prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid GPRS är kommunika- tionen asymmetrisk, i praktiken beräknas kapaciteten i snitt till användaren att bli ca 50 kbit/s, bl.a. beroende på antalet användare i respektive cell. Från användaren blir kapaciteten ca 28 kbit/s. Vid införandet av EDGE (Rates for GSM Evolution), som är en ny radiokodningsteknik, beräknas kapaciteten att bli fyra gånger högre än vid GPRS vilket innebär att kapaciteten till användaren kan komma att bli ca 200 kbit/s och från användaren ca 96 kbit/s. Ingen kommersiell tjänst finns ännu i som är baserad på HSCSD, GPRS eller EDGE. Ny telefon eller motsvarande ändutrustning krävs för varje ny teknik. () UMTS är den tredje generationens system för mobilkommunikation och tros få ett speciellt stort genomslag i de länder, däribland , där en stor andel av befolkningen använder mobiltelefoner och Internet . Liksom vid GSM, gäller vid UMTS att användare som befinner sig i samma cell delar på tillgänglig bandbredd. Kapaciteten beräknas teoretiskt att kunna bli cirka /s nära basstationen vid användning av radiokodningstekniken WCDMA (Wideband Code Division Multiple Access) Detta värde gäller vid en ensam användare i cellen. Kommunika- tionen vid UMTS är asymmetrisk, dvs högre till slutanvändaren än från denne. Kapaciteten till användaren beräknat genomsnittligt och med ett rimligt antal mottagare beräknas kunna bli 144 384 kbit/s. Vid UMTS används ny teknik och mindre celler än vid GSM varvid en omfattande utbyggnad av den befintliga infrastrukturen måste göras. Detta kommer troligen först ske i de större städerna. Trådlösa accessnät På samma sätt som mobiltelefonsystem bär system med trådlösa accessnät (WLL, local loop) röst och data mellan användare och det publika telenätet. DECT, Digital European Cordless Telephone, är det vanligaste systemet. En typisk användning är inom större kontors- komplex eller i affärscentrum eftersom räckvidden är kort, per cell. DECT anses av många inte ha någon större framtid i beroende dels på att vi redan har rikstäckande mobilsystem, dels på att flera nya tekniker är under utveckling, t.ex. Bluetooth. Man kan också ersätta de fasta telefonerna och DECT-systemen med mobiltelefoner. Man definierar då ett område inom vilket mobiltelefonen fungerar som en trådlös kontorstelefon. Utanför området är den en vanlig mobiltelefon men kan nås på kontorets telefonnummer. Satellitkommunikation Den omedelbara fördelen med satellitsystem är att de i många fall kan ge en global täckning. De kan därför erbjuda alternativ till accessen från bl.a. de publika näten till slutanvändaren. I finns nu accesstjänster för anslutning till Internet där kapaciteten till användaren är 200 400 kbit/s vid exempelvis webbtrafik och filöverföring. Vid överföring av direktuppspelande ljud och video är kapaciteten till användare 500 800 kbit/s. Den högre kapaciteten erhålls genom att UDP- protokollet (User Datagram Protocol) används i stället för TCP (Transmission Control Protocol). Som returkanal används telefonnätet. Taxan är baseread . Användaren måste ha parabolantenn och anpassningsutrustning (kort) för satellitmottagning till datorn eller motsvarande. m.fl. operatörer studerar olika system där även returtrafiken går via satellit. Punkt till multipunkt (trådlös radioteknik) Landbaserade mikrovågssystem med sändare används för att till- handahålla video-, data- och röstkommunikation till enskilda användare eller grupper av användare. Det generella namnet för dessa accesstekniker är BWA (Broadcast Wideband Access) som bl.a. omfattar LMDS (). I används frekvenserna 27,5 29,5 GHz för LMDS. MVDS (Microwave Video ) använder frekvensen ca 40 GHz. Någon frekvenstilldelning har ännu inte gjorts i för LMDS respektive MVDS. En operatör fördelar basstationens resurser i kanaler och på ett antal användare. Vid LMDS är den totala nominella kapaciteten till användare cirka 1,5 Gbit/s som i praktiken fördelas på ett antal kanaler och användare. Motsvarande kapacitet från användaren är cirka /s, i vissa fall används telefonnätet som returkanal. Förstärkare behövs i princip varje kilometer. En snabb utbyggnad kan ske inom ett begränsat område. Räckvidden är begränsad och fri sikt krävs mellan sändare och mottagare, störningar kan förekomma vid regn eller snö, vilket är ett generellt problem vid mikrovågskommunikation. I gjordes fältprov med LMDS. Digital Audio Broadcasting (DAB) Digital Audio Broadcasting anger att det handlar om utsändning från en avsändande punkt till en mängd mottagande punkter. DAB är ett system för utsändning av digital rundradio. DAB är i sig ett enkelriktat system. Genom hopkoppling med exempelvis GSM erhålls mobil användning med hög kapacitet i utsändningsriktningen, medan returkanalen har lägre kapacitet. DAB har en kapacitet på /s per kanal som kan fördelas på ett antal användare. DAB används i och når av befolkningen. Tekniken kräver särskild ändutrustning. Markbundet nät för digital-TV Även det digitala TV-nätet handlar om broadcasting. bygger ut vad som planeras att bli ett rikstäckande markbundet nät. bedömer att full rikstäckning kan uppnås . De första TV- sändningarna inleddes . Det digitala förbindelsenät som används för matning av sändarna för samtliga markbundna utsändningar, inklusive digital-TV, har drygt 100 noder över hela landet. Till dessa noder finns sammanlagt 300 kundaccesser med olika anslutnings- kapacitet. Nätet är ett radiolänknät uppbyggt med SDH-teknik i multipler av /s. På varje sträcka (länk) kan kapaciteten teoretiskt byggas ut till maximalt 16 gånger /s, närhelst affärsmässiga skäl för detta föreligger. används fyra multiplexorer (vilket här kan jämföras med att fyra separata TV-nät utnyttjas). Varje multiplexor har en kapacitet på /s vilket motsvarar fyra till fem vanliga digitala TV-kanaler. Digital-TV-näten är främst avsedda för TV-sändningar. Om ett sådant nät skulle användas för access till Internet, kan kapaciteten för en multiplexor, dvs. /s, fördelas på ett antal användare. Rent teoretiskt kan kapaciteten för en multiplexor också användas för TV- sändning och Internetaccess . Detta kan ske exempelvis så att tre av de fyra kanalerna sänder TV dygnet runt, medan den fjärde under antingen hela eller delar av dygnet använder sin kapacitet, dvs. /s, för Internetaccess till sina kunder. Kapaciteten i den andra riktningen (returkanalen) är tills vidare beroende av telefonnätet eller GSM. För access till Internet pågår prov. Vid proven är kommunikationen asymmetrisk och som returkanal används det vanliga telefonnätet eller GSM. En fördel är möjligheten till mobilitet. Statistik Inledning Syftet med denna statistikbilaga är att försöka ge en bild över tillgången till och användningen av informationsteknik i från individ-till företagsnivå, dvs. den svenska IT-mognaden. Utvecklingen på IT- området är snabb och lika snabbt blir IT-statistiken inaktuell. Ambitionen är därför inte att ge en heltäckande bild på alla de delområden informationstekniken omfattar utan att exemplifiera IT-mognaden, med så färsk statistik som möjligt, och i ett internationellt perspektiv på områden där jämförbar data finns tillgänglig. Bilagan är uppdelad i fyra avsnitt. I första avsnittet redovisas statistik rörande hushållens användning och tillgång till IT. Därefter presenteras statistik som speglar den svenska IT-kompetensen, både i form av specialist kompetens och generell användarkompetens. I ett tredje avsnitt ges en bild av näringslivets användning av IT och IT-sektorns produktion, sysselsättning och utrikeshandel. Slutligen presenteras statistik rörande elektronisk handel i och internationellt. Individer och hushåll Den huvudsakliga källan till bilagans statistik över tillgång och användning av dator och Internet är kommunikations- undersökning (KOM). Tre etapper av KOM har genomförts en , en och en . Undersökningarna har utförts av . KOM syftar bland annat till att undersöka tillgången till och användningen av telekommunikationsutrustning runt om i landet. I undersökningen samlas detaljerad information in om hur olika grupper i samhället reser och hur de kommunicerar via medier som telefon, fax, brev och Internet. I undersökningen ingår även frågor om datortillgång och användning samt kring distansarbete. KOM98 omfattade hela befolkningen i åldrarna 15 . Det är resultat avseende denna population, som nedan refereras som befolkningen, som presenteras i detta avsnitt. Urvalet i KOM98 uppgick till 2 500 individer. Av dessa var det 1 624 som intervjuades, vilket således medför en svarsfrekvens på . Tillgång till dator och Internet Andelen individer i åldern 15 med tillgång till dator har ökat från våren enligt kommunikationsundersökning (diagram 1). Detta är en kraftig ökning som troligen till stor del kan förklaras av hemdatorreformen. Ökningen av datortillgång bleknar dock vid en jämförelse med Internettillgångens utveckling. Kommersialiseringen av Internet har gått oerhört snabbt. På bara har andelen individer med tillgång till Internet ökat från till . I diagram 2 visas var individer har tillgång till dator och Internet, i hushållet, arbetet eller skolan. Bland befolkningen hade drygt hälften tillgång till dator i hushållet . Nästan tre av fyra sysselsatta hade tillgång till dator på sin arbetsplats medan av alla studerande hade tillgång till dator på sin skola. Fördelningen av tillgång till Internet i hushåll arbete och skola skiljer sig inte mycket från datortillgångens fördelning. Ungefär en tredjedel av befolkningen hade tillgång till Internet i hushållet. Det är långt fler som har tillgång till Internet på arbetsplatser och skolor än i hemmen. Av de som förvärvsarbetar hade knappt hälften tillgång till Internet på sin arbetsplats medan nästan nio av tio studerande hade tillgång till Internet på sin skola. Källa: /SCB undersökning ger inget stöd för någon markant skillnad mellan män och kvinnor ifråga om tillgång till dator och Internet. Undersökningen visar att av männen och av kvinnorna hade tillgång till dator 1998. Skillnaden i tillgång till Internet var ännu lägre, (diagram 3). Tillgången varierar dock kraftigt mellan olika ålderskategorier. Ungdomar mellan är de som har högst tillgång både när det gäller dator och Internet, (diagram 4). Tillgången sjunker med ålder. Av de som är har enbart tillgång till dator och till Internet. Källa: /SCB Även inkomst har stor betydelse för tillgång till dator och Internet. Av diagram 5 framgår att bortsett från den lägsta inkomstklassen, där en stor andel ungdomar ingår, så finns ett klart positivt samband mellan inkomst och tillgången till dator/Internet. Av de som tillhör den högsta inkomstklassen hade tillgång till dator respektive Internet. För de som har en inkomst är motsvarande andelar . Källa: /SCB En undersökning av Statskontoret visar att totalt hade tillgång till dator på sin arbetsplats , en betydligt lägre andel än kommunikationsundersökning visar. Enligt undersökningen är statliga sektorn mest datorintensiv, av de sysselsatta i statlig verksamhet hade tillgång till dator på arbetsplatsen (diagram 6). Av de sysselsatta i verksamhet hade dator på arbetsplatsen, medan av de anställda i landstingen hade tillgång till dator. Internationellt sett ligger och de skandinaviska länderna i framkanten när det gäller tillgång till pc i hemmen. En dansk undersökning som inkluderar ett urval av länder visar att av hushållen på hade pc i hemmet 1999, följt av och och (diagram 7). Därefter följer de andra skandinaviska länderna; , och . När det gäller Internet visar samma undersökning att , och har högst andel hushåll med Internetuppkoppling . I , och hade bara av hushållen Internetuppkoppling. Källa: , Technology, 1999 Användning av dator och Internet Statistik rörande hushållens tillgång till dator ger inte en heltäckande bild av hushållens IT-mognad. Att en individ har tillgång till t.ex. en dator betyder inte nödvändigtvis att han eller hon regelbundet använder sig av informationsteknik. Statistik över användning kan också ge en bild av vad informationstekniken används till. I användarstatistiken från som presenteras nedan är en användare definierad som en person som har någon erfarenhet av att använda dator respektive Internet. En mindre generös definition av användare hade givetvis gett lägre andelar användare. kommunikationsundersökning visar att tre av fyra svenskar 1998 hade använt en dator. Skrivit en text på en dator hade nästan lika många gjort (). Ungefär varannan person hade varit ute på Internet (), medan några färre () hade prövat på att skicka e-post. Det är små skillnader mellan könen även när man ser på andelen individer som har någon erfarenhet av dator (av männen och av kvinnorna) och Internet (). Det finns dock en klar tendens att användningen sjunker med ökad ålder. Av diagram 8 framgår att erfarenheten av både datoranvändning liksom Internet och e-post är högst i den yngsta åldersgruppen för att sedan sjunka i de äldre åldersgrupperna. Bland personer som är eller äldre hade bara var femte person använt en dator och så få som använt e-post. Diagram 8 Erfarenhet av datoranvändning, e-post och Internet efter ålder, 1998. Källa: /SCB Inte bara ålder, utan även utbildningsbakgrund är en faktor som förklarar spridningen av befolkningens användarerfarenhet. Diagram 9 visar att andelen med erfarenhet av Internet är mer än dubbelt så hög bland individer med eftergymnasial utbildning i förhållande till de som bara har grundskola. Även andelen med datorerfarenhet stiger med utbildning. Källa: /SCB Det finns även vissa tendenser till skillnader i dator- och Internetanvändning mellan olika regioner, vilket illustreras i diagram 10. Individens användning är högst i större städer. Användarfarenheten minskar sedan något när befolkningstätheten avtar. Användningen är således lägst i norra glesbygden. Källa: /SCB Informationstekniken underlättar möjligheterna till arbete i hemmet. Kommunikationsundersökning visar att av alla sysselsatta arbetade på distans en eller 1998 (diagram 11). Det är betydligt fler män än kvinnor, jämfört , som använder sig av denna arbetsform. Diagram 11 Andel (%) av de förvärvsarbetande med fast adress till arbetet som regelbundet distansarbetar fördelat efter kön, 1998 Källa: /SCB Statskontoret genomförde en undersökning av efterfrågan på tjänster via Internet genom att lägga till frågor till den regelbundna arbetskraftsundersökning () som SCB genomför. Undersökningen avser åldersgruppen . Till skillnad från SIKAS:s kommunikationsundersökning visar Statskontorets undersökning större skillnader i användningen mellan män och kvinnor. Som framgår av tabellerna 1 och 2 är det en större andel män som använder Internet både i bostaden och arbetet, oavsett vilken typ av tjänst som avses. Användningsmönstret i bostaden och arbetet är i stort sett det samma, men det är något mindre skillnader mellan män och kvinnors användning på arbetet. E-post och följa frågor via Internet uppges vara de vanligaste användningsområdena i hemmet. På arbetet hör även användning av databaser och informationstjänster till de mest frekventa användningsområdena. Tabell 1 Användning av informations- och kommunikationstjänster i bostaden Användning av internet i bostaden i procent av alla män Användning i procent av de män som har Internet hemma Användning i procent av alla kvinnor Användning i procent av de kvinnor som har Internet hemma Använder e- post 25 76 15 57 Följer frågor via Internet 25 79 15 58 Hämtar dokument m.m. 20 63 11 41 Kontakt offentlig institution 7 21 3 11 Databaser, infotjänster 20 63 11 42 Använder banktjänster 10 31 5 17 Beställer varor och tjänster 11 34 6 21 Spelar spel 5 15 3 12 Andra tjänster, nöje, underh 12 37 7 25 Källa: Statskontoret Tabell 2 Användning av informations och kommunikationstjänster på arbetet 1998 Användning av internet på arbetet Användning i procent av alla män Användning i procent av de män som har Internet på arbete Användning i procent av alla kvinnor Användning i procent av de kvinnor som har Internet på arbetet Använder e- post 28 67 18 52 Följer frågor via Internet 27 65 19 55 Hämtar dokument mm 26 62 17 47 Kontakt offentlig institution 9 22 7 20 Databaser, infotjänster 29 69 20 56 Använder banktjänster 6 15 2 6 Beställer varor och tjänster 10 25 5 14 Källa: Statskontoret presenterade 1998 rapporten i . I rapporten redovisas bland annat hur frekvent svenska Internet- användare använde Internet på arbetet och hemmet 1998. Av de som använder Internet på arbetet använde Internet . använde Internet på arbetet och (diagram 12). Av Internetanvändare i hemmet använde Internet i hemmet. En större andel, , använde Internet , medan uppgav att de bara använde Internet i hemmet. Det är svårt att göra tillförlitliga internationella jämförelser på användningssidan. Antalet Internetuppkopplingar i olika länder kan bestämmas med någorlunda tillförlitlighet. Hur många som använder de uppkopplade datorerna är dock betydligt svårare att uppskatta. Den geografiska fördelningen som presenteras i diagram 13 skall därför ses som en grov uppskattning. Antalet personer som använder sig av Internet var enligt av 275 miljoner , vilket motsvarar av jordens befolkning. , som har av alla användare, har ett tydligt försprång jämfört med resten av världen. Enligt undersökningen använder bara av befolkning Internet, vilket motsvarar 72 miljoner användare. Diagram 14 visar Internetanvändare som andel av befolkningen i ett antal europeiska länder 1998 från en internationell undersökning av konsultföretaget . I förhållande till sin folkmängd har enligt denna undersökning tillsammans med och den högsta andelen Internetanvändare. Källa: IT-kompetens IT-branschen är inne i en kraftig expansionsfas och det råder stark efterfrågan på IT-utbildad arbetskraft, även i övriga näringslivet. Det är därför intressant att närmare studera utvecklingen när det gäller tillgången på IT-utbildade, närmare bestämt examinerade från längre högskoleutbildningar inom IT-området då dessa är särskilt attraktiva på arbetsmarknaden. Det är svårare att hitta statistik som på ett allsidigt sätt speglar den allmänna IT-kompetensen bland befolkningen. Ett sätt att belysa den generella IT-kompetensen är att studera användningen för olika grupper i samhället med avseende på kön, facklig bakgrund m.m. IT-kompetens är ett oerhört mångfacetterat begrepp och siffrorna nedan utgör endast ett axplock av den statistik som kan tänkas användas. Specialistkompetens fick SCB i uppdrag av att bearbeta och presentera statistik över IT-utbildade under läsåren 1977/78 1997/98. Den statistiska datakälla som används är universitets- och högskoleregistret. Definitionen av IT-utbildning görs med hjälp av en definition som tidigare använts av . Diagrammet nedan visar antalet examinerade män och kvinnor från grundutbildningar inom IT-området. /78 1997/98 utexaminerades 40 138 personer från en grundutbildning, enligt statistiken från SCB. talet har antalet examinerade ökat från 1 867 personer /91 till 2 813 personer /98. Endast drygt en femtedel (8 698 st eller ) av de examinerade är kvinnor. talet var andelen kvinnor som examinerades från någon grundutbildning inom IT- området . talet sjönk andelen till ca 17 . /98 förbättrades läget något, då andelen kvinnor uppgick till . Den största gruppen examinerade från en grundutbildning inom IT utgörs av civilingenjörer, följd av systemvetenskap/ADB, se diagram 16 nedan. Gruppen systemvetenskap/ADB sjönk drastiskt mellan läsåren 1988/89 1990/91, då den korta ADB-utbildningen togs bort. Nästan två tredjedelar av de IT-utbildade kvinnorna finns i gruppen system- vetenskap/ADB och ca en femtedel bland civilingenjörerna. Över hälften av de IT-utbildade männen har civilingenjörsinriktningar. till utbildningsgrupp är det systemvetenskap/ADB som har den jämnaste könsfördelningen. Grundutbildningar inom IT-området kan delas in i ytterligare en utbildningsgrupp, efter ämnesområden: datateknik/datavetenskap, elektronik/elektroteknik, systemvetenskap/ informatik, teknisk fysik samt övriga IT-utbildningar. Detta illustreras i diagram 17 nedan. Störst är gruppen systemvetenskap/informatik där totalt 13 281 personer examinerats /78 1997/98. Därefter kommer gruppen elektronik/elektroteknik där 11 777 personer examinerats . De flesta kvinnor finns, inte oväntat, inom ämnena systemvetenskap/informatik. Manliga IT-studenter söker sig främst till elektronik/elektroteknik. framhåller i rapporten tillgång och efterfrågan, Omvärldsanalys för Högskolan, Arbetsrapport nr 9, att statistiska uppföljningsdata har för grova klassificeringar för att kunna fånga den utveckling och förnyelse som sker inom högskolan vad gäller utbildning inom IT området. En rad nya programutbildningar har tillkommit, såväl inom det tekniska som det tvärvetenskapliga området. Vidare konstateras att antagningen till IT utbildningar har ökat kraftigt. antogs 10 755 studenter till programutbildningar inom IT. Detta antal kan jämföras med det antal antagna som beräknat till 6 597 /97 i rapporten och arbetsmarknad för IT-specialister (R1998:16). Generell användarkompetens Uppgifterna nedan om datoranvändning efter facklig tillhörighet bygger på ökar men stora grupper står fortfarande helt utanför, 1999. Studien bygger på intervjuer utförda av SCB inom ramen för SCB:s undersökning av levnadsförhållanden. Av de anställda använder dator både i arbetet och hemmet, se tabell 3 nedan. av de anställda uppger dock att de använder dator varken i arbetet eller i hemmet. Denna grupp kan därmed förmodligen antas ha bristande kompetens när det gäller IT-användning. Bland den sistnämnda gruppen är det, sett till facklig tillhörighet, LO- medlemmar som utgör den grupp som har flest icke-användare. av LO-medlemmarna saknar datorerfarenhet. Sådan avsaknad av datorerfarenhet är drygt fem gånger vanligare bland medlemmar i än bland medlemmar i och . Att varken använda dator på jobbet eller i hemmet är ungefär tio gånger vanligare bland LO:s kvinnor än bland de manliga tjänstemännen. Tabell 3 Datoranvändning uppdelat på facktillhörighet och kön, 1998 LO (kvinnor,män) TCO (kvinnor, män) (kvinnor, män) Alla anställda Använder dator i arbetet och i hemmet 18 (14, 21) 59 (50, 71) 71 (64, 78) 40 Använder dator i arbetet men ej i hemmet 16 (15, 17) 25 (29, 20) 16 (19, 13) 19 Använder ej dator i arbetet men i hemmet 25 (26, 25) 9 (12, 4) 5 (6, 5) 17 Använder dator varken i arbetet eller i hemmet 41 (45, 37) 7 (9, 5) 8 (11, 4) 24 Summa 100 100 100 100 Källa: LO LO:s studie visar vidare att ungefär hälften av medlemmar, var tredje medlem i Handels och var fjärde medlem i Metall helt saknar datorerfarenhet. Bland privatanställda tjänstemän finns det enligt rapporten knappt några alls som är i den situationen. En möjlig slutsats av dessa skillnader i erfarenhet av datoranvändning är att det råder väsentliga skillnader i IT-kompetens bland dessa grupper. Näringslivet Företagens IT-användning har i en undersökning av flexibla arbetsorganisationer ställt frågor om företagens IT-användning. En enkät skickades till 5 700 arbetsställen och svarsfrekvensen var . Med arbetsställe menas verksamhet på en specifik adress, till skillnad från företag som kan bestå av flera arbetsställen, dvs. ha verksamhet på flera olika adresser. undersökning visar att av arbetsställena använde datorer och datakommunikation 1997. Fördelningen på olika sektorer visas i tabell 4. Samtliga arbetsställen verksamma inom FoU använder IT. Inom databehandlingsverksamhet, post- och telekommunikation, finansförmedling och kunskapsintensiv industri använder av arbetsställena IT.