prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett sätt att motverka brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag och för att minimera de skador de ger upphov till är att säkerställa att de som arbetar inom rättsväsendet har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, antisemitiska och homofobiska yttringar som om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. En sådan ökad kunskap är också ägnad att motverka fördomar som kan finnas om de grupper som utsätts för sådana brott. En i dessa frågor förbättrad grundutbildning och ökad kompetensutveckling liksom ett förbättrat samarbete i metodfrågor förutsätter ökad samverkan mellan rättsväsendets myndigheter. En central uppgift för rättsväsendet skall alltså vara att utveckla metoderna för hur denna typ av brott förebyggs och bekämpas och hur de som utsatts för sådana brott bemöts. Utöver vad som redan nämnts när det gäller den brottsbekämpande verksamheten, bereds rapporten och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35) inom . På regeringens uppdrag pågår arbete för att överväga förändringar i lagstiftningen. Den tidigare nämnda kommittén, som har till uppgift att överväga en kriminalisering av aktivt deltagande i en organisation som sysslar med brottslig verksamhet, skall också överväga andra frågor som rör brottslighet med rasistiska inslag. Kommittén skall vidare överväga frågan om att straffbelägga hets mot homosexuella. Utredningen skall redovisa sitt arbete . tillsattes en parlamentarisk utredning som har i uppdrag bl.a. att analysera och ta ställning till om de preskriptionstider som gäller för tryckfrihets- respektive yttrandefrihetsbrott bör förlängas. I uppdraget finns också andra moment som kan få betydelse för framtida möjligheter att bekämpa rasism och antisemitism i grundlagsskyddade medier. tillsatte regeringen en utredning för att se över lagstiftningen om olaga diskriminering och tilllämpningen av den. Syftet med utredningen är att åstadkomma en lagstiftning och en tillämpning av den som utgör ett effektivt medel mot diskriminering. Utredningen skall redovisa sitt arbete . *Narkotikabrottslighet Missbruk av narkotika är en starkt bidragande orsak till förekomsten av brott och otrygghet i samhället. Vid sidan av den brottslighet som är förknippad med själva hanteringen av narkotikan, skapar missbruket och den illegala handeln en grogrund för annan kriminalitet. Att utveckla och förstärka de brotts- och drogförebyggande insatserna, särskilt bland ungdomar, samt i övrigt bekämpa narkotikabrottsligheten är därför en av de viktigaste kriminalpolitiska prioriteringarna. Regeringen tillkallade en som skall utvärdera samhällets narkotikapolitiska insatser och föreslå effektiviseringar av narkotikapolitiken. Översynen skall omfatta såväl lagstiftningen på området som samhällets åtgärder i övrigt. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Kampen mot brottsligheten kräver internationellt samarbete regeringens satsningar ökar Regeringens ambition är att det svenska deltagandet i och de svenska initiativen inom det internationella samarbetet skall öka . Målen även för detta arbete är att minska brottsligheten och öka tryggheten med höga krav på rättssäkerhet och rättstrygghet. Det ställer också större krav på nationell samordning mellan verksamhetsområden och myndigheter liksom mellan departementet och rättsväsendets myndigheter. Den ökade internationaliseringen och globaliseringen utgör en i grunden positiv utveckling. En större marknad och öppnare gränser ger möjligheter till utveckling för samhällen och individer. Men får den grova och organiserade brottsligheten också ökade möjligheter att agera på en större marknad. En stor del av den verkligt allvarliga kriminaliteten begås i organiserade former och är av gränsöverskridande karaktär. Det är ett förstahandsintresse för och andra rättsstater att med stor kraft bekämpa den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten. Detta kräver insatser på bred front i nära samarbete mellan länderna. En huvudfråga är att utveckla det internationella polis- och åklagarsamarbetet, liksom samarbetet mellan andra organ inom rättsväsendet i skilda länder. Det kräver i sin tur att det internationella samarbetet i lagstiftningsfrågor utvecklas, så att nationella och internationella regelverk anpassas till dagens och morgondagens krav och så att rättsväsendets myndigheter i skilda länder kan kommunicera och samarbeta på ett effektivt och rättssäkert sätt. *Det straffrättsliga samarbetet över gränserna skall förbättras Inom EU pågår också ett omfattande arbete med att förbättra såväl det polisiära samarbetet som samarbetet på den internationella straffprocessrättens område. Det gäller bl.a. utlämningsförfarandet och förutsättningarna för att bistå utländska åklagare och domstolar med bevisupptagning och olika former av tvångsmedel. EU har också antagit en handlingsplan mot organiserad brottslighet som håller på att genomföras. Arbete pågår också inom och FN för att ta fram nya instrument för ett förbättrat rättsligt samarbete över gränserna. För att bättre kunna möta dagens och morgondagens behov när det gäller att bekämpa framför allt den gränsöverskridande brottsligheten, krävs gemensamma regler för det internationella samarbetet inom det kriminalpolitiska området. För är detta arbete högt prioriterat. Ny svensk lagstiftning för det internationella straffrättsliga samarbetet, som beräknas träda i kraft , kommer att avsevärt förbättra möjligheter att ge och få internationell rättslig hjälp i brottsutredningar och brottsmålsrättegångar. *leder till förbättrat polissamarbete har tillträtt med målet att, tillsammans med de övriga nordiska länderna, bli operativ medlem i . Personkontrollerna vid gränsen till de övriga Schengenstaterna avskaffas då och personer som vistas här i landet kan resa fritt mellan alla länder som deltar i samarbetet. Det innefattar ett åtagande att bevaka de gränser som vetter mot länder utanför samarbetsområdet så effektivt att den fria rörligheten för personer inte innebär något hot mot ländernas inre säkerhet och ordning och så att icke önskvärda personer kan hindras att resa in. Vidare innefattas ett långtgående polisiärt samarbete, med bl.a. möjligheter för polisen att arbeta på grannländernas områden, t.ex. för att följa efter flyende brottslingar in på en grannstats territorium. För att kunna efterlysa efterspanade personer över hela området byggs ett effektivt datasystem upp. Regler om rättsligt samarbete bl.a. vad gäller utlämning av brottslingar och annan internationell rättshjälp i brottmål innefattas också. Regeringen bedömer det svenska deltagandet i som värdefullt. Den fria rörligheten för personer och myndighetssamverkan mellan olika länder kan ge stora vinster liksom samarbetet i övrigt. Särskilt värdefullt är det att kunna hålla samman alla de nordiska länderna i ett samarbetsprojekt som , sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande , är helt knutet till EU. Det är en prioriterad uppgift att se till att kan anslutas till det operativa samarbetet. *Öresundsförbindelsen kräver ökat samarbete med När Öresundsförbindelsen öppnas för trafik ökar samarbetet ytterligare mellan och . En särskild avtalsreglering krävs, inte bara därför att Öresundsförbindelsen bildar en landgräns i mening, utan också därför att den blir en starkt trafikerad transportled mellan länderna. Förhandlingar mellan och har pågått om ett avtal som skall reglera polisarbetet på förbindelsen, bl.a. frågor om ingripanden mot brott och ordningsstörningar som sker där och om efterföljande av flyende brottsling. Ett avtal beräknas vara klart . *Europol regeringen stöder förbättrat polissamarbete mot gränsöverskridande brottslighet Regeringen anser att inrättandet av den europeiska polisbyrån Europol är av stort värde för möjligheterna att bekämpa den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Regeringens ambition är att stödja utvecklingen av Europols arbete och det viktiga och nödvändiga interna- polissamarbetet. Europol har byggts upp som ett europeiskt organ för mellanstatligt polisiärt kriminalunderrättelsesamarbete för bekämpning av internationell brottslighet. I Europolkonventionen regleras vilka allvarliga internationella brott som Europol är behörigt att ägna sig åt. Brott såsom olaglig narkotikahandel, människohandel, olaga handel med nukleära och radioaktiva ämnen, handel med stulna bilar samt brottslighet förknippad med illegal immigration är exempel. Europols mandat avses att utökas till bekämpning av terrorism och penningförfalskning. kommer att aktualisera frågan om en utökning av mandatet till att gälla också ekobrott. *Det internationella samarbetet för att förebygga brott skall öka Regeringens intention är att tillvarata de utökade möjligheter till internationellt samarbete inom EU för att förebygga brott, som finns sedan Amsterdamfördraget trätt i kraft. Regeringens avser att verka för att samarbetet inom EU när det gäller att utbyta kunskap om brottslighetens utveckling och orsaker, om olika åtgärders effektivitet och om pågående insatser och projekt, skall öka på ett planerat och effektivt sätt. arbetar aktivt på detta område, såväl inom ramen för det arbete som pågår i EU:s olika rådsarbetsgrupper som inom det inofficiella nätverk av experter i brottspreventiva frågor som existerar i och där BRÅ representerar . Genom att står värd för den europeiska tävlingen för brottsförebyggande projekt och samlar det inofficiella nätverket skapas förutsättningar för ett utökat samarbete. I det internationella arbetet kommer regeringen på samma sätt som har gjorts i att driva frågan att brottsligheten inte kan bekämpas eller tryggheten ökas enbart med hjälp av lagstiftningsåtgärder eller repressiva insatser av polisväsende, åklagarväsende, domstolar och kriminalvård. Att öka samarbetet när det gäller prevention blir en viktig fråga för ordförandeskap i . *Samarbete med bl.a. Östersjöstaterna utvecklas Internationellt samarbete av stor betydelse förekommer inte bara inom ramen för EU och utan också med Östersjöstaterna. De nordiska länderna, , de baltiska staterna, och bedriver ett brottsbekämpande samarbete inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i . Aktionsgruppen tillsattes av regeringscheferna i Österjöområdet och har sedan starten varit ordförandeland. Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skatte- samt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Åtgärder har vidtagits för att förbättra informationsutbytet mellan länderna, utöka det rättsliga samarbetet samt genomföra gemensamma utbildningar, undersökningar etc. Gemensamma operativa aktioner genomförs löpande mot bl.a. stulna fordon, narkotikasmuggling och illegal migration och människosmuggling. inrättade regeringscheferna en operativ kommitté som har till uppgift att föreslå gemensamma operativa åtgärder samt ansvara för genomförandet av konkreta aktioner. Aktionsgruppens verksamhet har resulterat i att enklare och effektivare samarbetsstrukturer har byggts upp. Aktionsgruppen kommer att fortsätta sitt arbete i nuvarande form fram till och med . *Internationellt utvecklingssamarbete är av central betydelse En uppgift för rättsväsendet som blivit allt viktigare är att delta i internationellt utvecklingssamarbete. Sådant samarbete omfattar insatser såväl i närområdet som i andra länder i vilka insatser på rättsområdet är en viktig del av utrikespolitik. I förlängningen innebär bistånd på rättsområdet ökad trygghet och säkerhet också för . är insatser på rättsområdet särskilt inriktade på ett fördjupat samarbete med grannländerna , , och . Samarbetet manifesterar stöd för dessa länders strävanden att bli medlemmar i . Denna delvis nya inriktning av samarbetet och det förhållandet att insatserna utförs av statliga myndigheter ställer nya krav på samarbetets utformning. påbörjades därför genomförandet av den nya modell för samarbete mellan rättsväsendet myndigheter och Sida som på rättsområdet föreslog i sitt delbetänkande (SOU 1998:86). Regeringsavtal om utvecklingssamarbete har träffats med de baltiska staterna och emotses med . Till avtalen hör handlingsplaner med program och projekt som regeringarna åtagit sig att genomföra genom insatser av rättsväsendets myndigheter och med finansiering som handhas av Sida. Rättsväsendets myndigheter har blivit aktivt delaktiga i samarbetet med de baltiska myndigheterna och i arbetet med att utveckla effektiva arbetsformer för de statliga myndigheternas samverkan i detta samarbete. Arbetet samordnas i en styrgrupp med sekretariat i . 3.5.3 Statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet 2001 och 2002 Rättsväsendet befinner sig som framgått mitt i en period av reformarbete. Myndigheterna inom rättsväsendet har hunnit olika långt. Generellt kan sägas att det fortfarande behövs betydande insatser både från statsmakterna och från myndigheterna själva innan verksamheten och organisationen inom rättsväsendet har utvecklats, så att det med fog kan hävdas att vi har ett rättsväsende som fullt ut är anpassat förutsättningar och krav. Regeringens ambition är att med fortsatt kraft driva moderniseringen, förändringen och effektiviseringen av rättsväsendet. En utgångspunkt för det fortsatta arbetet är de slutsatser och förslag som i sina granskningar av flertalet av rättsväsendets områden tagit fram. Det arbete som redan påbörjats inom rättsväsendet att utveckla och definiera mätbara mål för verksamheterna bör kunna ge väsentligt förbättrade förutsättningar för effektiviseringar. En annan utgångspunkt är myndigheternas budgetunderlag. Polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården har i budgetunderlag redovisat beräkningar av tillkommande resursbehov på sammanlagt och . justitieutskott har vid behandlingen av ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) framhållit vikten av att rättsväsendet har tillgång till medel för att kunna lösa sina uppgifter och för att verksamheten skall kunna utvecklas och moderniseras i enlighet med de mål statsmakterna har ställt upp. Det handlar då inte minst om att öka antalet poliser, säkra närpolisreformen, modernisera domstolsväsendet, effektivisera brottsutredningarna, fullfölja satsningen mot ekonomisk brottslighet, utveckla det internationella samarbetet och fortsätta att utveckla verksamheten inom kriminalvården (bet.1998/99: FiU20). Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma till när det gäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. För polisväsendets del handlar det särskilt om att vända den pågående minskningen av antalet poliser. Detta avses ske i två etapper. Först skall minskningen hejdas och därefter skall nås en nivå på antalet poliser som gör det möjligt att fullfölja närpolisreformen, öka andelen brott som upp, förstärka gränskontrollen och utveckla det internationella polissamarbetet. Det behövs också en utveckling i fråga om teknikstödet. Inom åklagarväsendet handlar det i första hand om att konsolidera och ytterligare utveckla det omfattande reformarbete som genomförts . Uppbyggnaden av Ekobrotts- myndigheten fullföljs och en ny organisation för bekämpning av miljöbrott införs. Det påbörjade reformarbetet inom domstols- väsendet har kommit in i ett intensivt skede. kan reformarbetet förväntas leda till att vi får ett bättre och modernare domstolsväsende som är mer effektivt. För att reformarbetet skall kunna drivas framåt behövs resursförstärkningar . Kriminalvården har genomfört rationaliseringar som motsvarar . Detta har kunnat ske bl.a. genom att anstalter lagts ner, att platser avvecklats och att en ny lokal organisation införts. har kriminalvården haft att möta de krav som riksdag och regering ställt på att förbättra verksamheten i häktena, höja säkerheten i anstalterna och utveckla verksamheten. De ytterligare rationaliseringar som behöver göras skall genomföras utan att verksamheten drabbas. Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1996 Utfall 1997 Utfall 1998 Anslag 19991 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 20012 Beräknat anslag 20023 Polisväsendet 11 209 11 338 11 289 11 974 11 704 12 Åklagarväsendet 660 660 741 819 831 946 980 995 Domstolsväsendet 2 889 2 954 3 063 3 067 3 169 3 359 3 381 3 430 Kriminalvården 3 752 3 816 3 866 3 639 3 927 3 820 3 885 3 949 1 289 1 217 1 303 1 310 1 342 1 342 1 363 1 385 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 1 151 1 122 1 151 1 120 1 195 1 153 1 168 1 196 Totalt för utgiftsområde 4 19 950 21 160 21 413 21 929 22 168 22 667 23 019 23 382 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Motsvarar prisnivå. 3 Motsvarar prisnivå. Rättsväsendets ekonomi har stabiliserats . Polisväsendet och åklagarväsendet har gått från stora underskott till en ekonomi i balans. har rättsväsendets samlade an- slagssparande som vid ingången av uppgick till minskat med mer än . Framförallt har förbrukningen varit hög- re än anvisade medel inom domstolsväsendet och kriminalvården samt på anslaget för rättshjälp m.m. Vad gäller kriminalvården har anslaget dragits ner budgetåren 1998 och 1999 för att kriminalvårdens tidigare stora anslagssparande skall förbrukas. Neddragningen av kriminalvårdens anslag med sammanlagt har omfördelats inom rättsväsendet, huvudsakligen till polisväsendet. är det ekonomiska läget in- om rättsväsendet förhållandevis bra. Rättsväsendet har också i de senaste budgetpropositionerna tillförts omfattande resursförstärkningar, som framgår av tabell 3.3. Därtill har pengar omfördelats inom rättsväsendet enligt ovan. Tabell 3.3 Resursförstärkningar Miljoner kronor 1998 1999 2000 2001 Budgetpropositionen för 200 200 200 2001 Budgetpropositionen för 4002 250 300 1 Den ramhöjning som beslutades för budgetperioden 2000 ligger kvar 2 I beloppet ingår engångsvisa resurser till polisväsendet om . Trots detta finns det frågetecken . Myndigheternas prognoser visar att utveckling håller i sig, dvs. att polisväsendets och åklagarväsendets ekonomier är i balans som domstolsväsendet och kriminalvården förbrukar mer än anvisade medel. Detta leder till att det sammanlagda anslagssparandet minskar med nästan . Prognoserna för visar på ett klart försämrat läge och 2002. Alla de stora myndigheterna utom kriminalvården kommer att förbruka mer än anvisade medel. Utgiftsområdets ram tillförs i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vår- proposition 2000 - 2002. Förstärkning- en och myndigheternas möjligheter att utnyttja anslagskredit gör att myndigheterna även kan fortsätta driva utvecklingsarbetet in- om rättsväsendet. Det behövs som framhållits ekonomiska vårproposition ytterligare förstärkningar . Regeringen avser därför att ekonomiska vårproposition återkomma till när det gäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen föreslår att de nya resurserna för- delas inom utgiftsområdet enligt tabell 3.4. Av de tillförda medlen överförs till utgiftsområde 2 anslaget i enlighet med propositionen om ny bokfö- ringslag (prop. 1998/99:130). Tabell 3.4 Förslag till fördelning av de nya resurserna Miljoner kronor Anslag 2000 2001 2002 A1 21 26 26 B1 13 23 23 B2 5 15 15 C1 Domstolsväsendet 110 85 85 Överföring till utg.omr. 2 anslaget B 5 1 Summa 150 150 150 Vidare föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas inom respektive anslagsavsnitt. Sammantaget föreslår regeringen att den totala anslagsramen för utgiftsområde 4 fastställs till 22 . beräknas anslagsramen till 23 respektive 23 . Regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet framgår av respektive anslagsavsnitt. 4.1 Omfattning Polisens verksamhet syftar till att förebygga och beivra brott, upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten. För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Den består av myndighetens chef och det antal övriga ledamöter som regeringen bestämmer. Regeringen utser de ledamöter som utöver polischefen skall ingå i styrelsen. är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för . är också ansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhet m.m. vilken redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvaret. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 10 760 11 460 11 119 11 507 11 687 11 864 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Förändringar En ny ledningsorganisation har införts i polisväsendet. ansvar för polisverksamheten har upphört. Varje polismyndighet styrs nu av en polisstyrelse med ledamöter som nomineras av partierna och utses av regeringen. har ansvaret för tillsynen över polisen och har fått en utvidgad föreskriftsrätt. Rekryteringen av nya poliser måste öka väsentligt för att det skall vara möjligt att fullfölja närpolisreformen, utveckla det problemorienterade arbetssättet, förbättra utredningsverksamheten, förstärka gränskontrollen och utöka det internationella samarbetet. Det innebär att utbildningskapaciteten vid i måste utnyttjas maximalt och att det är nödvändigt att snabbt öppna utbildningsställen utanför för att ytterligare öka kapaciteten. avser att öka intagningen vid och öppna platser för polisiär grundutbildning på andra håll i landet. kommer polisiär grundutbildning att öppnas i . har slagit fast riktlinjer för hur rekryteringen och utvecklingen av chefer inom polisväsendet skall anpassas till polisväsendets behov av chefskompetens. Det begränsande kravet på juridisk examen för högre chefer har tagits bort. Riksåklagaren har efter samråd med fastställt nya allmänna råd om ledningen av förundersökning i brottmål. De innebär bl.a. att polisen har fått ett större ansvar för att leda förundersökningar i jämförelsevis enkla och medelsvåra ärenden medan åklagarna i större utsträckning kan koncentrera sig på de förhållandevis mer komplicerade brottsutredningarna. Det ökar möjligheterna att använda polis- och åklagarmyndigheternas samlade resurser på ett mer effektivt sätt. Alla myndigheter inom polisen och åklagarorganisationen skall ha ett operativt ansvar för miljöbrottsbekämpningen inom ramen för den nya miljöbrottsorganisationen (se avsnitt 5.5.1). Regeringen har för det ändamålet avsatt särskilda resurser till polisväsendet och åklagarorganisationen. Det skall hos polisen finnas kvalificerade utredare med specialistkompetens när det gäller utredning av brott mot miljön. och de övriga nordiska länderna räknar med att bli operativa medlemmar i . förutsätts bl.a. ett antal lagstiftningsåtgärder. En del av den lagstiftningen är också nödvändig för att reglera det polisiära samarbetet med på och i anslutning till Öresundsförbindelsen. Huvudmannaskapet för polispersonal som tjänstgör i internationella fredsbefrämjande insatser överförs från Försvarsmakten till . Det innebär att får ett samlat nationellt ansvar för att internationell polisiär verksamhet som rekrytering, arbetsgivar ansvar under utlandstjänstgöring, metod- och doktrin utveckling samt personalvård efter hemkomsten. Regeringen har öppnat möjligheter att använda beredskapspoliser även när det inte är höjd beredskap eller behövs för försvarsberedskap. Beredskapspoliser som ingått avtal med om sådan tjänstgöring kan kallas in till polismyndigheterna vid särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt.