prop · GN03138 · 2000-01-01 00:00:00 — Det har emellertid visat sig att be- stämmelserna om garantipension av administrativa skäl först kan träda 2003. Detta framgår även av propositionen Garantipension för personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127). Följden av senareläggningen av de nämnda garantipensionsbestämmelserna är att även tillämpningen av bestämmelserna om tilläggspension för personer födda eller tidigare måste senareläggas. Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att bestämmelserna i till den del dessa avser personer födda eller tidigare skall träda i kraft med bestämmelserna om garantipension för denna åldersgrupp, dvs. Som en följd härav kommer de bestämmelser i som rör följsamhetsindexeringen att tillämpas tidigast för dem som är födda eller tidigare. Enligt vad som framgår av avsnitt 8 skulle detta kunna innebära att ålderspensionärer går miste om en real höjning av pensionen. För att så inte skall ske föreslår regeringen i avsnitt 8 att ATP skall följsamhetsindexeras . 5.2 Folkpensionstillägg till utländska sjömän Regeringens förslag: För utländsk medborgare skall år för vilka sjömansskatt har betalats och som enligt AFL skulle ge rätt till folkpension ge motsvarande rätt till folkpensionstillägg enligt 6 kap. 1 § och 2 § 2, lagen om inkomstgrundad ålderspension. Skälen för regeringens förslag: blev utländska sjömän på svenska fartyg omfattade av försäkringen för tilläggspension. Något krav på bosättning i ställdes inte. Därefter har utländska sjömäns rätt till svensk pension successivt utvidgats till att även gälla folkpension för åren med tjänstgöring på svenska fartyg . gäller att de utländska sjömän som tjänstgjorde på svenska fartyg kan ha rätt till svensk folkpension om sjömansskatt har betalats under något eller några av dessa år. Den rätt till folkpension som baseras på sådana år likställs med ATP-år och exporteras därför som 30-delsberäknad folkpension även till länderna utanför EU-området. I det reformerade ålderspensionssystemet gäller, som tidigare nämnts, att den ATP-baserade folkpensionen ersätts av ett så kallat folkpen- sionstillägg och utgör därefter en del av tilläggspensionen. För personer födda eller senare gäller detta . För personer födda eller tidigare föreslås i denna proposition att bestämmelserna om tilläggspension i LIP skall tillämpas . Vid beräkningen av folkpensionstillägget beaktas endast år för vilka ATP-poäng har tillgodoräknats. Bestämmelserna som lik- ställs med ATP-år har inte överförts till LIP. Således skulle de utländska sjömän som med stöd av dagens regler har rätt till folkpension för åren 1960 1973 inte bli berättigade till motsvarande förmån i form av folk- pensionstillägg enligt bestämmelserna i . Emellertid skulle garanti- pension utbetalas för de nämnda åren om den enskilda personen omfattas av förordningen (EEG) 1408/71, vilket gäller de allra flesta. Utländska sjömän som inte omfattas av förordningen 1408/71, men som tidigare haft rätt till folkpension grundad med sjömansskatt, skulle emellertid gå miste om rätt till svensk ålderspension för åren 1960 1973. För de sjömän som redan uppbär svensk folkpension enligt bestämmelserna skulle detta innebära att dessa personer skulle mista en förmån som de uppbär. Mot bakgrund av att den tidigare ambitionen har varit att skapa en er- sättning för de utländska sjömän som sedan ATP-systemets tillkomst har arbetat på svenska fartyg anser regeringen att de nämnda konsekvenserna inte är acceptabla. Vi föreslår därför att år för vilket sjö- mansskatt betalats och som enligt AFL skulle ge rätt till folkpension för utländska medborgare skall ge motsvarande rätt till folk- pensionstillägg enligt LIP. Regeringens förslag innebär att kostnaderna för ålderspension enligt LIP ökar något. berörs ett fåtal personer som gör förtida uttag på sin ålderspension. I samband med att de nya reglerna om tilläggspension för födda eller tidigare träder 2003 kommer något fler att beröras. Regeringen räknar med att utbetalningarna av ålderspension ökar med högst till följd av förslaget. 5.3 Ändring av beslut Regeringens förslag: Den gräns enligt 13 kap. 7 § LIP som innebär att en ändring av ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller pen- sionsgrundande belopp skall göras endast om storleken på den pen- sionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet änd- ras med skall begränsas till att endast gälla pen- sionsgrundande inkomst. Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 kap. 7 § LIP skall ett beslut enligt lagen ändras om det föranleds av en ändring i beräkningsunder- laget för beslutet, även om den som beslutet avser inte har begärt om- prövning. Ändring av ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp skall därvid göras endast om storleken på den pensionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet därmed skulle ändras med . Att ändringen begränsas på detta sätt har i förarbeten motiverats av administrativa skäl. Därvid framhölls bl.a. vikten av att det inom ramen för premiereservsystemet inte ständigt skulle behöva göras ändringar på premiepensionskontona för mycket små belopp. Pensionsrätt beräknas på ett underlag som består av pensionsgrundande inkomst i botten och därefter i fastställd prioritetsordning pensionsgrundande belopp för förtidspension, plikttjänstgöring, barnår och studier. Om den pensionsgrundande inkomsten eller ett pensionsgrundande belopp ändras kan det påverka ett annat pensionsgrundande belopp, genom att det utrymme som finns för att fastställa pensionsgrundande inkomster och belopp är begränsat till 7,5 inkomstbasbelopp. Administrationen av pensionsgrundande inkomst och pensionsgrun- dande belopp är således en komplicerad process. Under arbetet med att utveckla de nödvändiga ADB-lösningarna har det framkommit att om en 1000-kronors gräns tillämpas på pensionsgrundande belopp kompliceras systemet ytterligare. Således motverkar bestämmelsen delvis sitt syfte att förenkla systemet. Mot bakgrund av detta har frågan om en 1000-kronors gräns prövats på nytt. Ärendet har också beretts underhand med både och . Den nämnda beredningen har lett till att regeringen nu föreslår att en 1000-kronors gräns inte skall tillämpas för att avgöra om ett pensions- grundande belopp skall ändras. 5.4 Vissa frågor angående samordning med yrkesskade- livränta Regeringens förslag: Vid samordning med yrkesskadelivränta får av- drag på inkomstpension respektive tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension endast göras om den pensionsberättigade kunnat tillgodoräknats pensionspoäng då skadan inträffade. Skälen för regeringens förslag: I 12 kap. 9 § lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension (LIP) samt i 4 kap. 4 § lagen (1998:702) om garantipension finns bestämmelser om samordning mellan pensionsför- månerna och sådan yrkesskadelivränta som den pensionsberättigade har rätt till som skadad. Bestämmelserna har sin motsvarighet i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Bakgrunden till samord- ningsbestämmelserna är att undvika en överkompensation som annars skulle kunna uppstå. Samordningsbestämmelsen i AFL innehåller dock en begränsning för när tilläggspension enligt samma lag får minskas som innebär att avdrag på tilläggspension endast får göras om den pensions- berättigade kunnat tillgodoräknas pensionspoäng när ska- dan inträffade. Om denna förutsättning inte är uppfylld är en avräkning inte motiverad för att förebygga överkompensation. I sådana fall måste tilläggspensionen vara grundad på inkomster som den pensionsberätti- gade har kunnat skaffa sig med sin efter yrkesskadan kvarstående ar- betsförmåga. Den här beskrivna begränsningsregeln har av förbiseende inte fått någon motsvarighet i 12 kap. 9 § LIP och 4 kap. 4 § lagen om garantipension. Vi föreslår därför att det nu införs en sådan regel i de aktuella bestämmelserna. I det reformerade pensionssystemet kommer den tidigare tilläggspensionen att motsvaras av inkomstpension och sådan tilläggspension som anges i 6 kap. 2 § 1 LIP. Begränsningsregeln bör därför omfatta dessa pensionsförmåner. Vad vi här föreslår motsvarar vad som har föreslagits för samordning mellan efterlevandepensioner och yrkesskadelivränta i prop.1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efter- levandestöd till barn. 6 Vissa ändringar i socialförsäkringslagen 6.1 Bestämmelser om beslutande försäkringskassa Regeringens förslag: Socialförsäkringslagens (1999:799) bestämmel- ser om vilken försäkringskassa som skall besluta i ett ärende skall inte gälla i de fall regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer enligt 18 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har före- skrivit att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemen- samma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden eller frå- gor. I dessa fall skall i stället den eller de angivna försäkringskassorna vara behörig kassa. Skälen för regeringens förslag: och försäk- ringskassorna arbetar gemensamt för att förnya IT-stödet för försäkrings- kassorna. Beslut har fattats om att införa ett ärendehanteringsstöd som innebär en långtgående datorisering och automatisering av handlägg- ningsprocessen. Det är en fördel om ett sådant nytt system kan introduce- ras stegvis, dvs. till att börja med tas i drift endast vid någon eller några försäkringskassor. En sådan ordning kan således innebära att en försäk- ringskassa handlägger en viss typ av ärenden för hela landet. I 18 kap. 2 §, lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) anges vil- ken verksamhet en försäkringskassa skall respektive får bedriva. I be- stämmelsen anges också att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får föreskriva att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemensamma enheter för alla kassor för vissa ärenden eller frågor. Enligt AFL kan således föreskrivas att en viss kassa skall handha samt- liga ärenden av en viss typ. träder socialförsäkringslagen (1999:799, SofL) i kraft. Bestämmelser om vilken försäkringskassa som skall besluta i ett ärende för den enskilde finns i 5 kap. 4 och 5 §§. Ett ärende skall normalt sett beslutas av den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde den enskilde är bosatt eller arbetar. Någon motsvarighet till undantagsbe- stämmelsen i AFL har inte förts in i SofL. Därmed skulle det kunna ifrågasättas om RFV och kassorna har möjlighet att pröva nya admini- strativa lösningar. Regeringen föreslår därför att en undantagsbestäm- melse införs i SofL med innebörden att i de fall regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, har föreskrivit att en eller flera särskilt angivna försäkringskassor skall handlägga vissa ärenden eller frågor, denna eller de kassorna skall vara behöriga istället för den annars enligt SofL behöriga kassan. 6.2 Övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Socialförsäkringslagen (1999:799) anpassas så att dess bestämmelser om bosättningsbaserad och arbetsbaserad för- säkring fram till utgången av 2002 omfattar även folk- och tilläggs- pension i form av ålderspension för personer födda eller tidi- gare. Den som vid utgången av 2000 uppbär folkpension vid bosättning utomlands skall ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan pension utan hinder av de nya bestämmelserna i socialförsäkringslagen. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om garantipension och om tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad pen- sion (LIP) för personer födda eller tidigare föreslås träda i kraft först . Det betyder att dessa personer kommer att vara be- rättigade till folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) efter det att socialförsäkrings- lagen (1999:799, SofL) har trätt i kraft . För att perso- ner födda eller tidigare skall omfattas av SofL fr.o.m. det att den lagen träder i kraft måste ett tillägg göras. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna i 3 kap. 1 och 4 §§ om vilka förmåner den som är bosatt respektive den som arbetar i är försäkrad för utvidgas till att gälla även folk- och tilläggspension i form av ålderspension för den som är född eller tidigare. Enligt SofL skall bosättningsbaserade förmåner enligt huvudregeln betalas ut endast till den som är bosatt i . En person som har bör- jat uppbära en bosättningsbaserad förmån kan dock få förmånen utbetald till utlandet, om det skulle framstå som oskäligt att dra in förmånen. Dessa regler motsvarar i princip utbetalningsreglerna i AFL. Emellertid kan folkpension utbetalas till personer bosatta utom- lands även med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om ändring i AFL. Regeringen anser att dessa personer även fortsätt- ningsvis skall ha rätt att få pensionen utbetald till utlandet. Vi föreslår därför att den som vid utgången av 2000 är bosatt utomlands och får folkpension utbetald till utlandet skall få det även fortsättningsvis utan hinder av de nya bestämmelserna i . Den föreslagna bestämmelsen medför också att för den som har rätt att uppbära folkpension utom- lands enligt 5 kap. 16 § AFL behöver ingen ny prövning enligt 4 kap. 4 § SofL göras. 7 Vissa ändringar i bestämmelserna om pensionstillskott m.m. Regeringens förslag: Den tillfälliga höjning av nivåerna för beräk- ning av pensionstillskott och särskilt bostadstillägg på 1,4 procenten- heter som gäller och till och med utgången av november månad 2000, skall permanentas. Nödvändiga justeringar med anledning av höjningen av pen- sionstillskottet skall göras vad gäller det särskilda grundavdraget för pensionärer och deras deklarationsskyldighet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterade i proposi- tionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop. 1998/99:106) att samhällets kostnader för läkemedel ökar i en takt som inte är accep- tabel. För att motverka detta höjdes gränsen för högkostnadsskyddet på läkemedel. Regeringen ansåg emellertid att pensionärer med de lägsta inkomsterna borde skyddas från den ökade utgift för läkemedel som be- slutet innebar. Med anledning av detta höjdes nivåerna för beräkningen av pensionstillskottet och särskilt bostadstillägg till pensionärer () . Höjningen av nivåerna skulle enligt beslutet vara tillfällig och upphöra att gälla . De skäl som låg bakom beslutet att höja nivåerna kvarstår emellertid. Därför föreslår regeringen att höjningen av nivåerna för beräkning av pensionstillskottet och SBTP skall permanentas. Således skall pen- sionstillskottet såvitt avser ålderspension, förtidspension samt efterlevan- depension även fortsättningsvis uppgå till 56,9, av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäk- ring. Även de högre nivåerna för beräkning av SBTP, dvs. såvitt avser skälig levnadsnivå av prisbasbeloppet för den som är ogift och för den som är gift och såvitt avser inkomster från folkpension och pensionstillskott av prisbasbeloppet för den som är ogift och för den som är gift, skall sålunda en- ligt regeringens förslag permanentas. Regeringens förslag innebär ökade kostnader på . Kostnaderna är fördelade på ålderspensioner (), efterlevandepensioner till vuxna (), bostadstillägg till pensionärer () och förtidspensioner (56 miljoner kro- nor). Till följd av ändringarna av pensionstillskottet behöver vissa juste- ringar göras vad gäller det särskilda grundavdraget för pensionärer och deras deklarationsskyldighet. Med hänsyn till att pensionsreformsarbetet bl.a. syftar till att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer skall upphöra att gälla vid utgången av bör ändringarna göras i lagen (1999:265) om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar. Ändring- arna innebär att den lagen skall gälla också vid 2002 och taxe- ringar och att beloppen för deklarationsskyldigheten och det särskilda grundavdraget vid 2001 taxeringar anpassas till höjningen av pensionstillskottet. Effekten av ändringarna är att de pensionärer som inte betalar inkomstskatt inte heller kommer att göra det vid 2001 taxeringar som en följd av den permanentade höjningen av pen- sionstillskottet. De blir inte heller skyldiga att avlämna självdeklaration vid dessa taxeringar. 8 Följsamhetsindexering av ATP Regeringens förslag: Ålderspension i form ATP som betalas ut enligt äldre regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall följ- samhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. Därvid skall de be- stämmelser om följsamhetsindexering tillämpas som anges i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) och i in- förandelagen till nämnda lag. Skälen för regeringens förslag: Enligt riksdagsbeslut regleras tilläggspensionen för personer som är födda eller tidigare i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) fr.o.m. . Med anledning av att garantipensionsbestämmelserna för denna åldersgrupp kommer att träda i kraft först föreslår re- geringen i denna proposition att personer födda eller tidigare skall få sin ålderspension beräknad och utbetald enligt de gällande reglerna i AFL även (avsnitt 5.1). Bestämmelserna i innebär bl.a. att tilläggspensionen kom- mer att följsamhetsindexeras kring 1,6 i stället för att prisin- dexeras som gäller . Således skall pensionerna skrivas upp med inkomstindexets procentuella förändring reducerad med talet 1,6. Däri- genom får pensionären, förutom kompensation för prisstegringar, en viss standardhöjning så länge den reala lönetillväxten överstiger . Skulle den reala lönetillväxten var lägre än gäller det motsatta, pensio- nären får inte full kompensation för prisstegringen, vilket i praktiken medför en viss standardsänkning. Inkomstindexet är konstruerat så att indexet beräknas som ett genomsnitt av den reala utvecklingen av pensionsgrundande in- komster de tre föregående åren med ett tillägg för prisökningen före- gående år. Inkomstindexets utveckling beror således på genom- snittet av den reala årliga förändringen av pensionsgrundande inkomster . Ett avdrag för den allmänna pensionsavgiften görs innan den pensionsgrundande inkomsten be- räknas. Denna förändring innebar att pensionsgrundande inkomster ut- vecklades svagare än inkomsterna generellt. Vidare påverkar det nämnda avdraget inkomstindex för som därmed också får en svagare utveckling. För att detta inte skall få effekt på utgående pensioner skall en lägre norm för följsamhetsindexeringen användas för . Enligt 17 § införandelagen skall vid följsamhet- sindexeringen talet 1,016 ersättas med talet 0,996, dvs. skall vara -0,4. -0,4 innebär att även 2002 skulle minska realt sett så skulle pensionerna skrivas upp realt så länge minskningen inte skulle uppgå till 0,. De prognoser som har gjorts, bl.a. i den ekonomiska vårpropositionen tyder på en positiv reallöneutveckling . Det är därför sannolikt att pensionärerna skulle få en viss real uppskriv- ning av pensionen om följsamhetsindexering skulle tillämpas . Således skulle pensionärerna gå miste om en standardhöjning om även följsamhetsindexeringen skulle senareläggas. Det reformerade ålderspensionssystemet inklusive tilläggspensionerna har utformats på ett sådant sätt att det skall finnas utrymme för reala höj- ningar av pensionsnivåerna vid god tillväxt, t.ex. i ett sådant ekonomiskt läge som vi befinner oss . Regeringen föreslår därför att ATP enligt AFL skall följsamhetsindexeras . Därvid skall de bestäm- melser om följsamhetsindexering tillämpas som anges i LIP och i in- förandelagen till den lagen. Genom regeringens förslag kan ålderspensio- närerna få del av den allmänna standardhöjningen som har skett . 9 Utbetalning av allmän pension Regeringens bedömning: Den allmänna pension som tidigare betalats ut genom och bör betalas ut av (). Omläggningen av utbetalningsadministrationen bör ske i två steg. övertar RFV administrationen av utbetalningarna när det gäller dem som uppbär reformerad pension. Resterande del flyttas över . Skälen för regeringens bedömning: Enligt nuvarande regler utbetalar () allmän pension för statligt anställda, som har rätt till statlig tjänstepension. () har motsvarande uppdrag för kommunalt anställda. Utbetalningarna av pensionsförmånerna regle- ras av regeringen och styrs av förordningen (1980:624) om sättet och tiden för utbetalning av pension enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring, m.m. och förordningen (1980:759) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner samt vissa socialförsäkringsför- måner. Bestämmelserna om utbetalning av allmän reformerad ålderspension börjar gälla . I det reformerade ålders- pensionssystemet kommer utbetalningarna av allmän pension att bygga på uppgifter från (), försäkringskassorna och . Ytterligare aktörer i utbetalningssystemet skulle öka komplexiteten och kostnaderna. Beräkningar har också visat att en överföring av utbetalningsansvaret medför besparingar i inte obe- tydlig omfattning. Enligt de beräkningar som har gjorts ligger besparing- arna initialt i storleksordningen . torde besparingen vara i storleksordningen . Det finns sålunda flera skäl som talar för att utbetalningsansvaret för allmän pension bör åvila RFV och de allmänna försäkringskassorna. Med hänsyn härtill har regeringen för avsikt att ändra de ovan nämnda förordningarna på så sätt att utbetalningsadministrationen för de berörda grupperna flyttas över till RFV. En omläggning av utbetalningsansvaret kommer att kräva en del systemanpassningar. Med anledning härav och då tiden fram är knapp bör omläggningen ske i två steg. skall RFV handha administrationen av utbetalningarna till dem som uppbär reformerad pension. Utbetalningen av övriga pensioner flyttas över . Enligt nuvarande avtal på det kommunala och statliga området är tjänstepensionerna nettosamordnade med allmän pension, vilket innebär att tjänstepensionerna inte påverkas av storleken på den allmänna pen- sionen. framöver kommer emellertid de brutto- samordnade pensionerna att finnas kvar och betalas ut. SPV och KPA kommer därför att vara beroende av s.k. grunduppgifter från RFV för dessa personer. Det är således nödvändigt att SPV och KPA får del av de uppgifter som krävs för beräkning av de bruttosamordnade tjänstepen- sionerna även efter det att utbetalningsadministrationen har flyttats över till RFV. RFV bör därför upprätthålla och utveckla kostnadseffektiva samarbetsformer med SPV och KPA. 10 Författningskommentar 10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) träder i kraft fullt ut , dvs. är den första tidpunkt då inkomstgrundad ålderspension kan tas ut. träder också lagen (1998:702) om garantipension och lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag i kraft. Lagen om garantipension i sin nuvarande lydelse innehåller endast bestämmelser om garantipension till personer födda eller . Då dessa personer fyller tidigast , vilket är den tidigaste tidpunkt som garantipension kan beviljas, kommer emellertid lagen om garantipension att börja tillämpas första gången nämnda år. I en proposition som överlämnas till som denna proposition föreslås att regler om garantipension (övergångsvis garantipension) skall införas i den sist nämnda lagen även för personer födda eller tidigare. De där föreslagna ändringarna skall träda i kraft . Personer födda eller tidigare skulle således kunna bli berättigade till tilläggspension enligt LIP i vilken pension även ett tillägg för den arbetsbaserade folkpensionen skulle ingå som dessa personer ännu inte kan få övergångsvis garantipension. I denna proposition föreslås därför att de nuvarande reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) om ålderspension skall fortsätta att gälla för personer födda eller tidigare även . Lagtekniskt föreslås emellertid att de aktuella kapitlen om ålderspension liksom övriga paragrafer om ålderspension i AFL skall upphävas . I övergångsbestämmelser regleras dock att dessa regler skall fortsätta att gälla till och med utgången av för personer födda eller tidigare. Lagen (1969:205) om pensionstillskott innehåller dock fortfarande bestämmelser om ålderspension.