett godkänt skatteupplag enligt dessa lagar. 3 § Försäljningen får endast avse följande varor och i angivna fall följande kvantiteter av dessa varor till varje resande: Försäljning av obeskattade gemenskapsvaror till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde får endast avse följande varor och i angivna fall följande kvantiteter av dessa varor till varje resande: 1. 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror, 2. en liter spritdryck eller starkvin, vin, starköl, och 3. parfym, luktvatten och andra kosmetiska preparat samt choklad- och konfektyrvaror och andra tobaksvaror än sådana som anges ovan. Till den som avreser med bestämmelseort i får försäljning inte ske till större mängder än vad resande får införa tullfritt till det landet. Vid tillämpning av första stycket förstås med spritdryck: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 22 volymprocent, starkvin: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 15 men inte 22 volymprocent, samt mousserande vin, vin: annat vin än starkvin samt annan alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 3,5 men inte 15 volymprocent och som inte är starköl, starköl: öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent, cigarill: cigarrer med en högsta vikt av per styck. Denna lag träder i kraft . 2.26 Förslag till lag om upphävande av vissa lagar om lagerskatt på bränslen Härigenom föreskrivs att följande lagar skall upphöra att gälla vid utgången av , nämligen 1. lagen (1990:1087) om lagerskatt på vissa oljeprodukter, 2. lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja, 3. lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin, 4. lagen (1995:1132) om lagerskatt på dieselolja för förbrukning i vissa motordrivna fordon. De upphävda lagarna gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före . 2.27 Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt Härigenom föreskrivs att lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före . 3 Ärendet och dess beredning Exportbutiker och proviantering upphörde möjligheterna till skattefri försäljning i exportbutiker till den som reser inom EU. I samband därmed trädde en ny lag om exportbutiker i kraft, lagen (1999:445) om exportbutiker. har i skrivelser till påpekat att den nya lagstiftningen inte gör det möjligt att organisera exportbutiksverksamheten på ett från kommersiell synpunkt effektivt sätt (dnr Fi1999/2467 och Fi1999/2503). Med anledning härav beslutade regeringen att det inom skulle tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att se över reglerna om exportbutiker. Arbetsgruppen redovisade promemorian Justeringar i regelsystemet för exportbutiker. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2000/268). och har i skrivelser till påpekat att regler om beskattning av svinn avseende varor som provianterats skattefritt är liberalare än de svenska (dnr Fi1999/4315 och Fi1999/4038). I skrivelserna framförs att detta utgör en konkurrensnackdel för den svenska skeppshandeln. Med anledning härav har en promemoria utarbetats inom . Promemorians lagförslag stämmer överens med regeringens. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi1999/4315 och Fi1999/4038). Regeringen avser nu att ta upp promemoriornas förslag. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk tas skatt ut med på el producerad i kärnkraftverk. I budgetpropositionen för aviserade regeringen att skatten bör omformas från den nuvarande rörliga skatten som baseras på elproduktionen till en fast skatt som baseras på den termiska effekten i kärnkraftsreaktorerna. har tidigare i en promemoria Skatt på termisk effekt vid kärnkraftsreaktorer (dnr Fi97/2150) lagt fram ett förslag till hur en kärnkraftsskatt som tas ut efter termisk effekt skulle kunna utformas. Promemorian, som har remitterats, finns tillgänglig i . Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. De remissinstanser som har yttrat sig över promemorian är , , , , , och . En konsult har på uppdrag utrett vilka effekter som uppkommer vid en övergång till en effektskatt. Rapporten om effekter för kärnkraftsföretag vid övergång till effektskatt (dnr N2000/1412) finns tillgänglig i . Punktskatteverksamhetens organisatoriska inplacering i skatteförvaltningen lämnade i uppdrag till Statskontoret att utreda frågan om punktskatteverksamhetens organisatoriska inplacering i skatteförvaltningen. I rapporten inom skatteförvaltningen (1999:19) har Statskontoret lämnat förslag till en förändrad punktskatteorganisation. Statskontorets rapport finns tillgänglig i , dnr Fi1998/3344. Regeringen föreslog i budgetpropositionen i enlighet med vad Statskontoret föreslagit att punktskatteverksamheten organisatoriskt skall hänföras till (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 3). beslöt i enlighet med regeringens förslag, bet. 1999/200:SkU1 och rskr. 1999/2000:63. I propositionen lämnas förslag på de lagändringar som föranleds av beslut om en förändrad organisation. Utformningen av lagförslagen har skett i samråd med . har i rapporten riskanalyser för att förhindra angrepp mot system för indirekta skatter m.m. bl.a. föreslagit att punktskatterevisorernas befogenheter inte bör vara kopplade till ett uppdrag från beskattningsmyndigheten. Rapporten finns tillgänglig i , dnr Fi 1998/3480. Regeringen avser nu ta upp förslaget. Utformningen av lagförslagen har skett i samråd med . Trafikbeskattning (dnr Fi1999/2011), som har haft i uppdrag att se över den samlade vägtrafikbeskattningen, föreslog i sitt slutbetänkande Bilen, miljön och säkerheten (SOU 1999:62) att ett ekonomiskt incitament bör införas för vissa miljövänliga bilar. Utredningen har dock inte lämnat något författningsförslag. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi1999/2011). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Efter det att överlämnat sitt slutbetänkande beslutade att en skattelättnad för bilar som uppfyller de strängaste framtida avgaskraven i och rådets direktiv /69/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer, miljöklass 1 i svensk lagstiftning, skall införas i trafikbeskattningen för att ersätta den tidigare gällande femåriga befrielsen från fordonsskatt. Regeringen har därefter bedömt att ett sådant lättnadsbelopp för bilar i miljöklass 1 skall uppgå till och sänkas till när de framtida avgaskraven i miljöklass 2 blir obligatoriska (prop. 1999/2000:1, volym 1, sid. 208). Vidare har det bedömts att en sådan skattelättnad skall införas , om bilen inte överstiger en viss vikt. För övriga bilar har det bedömts att en skattelättnad skall införas först med , till dess att kraven i miljöklass 2 blir obligatoriska, och därefter med . har anslutet sig till regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FiU1 sid. 176). Regeringen lämnar nu förslag på den närmare utformningen av en sådan skattelättnad. , och har i skrivelser (dnr Fi1999/1429, Fi1999/722, Fi97/3717 och Fi98/792) påpekat att det förekommer vissa problem vid administrationen av vägavgiften. har föreslagit att det införs en möjlighet till nedsättning av obetald vägavgift och att återbetalning av överskjutande skatt sker från den tidpunkt när avgiftsplikten upphörde och inte från tidpunkten när vägavgiftsbeviset kom in till beskattningsmyndigheten. Dessa frågor har även behandlats i samband med fastställandet av en handlingsplan för åkerinäringen. Handlingsplanen har utarbetats i samarbete mellan , , , , och . Regeringen beslöt att anta handlingsplanen. Mot denna bakgrund föreslås därför vissa ändringar i vägavgiftslagen. Omläggning av jordbrukets energibeskattning Jordbrukets energiförbrukning beskattas på samma sätt som annan energiförbrukning inom den s.k. övrigsektorn. Det innebär att full energi- och koldioxidskatt tas ut på fossilbränsleanvändningen och att energiskatt tas ut på elförbrukningen efter den generella skattesatsen, dvs. med per kWh i vissa kommuner i norra och och med per kWh i övriga landet. Regeringen har i budgetpropositionen för hänvisat till tidigare uttalanden om att jordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars och har aviserat att jordbruket från skall ges samma reduktion av energi- och koldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen har (prop. 1999/2000:1, volym 1, sid. 208). har anslutit sig till regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FiU1 sid. 176). Jordbruket skall således få tillämpa samma skattereduceringar som finns för industrins och växthusnäringens för- brukning av el och bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer, dvs. att ingen energiskatt tas ut och att koldioxidskatten på bränslen sätts till hälften av den generella nivån. Lagstiftningsfrågor i anledning av att jordbruksnäringen skall ges samma energiskattemässiga behandling som tillverkningsindustrin och växthusnäringen har behandlats i en departementspromemoria, som har remissbehandlats. Yttrande över promemorian har lämnats av , , , , , , Elleverantörer, , , , , Svenska , , Vatten- brukarnas samt Matfiskodlarnas . , och har beretts tillfälle, men har avstått från att yttra sig över promemorian. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i , dnr Fi1999/4872. Härutöver har () under hand beretts tillfälle att lämna synpunkter på promemorian. Regeringen avser nu att ta upp promemorians förslag. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttranden finns i bilaga 8. Regeringens lagförslag har utformats i enlighet med vad Lagrådet förordat. Lagrådet har dock ansett att vissa rättsliga och principiella frågor bör övervägas ytterligare. Vi återkommer till detta och Lagrådets övriga synpunkter i det följande. I förhållande till lagrådsremissen har också gjorts vissa ändringar i lagtexten av redaktionell karaktär. De förslag som inte remitterats är av sådan lagteknisk enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Justeringar i regelsystemet för exportbutiker Regeringens förslag: I exportbutikerna skall andra beskattade varor än alkoholdrycker få säljas till EU-resenärer. Genom ett förtydligande klargörs att kravet att verksamheten i en exportbutik skall bedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen om tobaksskatt och lagen om alkoholskatt, endast gäller i fall alkohol- eller tobaksvaror säljs i butiken. Det är endast i sådana fall butiken skall vara ett godkänt skatteupplag enligt dessa lagar. Leveranser av varor som ingår i exportbutikssortiment skall kunna ske mervärdesskattefritt till exportbutiken även om varorna senare skall säljas med mervärdesskatt till EU-resenärer. Promemorians förslag: Alternativ 1 stämmer överens med regeringens förslag. I promemorian presenteras två alternativa förslag till förbättringar. Enligt alternativ 2 slopas kravet att en exportbutik skall vara skatteupplag som förbudet mot att sälja beskattade varor till EU-resenärer upphävs. Genom ett förtydligande klargörs att kravet att verksamheten i en exportbutik skall bedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen om tobaksskatt och lagen om alkoholskatt, endast gäller i fall alkohol- eller tobaksvaror säljs i butiken. Vidare föreslås att leveranser till exportbutiker skall ske med mervärdesskatt. Remissinstanserna: Alkoholinspektionen, , , , (), , Airport, , och läns Flygplats förordar alternativ 1 i promemorian. tillstyrker alternativ 2 och anser att alternativ 1 inte bör läggas till grund för lagstiftning. , , , , , och läns Flygplats anser att de kvantitativa begränsningarna för skattefri försäljning av alkohol- och tobaksvaror till tredjelandsresenärer skall slopas och att samtliga lagändringar skall ges retroaktiv verkan från . Skälen för regeringens förslag: upphörde möjligheterna till skattefri försäljning i exportbutiker till den som reser inom EU. I samband därmed trädde en ny lag om exportbutiker i kraft, lagen (1999:445) om exportbutiker. Exportbutikerna reglerades tidigare genom bestämmelser i tullagstiftningen. En av nyheterna i lagen om exportbutiker är att verksamheten skall bedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt och att butiken skall vara ett godkänt skatteupplag enligt dessa lagar. Syftet med dessa krav var att dels skapa goda kontrollmöjligheter, dels möjliggöra för den som bedriver verksamheten att ta emot och lagra varor skattefritt (se prop. 1998/99:86, s. 66-69). I en exportbutik får obeskattade gemenskapsvaror säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Annan försäljning får inte ske. Det är alltså förbjudet att i en exportbutik sälja beskattade varor till EU-resenärer. Det varusortiment som får säljas i exportbutikerna, det s.k. exportbutikssortimentet, är begränsat till alkoholvaror, tobaksvaror, parfym m.m., choklad och konfektyrvaror. När det gäller alkohol och tobaksvaror är försäljningen dessutom begränsad till följande kvantiteter för varje resande: 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror, en liter spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Till den som reser till får försäljning inte ske till större mängder än vad som tullfritt får föras in till . Det bör inledningsvis framhållas att det nuvarande regelsystemet för exportbutiker är uppbyggt efter i stort sett samma mönster som det regelsystem som gällde före taxfreeförsäljningens avskaffande. En avgörande skillnad, som dock inte har med själva regelsystemet att göra, är att det numera endast är tredjelandsresenärer som har rätt att handla skattefritt. Detta gör att man vid försäljning av varor som ingår i exportbutikssortimentet måste skilja på försäljning som är skattefri och försäljning som skall beskattas. Det är därför inte förvånande att aktörerna anser att dagens system är mer komplicerat. Regeringen delar dock bedömningen i promemorian att kravet på att en exportbutik skall vara godkänd som skatteupplag och förbudet mot att i butiken sälja beskattade varor till EU-resenärer skapat problem för de näringsidkare som driver exportbutiker. Kravet på att exportbutiken skall vara godkänd som skatteupplag och nämnda försäljningsförbud har lett till att beskattade och obeskattade varor inte kan bjudas ut till försäljning i samma butik, vilket gör det svårt för näringsidkarna att organisera verksamheten på ett från kommersiell synpunkt effektivt sätt. Det bör påpekas att dessa problem inte aktualiseras vad gäller alkoholvaror eftersom beskattade alkoholvaror endast får säljas av Systembolaget, se 3 kap. 2 § andra stycket och 5 kap. 2 § alkohollagen (1994:1738). Däremot hindrar nuvarande ordning att både beskattade och obeskattade tobaksvaror bjuds ut till försäljning i samma butik. Problemet gäller även övriga exportbutiksvaror, dvs. choklad- och konfektyrvaror, parfymer m.m. Beskattad choklad kan t.ex. inte tillhandahållas i samma butik som obeskattade alkoholvaror. Detsamma gäller självfallet varor som inte ingår i exportbutikssortimentet. Även om problemen inte är alltför allvarliga går det inte att bortse från att det nuvarande regelsystemet i vissa avseenden gör det svårt för exportbutiksinnehavarna att bedriva verksamheten på ett från kommersiell synpunkt effektivt sätt. Detta gäller särskilt de butiksinnehavare som önskar sälja beskattade varor till EU-resenärer. Regeringen anser därför att det finns skäl att föreslå ändringar i nuvarande regelsystem. När det gäller kravet på att en exportbutik skall vara godkänd som skatteupplag och förbudet mot att i butiken sälja beskattade varor till EU- resenärer lämnas i promemorian två alternativa förslag till förbättringar. I alternativ 1 föreslås det bli tillåtet att i exportbutikerna sälja beskattade varor till EU-resenärer. Butikerna skall dock precis som vara godkända som skatteupplag. Enligt alternativ 2 slopas kravet att en exportbutik skall vara skatteupplag. Den som bedriver verksamheten skall dock i likhet med dagens regler vara godkänd som upplagshavare. Beskattade varor skall få säljas till EU-resenärer. Nästan samtliga remissinstanser förordar alternativ 1. , som förordar alternativ 2, anser dock att alternativ 1 är tveksamt i förhållande till EG-rätten på området. Verket framhåller dock att EG- rätten på området inte är helt klar men att det kan vara oförenligt med rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (EGT L 076, 23.3.1992 s. 1, Celex 392L0012), det s.k. cirkulationsdirektivet, att bedriva detaljhandelsförsäljning i ett skatteupplag. Beträffande invändning bör det påpekas att nuvarande ordning föreskriver att försäljningen skall ske i skatteupplag.