prop · GN0398 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas en redogörelse för arbetsmarknadsutvecklingen samt arbetsmarknadspolitikens inriktning och effekter samt arbetsmarknadspolitikens mål och roll framöver. Arbetsmarknadspolitiken har tre huvuduppgifter: För det första att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft till företag. För det andra att öka de arbetslösas kunskaper och för det tredje att stödja dem som har svårt att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. En uppgift framstår som allt viktigare, nämligen att öka sysselsättningen och förhindra marginaliseringen av de undersysselsatta i skogslänen och i vissa områden i storstäderna. För att öka sysselsättningen och förhindra marginalisering måste de som står längst från arbetsmarknaden prioriteras. Det handlar om människor som drabbas av glesbygdens strukturförändringar men också om arbetslösa socialbidragstagare i de större städerna. I propositionen föreslås att en aktivitetsgaranti skall införas i hela landet. Syftet är att ge arbetslösa som är eller löper risk att bli långtidsinskrivna bättre förutsättningar att få arbete, hävda arbetslinjen och bryta rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet. Vidare föreslås inom ramen för aktivitetsgarantin att ett nytt särskilt anställningsstöd införs för långtidsinskrivna personer som är eller äldre, vars möjligheter att återkomma till den reguljära arbetsmarknaden är små. Anställningsskyddslagen föreslås ändras så att arbetstagare som är anställda med det föreslagna särskilda anställningsstödet inte omfattas av lagen. Regeringen föreslår vidare att det i lagen om arbetslöshetsförsäkring införs en uttrycklig regel om att för rätt till arbetslöshetsersättning skall den sökande anstränga sig för att finna ett lämpligt arbete. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreslås bemyndigas att utfärda föreskrifter om lämpligt arbete. Regeringen lämnar vidare en redogörelse för de regelförenklingar som kommer att göras. Dessa görs i syfte att underlätta arbetet inom arbetsförmedlingen och frigöra resurser till huvuduppgiften att förmedla arbeten. En ny lag om arbetsmarknadspolitiska program föreslås. Med anledning av den nya regleringen kring de arbetsmarknadspolitiska programmen föreslås följdändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Som ett led i regelförenklingen föreslås att de arbetsmarknadspolitiska åtgärder där aktivitetsstöd utgår skall som huvudregel pågå under längst samt att åtgärden utbildningsstöd skall upphöra. Inom ramen för programmet särskilda insatser för personer med arbetshandikapp kommer en rad förenklingar att göras och föreslås ett antal förändringar. Regeringen lämnar slutligen en redogörelse för organisation och behovet av att styrningen inom verket behöver förtydligas. Regeringen kommer därför att vidta erforderliga åtgärder som innebär att ekonomistyrning, kontroll och uppföljning inom väsentligt förbättras. Ansvar och befogenheter inom arbetsmarknadspolitiken skall hållas samman och arbetsfördelning mellan staten och kommunerna skall göras tydligare. Ordning och reda i arbetsmarknadspolitiken är en självklarhet. Politiken skall successivt inriktas mer på omvandling och utveckling. Åtgärderna skall inte utnyttjas för försörjning utan arbetslinjen skall stärkas. Kommunerna skall få en tydligare roll i uppgiften att samordna de lokala insatserna utifrån de nationella målen för arbetsmarknadspolitiken för att häva den undersysselsättning som präglar vissa områden. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om arbetsmarknadspolitiska program 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 8 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 9 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Arbetsmarknadsutvecklingen 15 5 Arbetsmarknadspolitikens roll 31 6 Arbetsmarknadspolitiken 38 7 En effektivare platsförmedling 47 7.1 Personalresurserna inom () 47 7.2 Utveckling av den individuella handlingsplanen 48 7.3 Ansträngningar att finna lämpligt arbete 49 8 Insatser för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet 52 8.1 Bakgrund 52 8.2 Aktivitetsgaranti 54 9 Regelförenklingar 59 9.1 Inledning 59 9.2 De arbetsmarknadspolitiska programmen 61 9.3 En ny lag om arbetsmarknadspolitiska program och följdändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 62 9.4 Tid i aktivitet 63 9.5 Åtgärden utbildningsstöd upphör 64 9.6 Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. för personer med arbetshandikapp 65 9.7 Lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () 67 10 Styrning och uppföljning 67 10.1 ledningsform 67 10.2 Styrningen inom 69 11 En aktivare och tydligare omställningsförsäkring 74 12 Förslagens ekonomiska konsekvenser 75 13 Författningskommentar 75 13.1 Förslag till lag om arbetsmarknadspolitiska program 75 13.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:82) om anställningsskydd 76 13.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 77 Bilaga 1 Instanser som har yttrat sig över rapporten (Ds1999:58) Kontrakt för arbete - Rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen 79 Bilaga 2 Instanser som har yttrat sig över betänkandet (Ds 1999:54) Samverkan för färre bidrag och fler i jobb 80 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 81 Rättsdatablad 82 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om arbetsmarknadspolitiska program, 2. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, dels godkänner vad regeringen föreslår om 4. att införa en aktivitetsgaranti (avsnitt 8.2), 5. ett särskilt anställningsstöd för äldre personer (avsnitt 8.2), 6. rätt till aktivitetsstöd vid vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering (avsnitt 9.3), 7. att en arbetsmarknadspolitisk aktivitet får pågå endast om det finns särskilda skäl (avsnitt 9.3), 8. att utbildningsstöd slopas (avsnitt 9.4), 9. att stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. skall avse personer med arbetshandikapp (avsnitt 9.5), 10. stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen för företagare och fria yrkesutövare (avsnitt 9.5), 11. möjligheter till stöd för reparationer av hjälpmedel på arbetsplatsen (avsnitt 9.5), 12. stöd till personligt biträde vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 9.5), 13. stöd av en SIUS-konsulent (avsnitt 9.5), 14. att stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () inte får lämnas inom konkurrensutsatt verksamhet (avsnitt 9.6). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller övergripande bestämmelser om de arbetsmarknadspolitiska programmen. Programmen syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen handhas av om inte annat föreskrivs. 2 § En kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning till dess de fyller . Kommunen har rätt till ersättning från staten för sådan verksamhet. Rätten till ersättning gäller under förutsättning att avtal träffas med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal skall anges de villkor som skall gälla för att ersättning skall lämnas. Kommunen beslutar om vilken ersättning som skall lämnas till den som deltar i verksamheten. 3 § En kommun får efter överenskommelse med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer åta sig en skyldighet att erbjuda ungdomar som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. En sådan skyldighet gäller från och med den dag den unge fyller till dess hon eller han fyllt . Kommunens skyldighet inträder om något arbete, reguljär utbildning eller något lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program inte kunnat erbjudas från det att den unge anmälde sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Utvecklingsinsatsen skall erbjudas från det att kommunens skyldighet enligt första stycket inträdde och får pågå . 4 § Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. Kommunen skall till den som tar del av verksamhet enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 6 och 6 b §§ socialtjänstlagen (1980:620) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut ersättning med . Ersättningen enligt andra och tredje stycket skall benämnas utvecklingsersättning. 5 § Regeringen får föreskriva att den som anordnar ett arbetsmarknadspolitiskt program i vissa fall skall betala finansieringsbidrag till staten. 6 § Den arbetsgivare eller anordnare av ett arbetsmarknadspolitiskt program som mottagit stöd skall ge () eller den myndighet utser tillfälle att granska den verksamhet som bedrivs och lämna de uppgifter som behövs för att granskningen skall kunna genomföras. 7 § Den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program skall inte anses som arbetstagare om inte programmet gäller en anställning med anställningsstöd eller lönebidrag eller skyddat arbete. När ett program bedrivs på en arbetsplats skall den som tar del av programmet dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av följande regler i arbetsmiljölagen (1977:1160): 2 kap. 1 9 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet, 3 kap. 1 4 och 7 14 §§ om allmänna skyldigheter, 4 kap. 1 4 och 8 10 §§ om bemyndiganden, 5 kap. 1 och 3 §§ om minderåriga, 7 kap. om tillsyn, 8 kap. om påföljder, och 9 kap. om överklagande. Vad som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare skall gälla den som har upplåtit en arbetsplats för programverksamhet. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar, lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan , och lagen (1998:1781) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. De upphävda lagarna gäller dock fortfarande för de personer som anvisats verksamhet enligt förordningen (1995:712) om kommuners ansvar för ungdomar, förordningen (1997:1278) om kommuners ansvar för ungdomar mellan och förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Från lagens tillämpning undantas dock 1. arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 2. arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj, 3. arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete eller skyddat arbete 4. arbetstagare som är anställda med särskilt anställningstöd eller i skyddat arbete. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 9, 11, 14, 16, 17, 19, 30 och 46 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rätt till ersättning vid arbetslöshet har sökande som 1. är arbetsföra och oförhindrade att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst , 2. är beredda att anta erbjudet lämpligt arbete under tid för vilken de inte anmält hinder som kan godtas av arbetslöshetskassan, 3. är anmälda som arbetssökande hos den offentliga arbets- förmedlingen i den ordning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, och 4. inte kan få lämpligt arbete. 4. anstränger sig för att finna ett lämpligt arbete men inte kan få ett sådant arbete. Erbjudet arbete skall anses lämpligt, om 1. det inom ramen för tillgången på arbetstillfällen tagits skälig hänsyn till den sökandes förutsättningar för arbetet samt andra personliga förhållanden, 2. anställningsförmånerna är förenliga med de förmåner som arbetstagare får som är anställda enligt kollektivavtal eller, om kollektivavtal inte finns, är skäliga i förhållande till de förmåner arbetstagare med likvärdiga arbetsuppgifter och kvalifikationer får vid jämförliga företag, 3. arbetet inte hänför sig till en arbetsplats där arbetskonflikt råder till följd av stridsåtgärder som är lovliga enligt lag och kollektivavtal, och 4. förhållandena på arbetsplatsen motsvarar vad som anges i författning eller myndighets föreskrifter om åtgärder till förebyggande av ohälsa eller olycksfall. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om lämpligt arbete. Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete 1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller 2. som bedrivits med stöd av bestämmelserna om start av näringsverksamhet enligt förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. 1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller 2. som bedrivits med stöd av bestämmelserna om stöd till start av näringsverksamhet enligt förordningen (2000:000) om arbetsmarknadspolitiska program. Detta gäller dock inte om den sökande när det i första stycket nämnda arbetet påbörjades uppfyllde arbetsvillkoret med annat förvärvsarbete enligt 12 13 §§. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av 1. styrkt sjukdom, 2. avslutad heltidsutbildning som den sökande har avslutat efter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltid , 3. tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 4. frihetsberövande på kriminalvårdens område, 5. vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, 6. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen, eller 6. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen, 7. utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förutsättning att makens eller makans arbetsgivare har sitt säte i och att lönen utbetalas från , varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sökande sammanbor under förhållanden som liknar makars. 7. utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förutsättning att makens eller makans arbetsgivare har sitt säte i och att lönen utbetalas från , varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sökande sammanbor under förhållanden som liknar makars, eller 8. deltagande i ungdomsgarantin enligt förordningen (2000:000) om arbetsmarknadspolitiska program. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. en arbetsmarknadspolitisk aktivitet enligt förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter med undantag av start av näringsverksamhet, 2. arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, datorteksverksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering, 3. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 4. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har lämnats, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna lag gäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga till grund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt 12 14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt en arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, för vilka statligt utbildningsbidrag lämnats, 2. bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, 1. tagit del av och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, datorteksverksamhet eller arbetslivsinriktad rehabilitering, 2. bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (2000:000) om arbetsmarknadspolitiska program, 3. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, 4. fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader, 5. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller 5. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, med undantag för arbete som finansierats med särskilt anställningsstöd, eller 6. fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § lämnats. Dagpenning till sökande som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genom arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken de har fått statligt utbildningsbidrag får bestämmas till belopp som motsvarar utbildningsbidraget. Dagpenning till sökande som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genom att ta del av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som berättigar till aktivitetsstöd enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd får bestämmas till belopp som motsvarar aktivitetsstödet. Detta gäller trots bestämmelserna i 26 29 §§. Bestämmelserna i 43 § 1 3 om arbete skall tillämpas i fråga om Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som berättigar till utbildningsbidrag och utbildningar för vilka utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag. Bestämmelserna i 43 § 1 3 om arbete skall tillämpas i fråga om Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som berättigar till aktivitetsstöd och utbildningar för vilka utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag. Bestämmelserna i 44 och 45 §§ skall därvid gälla i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen för angav regeringen att skall ta steget in i nästa århundrade med en politik för utveckling och jämlikhet som bygger på allas delaktighet (prop. 1999/2000:1 bet.1999/2000:AU1, rskr. 1999/2000:83). Politiken för det nya århundradet skall enligt propositionen vara inriktad bl.a. på att nå full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. Som en del i denna inriktning ingår att lägga om arbetsmarknadspolitiken mot ökad kvalitet, långsiktighet och enklare regler. För att underlätta denna utveckling har inom under det gångna och det innevarande året genomförts en mängd utrednings- och översynsarbete inom det arbetsmarknadspolitiska området men också inom andra områden. En arbetsgrupp inom har gjort en översyn av arbetslöshetsförsäkringen. Gruppens arbete finns redovisat i Ds 1999:58 Kontrakt för arbete Rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen. Betänkandet har remissbehandlats. De instanser som har avgivit yttrande finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnr N1999/11935/A). I denna proposition, avsnitt 7.3, kommer endast att behandlas några av arbetsgruppens förslag. En proposition som mer samlat behandlar arbetslöshetsförsäkringen och dess ställning inom arbetsmarknadspolitiken kommer att överlämnas till . I budgetpropositionen för anmälde regeringen att den skulle återkomma till med ett förslag till förändringar i reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i anslutning till översynen av arbetslöshetsförsäkringen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. I propositionen redovisades också ett antal principer som förenklingarna skulle bygga på och ett utkast till en programindelning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Arbetet med regelförenklingarna har fortskridit inom i nära samverkan med AMS. Resultatet av arbetet redovisas under avsnitt 9 Regelförenklingar. () har en utredning sett över arbetslösa socialbidragstagares situation. Utredningen avlämnade betänkandet Ds 1999:54 Samverkan för färre bidrag och fler i jobb. Betänkandet har remissbehandlats. De instanser som har avgivit yttrande finns i bilaga 2. Remissyttranden finna att tillgå i (dnr N1999/11485/A). Förslag i fråga om dessa socialbidragstagare finns i avsnittet 8.1 Aktivitetsgaranti. har , på uppdrag av regeringen, utrett hur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan användas effektivare för personer som varit arbetslösa och stått utanför den reguljära arbetsmarkanden. avlämnade AMS en rapport, (dnr N1999/13151/A). Rapporten har inte remissbehandlats. Rapporten behandlas till viss del i avsnitt 8. Lagrådet I propositionen föreslås en ny lag om arbetsmarknadspolitiska program. Lagen föreslås få motsvarande innehåll som lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar, lagen (1997:1268) om kommuneras ansvar för ungdomar mellan och lagen (1998:1781) om arbetsmarknaspolitiska aktiviteter. Lagförslaget är därmed väsentligen av redaktionell art och regeringen anser att Lagrådets hörande saknar betydelse på grund av sakens enkla beskaffenhet. Vidare föreslås i propositionen en ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslaget innebär att benämningen beredskapsarbete utmönstras ur lagtexten och att det i stället anges att anställda med det nya särskilda anställningsstödet inte omfattas av lagen.Därutöver föreslås redaktionella ändringar. Lagrådets yttrande är inte nödvändigt eftersom ändringarna är av enkel beskaffenhet. Regeringen föreslår därutöver ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Dessa faller inte inom Lagrådets granskningsområde. 4 Arbetsmarknadsutvecklingen under 1990- talet Inledning har arbetsmarknadspolitiken på grund av det svåra läget på arbetsmarknaden fått verka i en situation som väsentligt skilt sig från den som rådde då grunddragen i den svenska arbetsmarknadspolitiken utformades. försvann ungefär en halv miljon arbetstillfällen eller av sysselsättningen. Den stabiliseringspolitiska börda som lades på arbetsmarknadspolitiken har varit ungefär dubbelt så stor som vid konjunkturnedgången . Det statsfinansiella läget i kombination med den stabiliseringspolitiska börda som lades på arbetsmarknadspolitiken gjorde att insatserna mer kom att präglas av kvantitet än kvalitet för att förhindra att människor slogs ut och permanent tvingades lämna arbetskraften. Ett utslag av detta var det volymmål för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som kom att prägla politiken fram . Denna inriktning kan ses som ett avsteg från kärnverksamheten i arbetsmarknadspolitiken, nämligen fokus på platstillsättningar, insatser för att motverka flaskhalsar och insatser för dem som har det allra svårast att få ett arbete.