prop · GO0346 · 2000-11-29 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:46 Redogörelse för en överenskommelse mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- Regeringen överlämnar denna skrivelse till . träffade företrädare för staten och landstingen en överenskommelse om ersättningar till hälso- och sjukvården för . Överenskommelsen godkändes av den och av regeringen . sättningar till hälso- och sjukvården som utges i enlighet med överens- kommelsen uppgår till totalt och skall fördelas mellan landets 21 landsting. Beloppet skall ställas i relation till de cirka som landstingens utgifter för hälso- och sjukvården uppgår till (). De bidrag som fördelas har därmed huvudsakligen betydelse som signal- och stimulansmedel gentemot sjukvården. Liksom skall huvuddelen av medlen i överenskommelsen användas för en långsiktig satsning på att stärka patientens ställning inom svensk hälso- och sjukvård. både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienter- nas inflytande och delaktighet, vilket ligger i linje med de grundläggande mål som uttrycks i propositionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) som regeringen i år lämnade till . I handlingsplanen redovisar regeringen dels avsikten att förstärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt , dels det avtal som reger- ingen träffat med och om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen. Även för lämnas inom ramen för överenskommelsen särskild ersättning för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Ersättningen är, liksom föregående år, Ärendet och dess beredning.............................................................. Överenskommelsen för i huvuddrag.................................... Att stärka patientens ställning ............................................ Rehabiliterings- och behandlingsinsatser........................... Stöd för kunskapsbaserad hälso- och sjukvård .................. Stöd till IT-utveckling i hälso- och sjukvården.................. Bidrag inom hjälpmedelsområdet ...................................... Områden som ingått i tidigare överenskommelser............. Uppföljning av överenskommelsen.................................... Bilaga 1 Överenskommelse mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården för ................. Bilaga 2 Fördelning av ersättning för att stärka patientens Bilaga 3 Fördelning av särskild ersättning för vissa verksamheter Bilaga 4 Fördelning av särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Ärendet och dess beredning träffade företrädare för staten och landstingen en överenskommelse om ersättningar till hälso- och sjukvården för . Denna redovisas i sin helhet i bilaga till skrivelsen. Såväl regeringen som har godkänt överenskommelsen. Den gäller fr.o.m. under förut- sättning av att godkänner budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1), avseende dels utgiftsområde 9, anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård och dels utgiftsområde 10, anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. 2 Överenskommelsen för i huvuddrag Den ekonomiska ramen för överenskommelsen för uppgår, lik- som , till sammanlagt . Till skillnad från föregående år har parterna beslutat att för utge ett omställningsbidrag med till av patienter med Rett syndrom. Följande ersättningar lämnas enligt överenskommelsen för (mil- joner kronor). Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för Att stärka patientens ställning Ersättning för vissa verksamheter Nationella informationssystem (STRAMA Särskilda medel för utvecklingsarbete Stöd för kunskapsbaserad vård 2.2Att stärka patientens ställning Förbättrad tillgänglighet och ökad delaktighet Parterna är överens om att behovet av att påtagligt förbättra tillgänglig- heten i hälso- och sjukvården kvarstår oförändrat. Målet är att patienterna överlag skall finna tillgängligheten inom vården rimlig. Mot bakgrund av behandlingsgaranti i hälso- och sjukvården (redovisad till regeringen ), vilken analyserar de konsekvenser införandet av en behandlingsgaranti skulle få i svensk sjukvård, framhöll regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1, uo 9) att den inte var beredd att föreslå en sådan. Kravet på att förbättra tillgängligheten kvarstår dock oförändrat. För detta krävs både resursförstärkningar, förändrat arbetssätt och utvecklad samverkan. förordade i den ovan nämnda rapporten att patienterna bör ha möjlighet att fritt välja sjukhus oberoende av var i landet de bor. föreslog en rättslig reglering av frågan om fritt sjukhus- val. har med anledning av överenskommelse mellan staten och landstingen om ersättningar för insatser för att stärka patientens ställning m.m. påbörjat ett arbete som syftar till att tydliggöra vilka valmöjligheter som finns inom vården. Parterna konstaterar att pågående arbete med en ny rekommendation till landstingen som tydliggör valmöjligheterna och som innebär en större likhet över landet när det gäller möjligheterna att välja sjukhus är mycket viktigt. Arbetet beräknas kunna avslutas . Frågan om behov av lagstiftning inom området kommer därefter att övervägas. I överenskommelsen för utlovades en utökad satsning för att lösa de problem som sammanhänger med läkarinsatser i äldrevården. Som en följd av detta har , i samverkan med , bedrivit ett projekt gällande sådan läkar- medverkan. Parterna anser att frågan om att förbättra läkarinsatserna i den kommunala äldrevården har fortsatt hög prioritet. I avtalet om ut- vecklingsinsatser inom vården och omsorgen har denna fråga särskilt lyfts fram. Dessutom driver flera med gemensamma projekt i syfte att stödja landstings och kommuners arbete på detta område. överenskommelse fastslogs det angelägna i att kunna följa tillgängligheten i hälso- och sjukvården, men också att det saknas hel- täckande och tillförlitliga system för att följa och redovisa tillgänglig- heten. Därför avsattes resurser till ett projekt, Väntetider i Vården, som syftar till att förbättra tillgängligheten i den svenska hälso- och sjuk- vården genom att utveckla ett nationellt system för uppföljning och ana- lys av väntetider. presenterade projektet en nationell databas för information om aktuella förväntade väntetider till ett urval mottagningsverksamheter och behandlingar inom den somatiska specialistvården. som redovisning av uppgifterna görs via Internet. skall databasen kompletteras med uppgifter för uppföljning och analys av faktiska väntetider. Inom ramen för projektet pågår också aktiviteter för att ta fram riktlinjer för god praxis vad gäller organisation och administration av väntelistor samt för att öka Skr. kunskaperna om vårdens tillgänglighet i olika avseenden. plan för arbetet åren 20012002 innehåller fortsatt utveckling av databasen och landstingens informationssystem, processuppföljning för verksamhetsstyrning, tidbokning och medicinsk prioritering. påbörjade ett systematiskt och långsiktigt arbete med att utveckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården. Ett arbete har påbörjats som syftar till att samtliga nationella riktlinjer successivt skall kompletteras med kunskapsunderlag som kan ligga till grund för ställningstaganden till driver även ett projekt som syftar till att utveckla metoder och beslutsstöd för prioriteringar av nya medicinska Därutöver genomförs ett projekt som syftar till att på ett struk- turerat sätt samla in och analysera information samt föra tillbaka iaktta- gelser som påverkar möjligheterna att implementera riksdagsbeslutet om prioriteringar i primärvården. Särskilda medel avsätts även i denna överenskommelse för dessa ut- vecklingsprojekt avseende väntetider och prioriteringar i vården. Parterna har i överenskommelsen framfört att de är eniga kring bety- delsen av att stärka patientens inflytande och delaktighet i vården. Parterna gör bedömningen att det ställer krav på ett fortsatt förändrat arbetssätt i hälso- och sjukvården som utgår från att patienterna är delaktiga och ses som en resurs. I landstingen pågår också utveck- lingsarbete för att göra verklighet av dessa ambitioner. stärka patientens ställning ingår i allmänhet som en integrerad del i landstingens ordinarie arbete. aktiviteter som syftar till ökad patientfokusering ingår oftast i ordinarie Parterna konstaterar att ett fortsatt långsiktigt ut- vecklingsarbete på lokal nivå är avgörande för att åstadkomma föränd- ringar i verksamheterna. Inriktningen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken 1999/2000:79) är att uppmuntra ett effektivt utnyttjande av ny tek- nik i syfte att förbättra funktionshindrades livskvalitet och möjligheter att delta i samhällslivet. Det är även viktigt att tillgången till information kan förbättras och underlättas. Parterna konstaterar att det är viktigt att de möjligheter till ökad delaktighet och tillgänglighet som skapas av ny tek- nik tas tillvara inom hjälpmedelsområdet. presenterade en nyutgåva av sin Vårdkata- log Högspecialiserad vård av rikskaraktär och planerar nu att följa hur vårdbehoven tillgodoses för de små och mindre kända handikapp- Som en följd av överenskommelsen har ett aktivt arbete i landsting och regioner bedrivits för att identifiera hinder och vidta åtgär- der för att underlätta för patienter med svåra och mycket ovanliga sjuk- domstillstånd och skador att få vård i annat landsting. ningsvis krävs fortsatt arbete inom området. Vården för en av dessa patientgrupper, patienter med Rett syndrom, bedrivs vid i (Rett Center). För att underlätta en smidig övergång till själv- finansiering av verksamheten har parterna för avsikt att under en över- gångsperiod utge ett omställningsbidrag till Rett Center med Ersättning för vissa verksamheter Skr. Några landsting bedriver verksamheter och belastas av kostnader som inte kompenseras genom statsbidragssystemet, t.ex. vård av tvångsom- händertagna HIV-smittade från hela landet. Parterna har enats om att dessa landsting bör kompenseras genom överenskommelsen. avsattes och samma belopp skall avsättas för . avsattes till nationella informationssystem, varav 6 miljoner avsåg producentobunden läkemedelsinformation. Parterna har enats om att avsätta samma belopp för . Ett nätverk benämnt STRAMA (biotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens) har bl.a. arbetat med att sprida information i syfte att åstadkomma en ratio- nell användning av antibiotika och därigenom begränsa utvecklingen av antibiotikaresistens i landet. Parterna överenskom 1999 om att under maximalt fördela till STRAMA med början . Parterna har enats om att avsätta . enades parterna om att ersättningsbeloppet från sjukförsäk- ringen för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården skulle vara . Parterna är överens om att oförändrat belopp skall utgå för detta ändamål även . Den grund- läggande målsättningen är densamma som tidigare, dvs. att stimulera gränsöverskridande samverkan i syfte att sänka ohälsotalet. En viktig förutsättning för detta är t.ex. kunskap om de faktorer som genererar ohälsa samt att resurser skapas för bedömning av mer komplexa sjuk- domstillstånd i syfte att utveckla rehabiliteringen och därmed minska och förkorta sjukskrivningarna. Insatserna skall till övervägande delen in- riktas mot: kvalificerade medicinska utredningar, försäkringsmedicinsk utbildning/fortbildning inom läkarkåren samt utveckling av medicinska utrednings- och rehabiliteringsmetoder. Parterna har enats om att de projekt som finansieras med medel från överenskommelsen fortlöpande skall samla in de uppgifter som behövs för att möjliggöra en utvärdering av projektens effekter. Regeringen av- ser att ge i uppdrag att inkomma till Social- departementet med en redovisning av pågående och planerade projekt. Regeringen avser även att ge i uppdrag att i samverkan med följa upp och utvärdera de insatser som ge- nomförts . Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam- hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidareut- vecklas. I överenskommelserna avsattes och parterna har enats om att för anslå samma belopp. Medlen skall bl.a. användas till projektet i Vården samt utvecklingsarbete rörande prioriteringar, som redo- visats ovan. 2.5Stöd för kunskapsbaserad hälso- och sjukvård Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården till- sammans med ett ökat vårdbehov och knappa ekonomiska resurser accentuerar behovet av att säkra att vården baseras på vetenskapliga metoder. av medicinsk metodik (SBU) har till uppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att förmedla resultaten till sjukvårdshuvudmännen. I syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forskningsresultat är parterna eniga om att för , liksom för , avsätta . 2.6Stöd till IT-utveckling i hälso- och sjukvården Det finns behov av en gemensam infrastruktur eller plattform för IT i hälso- och sjukvården och för detta ändamål har ett nationellt organ för IT-strategiska frågor, , skapats, som arbetar på uppdrag och med finansiellt stöd av alla sjukvårdshuvudmän och vårdgivare, såväl offent- liga som privata. I styrelsen ingår , , och . Organet skall vara fristående och i funktion senast årsskiftet 2000/2001 och skall lämna en utförlig delrapport till och . För detta ändamål har parterna enats om att avsätta . Enligt propositionen Ombildning av ombildades till (prop. 1997/98:57). De nya ägarna staten, och har överenskommit att finansieringen för fyraårsperioden 19992002 skall ske med medel från statsbudgeten. Medlen skall utbetalas från anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. Detta innebär att skall avsättas till för . Staten och landstingen har vidare kommit överens om att för , liksom , avsätta för att inom ramen för samhällets hjälpmedelsförsörjning finansiera en rationell och ändamålsenlig inköpssamordning inklusive erforderlig metod- och kun- Skr. 2000/01:46 skapsutveckling inom området. 2.8Områden som ingått i tidigare överenskommelser Vad avser ersättning för vissa expertinsatser äger överenskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för fortsatt giltighet. Parterna erinrar också om att det stöd som skall kanaliseras via avseende finansiering av utvecklingen av de nationella kvalitetsregistren avser analys och återföring av data samt vidareutveck- ling av registren. Kostnaden för deltagande enheter för medverkan lik- som den rutinmässiga driften bör däremot i första hand åvila sjukvårds- huvudmännen som en del av den ordinarie verksamheten. Parterna är för överens om att , , och skall se till att nödvändiga uppgifter insamlas så att en uppföljning av effekterna av det arbete som möjlig- gjorts genom denna överenskommelse kan komma till stånd. Dessa ak- törer skall även inkomma till med en redovisning av pågående och planerade projekt. Parterna är även överens om att få till stånd en utvärdering av i vilken utsträckning inriktningen mot att stärka patientens ställning har haft genomslag inom hälso- och sjuk- vården. Parterna har därutöver enats om att landstingen till skall redovisa dels strategier och målsättning för arbetet med att förbättra effektiviteten och rationaliteten i läkemedelsanvändningen, dels vilka informations-, utbildnings- och uppföljningsinsatser som genomförts inom läkemedelsområdet. På basis av de från landstingen inkomna redovisningarna skall därefter till Social- departementet samlat redovisa landstingens insatser inom området. Överenskommelse mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården för I överenskommelsen för enades staten och landstingen om en långsiktig satsning på att stärka patientens ställning inom svensk hälso- och sjukvård. Därvidlag betonades både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande och delaktighet. I ett särskilt inriktningsdokument - Patienten i hälso- och sjukvården bifogat till överenskommelse redovisade parterna sin gemen- samma syn på hur hälso- och sjukvården bör utvecklas för att stärka patientens ställning. Denna inriktning avsågs gälla även . Däremot förutsattes att den ekonomiska omfattningen av överens- kommelsen skulle regleras i taget. För att stödja det långsiktiga arbetet med att stärka patientens ställning inom svensk hälso- och sjuk- vård är parterna överens om att samma huvudinriktning skall gälla även . Regeringen lämnade propositionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (1999/2000:149) till . I handlingsplanen redovisar regeringen dels avsikten att förstärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt , dels det avtal som regeringen träffat med och om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen. Inriktningen är att vidta åtgärder för att stärka primärvården, äldrevården och psykiatrin samt för att öka mångfalden av vårdgivare. Målet är att förbättra tillgängligheten och kvaliteten i hela vården och stärka patientens ställning. Parternas avsikt i denna överens- kommelse, att förbättra vårdens tillgänglighet och öka patienternas del- aktighet, ligger därmed i linje med de grundläggande mål som uttrycks i handlingsplanen. Landstingen och staten är överens om att landstingen skall ta ett ökat kostnadsansvar för läkemedlen. Syftet är att integrera användningen av läkemedel i hälso- och sjukvården och få ett effektivt resursutnyttjande, vilket också överensstämmer med inrikt- ningen i den Nationella handlingsplanen. För att ta över kostnadsansvaret krävs ett omfattande utvecklingsarbete inom landstingen vad gäller bl.a. information, utbildning och uppföljning inom läkemedelsområdet, lik- som åtgärder från statens sida gällande bl.a. regelsystemen inom om- rådet. Det är av yttersta vikt att det utvecklingsarbete som har påbörjats i många landsting intensifieras . Parterna är överens om att behovet av att påtagligt förbättra tillgänglig- heten i hälso- och sjukvården kvarstår oförändrat. Målet är att patienterna överlag skall finna tillgängligheten inom vården rimlig. I den vårdgaranti som gällt regleras väntetid för besök inom primärvård och specialistsjukvård. kommelse aktualiserades behovet av en behandlingsgaranti. enades dock om att först närmare klarlägga de praktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av en utvidgad vårdgaranti samt att ut- röna hur en sådan garanti förhåller sig till de av fastställda riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. drog regeringen åt att beskriva och analysera dessa förut- Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten En behandlingsgaranti i hälso- och sjukvården. I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1, uo 9) framhöll regeringen, mot bakgrund av analys av de konsekvenser införandet av en behandlingsgaranti skulle få i svensk sjukvård, att den inte är beredd att föreslå någon sådan. Kravet på att förbättra tillgänglig- heten kvarstår dock oförändrat. För detta krävs både resursförstärkningar, förändrat arbetssätt och utvecklad samverkan. förordade, i den ovan nämnda rapporten, att patienterna bör ha möjlighet att fritt välja sjukhus oberoende av var i landet de bor. Styrelsen pekar på stora skillnader mellan landstingen och på oklara lo- Vidare pekar man på brister när det gäller tillgång till in- formation som kan utgöra underlag för välgrundade val, t.ex. information om väntetider vid olika sjukhus. Mot denna bakgrund föreslår Socialsty- relsen rättslig reglering av frågan om fritt sjukhusval. har med anledning av överenskommelse påbörjat ett arbete som syftar till att tydliggöra vilka valmöjligheter som finns inom vården. Det har därvidlag framkommit att möjligheten att välja sjukhus finns på de allra flesta håll men att informatio- nen brister och även tillämpningen. Parterna anser att det är mycket angeläget att tillgodose både krav på reella valmöjligheter och tydliga regelverk. pågående arbete med en ny rekommendation till landstingen som tydliggör valmöjligheterna och innebär en större likhet över landet när det gäller möjligheterna att välja sjukhus är mycket vik- Arbetet beräknas kunna avslutas . behov av lagstiftning inom området kommer därefter att övervägas. Läkarinsatser i vård och omsorg Som konstaterat i utredningen om en behandlingsgaranti är tillgängligheten i den planerade vården starkt beroende av tillgänglig- heten i övrigt; inom akutsjukvården, i primärvården samt i den kommu- nala vården och omsorgen. I överenskommelsen avseende utlovades en utökad satsning för att lösa de problem som sammanhänger med läkarinsatser i äldre- Som en följd av detta har , i samverkan med , bedrivit ett projekt gällande sådan läkar- Projektet behandlar bl.a. primärvårdens roll i äldrevården, samverkan med övriga specialiteter, t.ex. geriatrik och psykiatri läkarmedverkan i informationsöverföring och vårdplanering. Parterna anser att frågan om att förbättra läkarinsatserna i den kommu- nala äldrevården har fortsatt hög prioritet. I avtalet om utvecklingsinsat- ser inom vården och omsorgen har denna fråga särskilt lyfts fram. utom driver flera med gemensamma projekt i syfte att stödja landstings och kommuners arbete på detta område. Vårdgaranti med reglerade väntetider för besök infördes, i denna överenskommelse, en vårdgaranti som syftar till att tillförsäkra alla patienter snabb kontakt med vården. överens om att denna skall gälla även . Primärvården är ansvarig för de första kontakterna och skall erbjuda hjälp, antingen per telefon eller genom besök, som vården Om den första kontakten inte sker med läkare skall tid för läkarbesök kunna erbjudas senast . Om det bedöms att besök inom övrig specialistvård fordras skall tid för besök erbjudas utan dröjsmål enligt vägledande principer för urval och prioriteringar, dock senast . För patienter med stark oro, eller när läkaren på grund av befarad allvarlig sjukdom med försämrad prognos vid tidsutdräkt bedömer att besök hos specialist inte kan anstå, skall besöket ske senast inom en månad. När det bedöms att behandling fordras skall den påbörjas utan dröjsmål enligt vägledande principer för urval och prioritering och i samråd med I de fall besök inte kan erbjudas inom nämnda tidsgränser har patienten rätt att, utan extra kostnader för patienten, välja att göra besöket hos en vårdgivare i annat landsting. Denna rätt inkluderar även privata vård- givare som får ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersätt- ning eller enligt vårdavtal. Att följa upp tillgängligheten överenskommelse fastslogs det angelägna i att kunna följa tillgängligheten i hälso- och sjukvården, men också att det saknas hel- täckande och tillförlitliga system för att följa och redovisa tillgänglig- Därför avsattes resurser till ett projekt, Väntetider i Vården, som syftar till att förbättra tillgängligheten i den svenska hälso- och sjukvår- den genom att utveckla ett nationellt system för uppföljning och analys Samtliga landsting medverkar i projektet. har extra medel utgått för bl.a. anpassning av de lokala IT-systemen så att kan medverka i de mätningar som skall genomföras. presenterades en nationell databas för information om ak- tuella förväntade väntetider till ett urval mottagningsverksamheter och behandlingar inom den somatiska specialistvården. redovisning av uppgifterna görs med hjälp av Internet. informationen skall följas upp . ella/förväntade väntetider skall dock inrapporteras minst en gång . skall databasen kompletteras med uppgifter för uppfölj- ning och analys av faktiska väntetider. Målsättningen är att samtliga huvudmän skall kunna lämna uppgifter enligt överenskommen plan. Inom ramen för projektet pågår också aktiviteter för att ta fram rikt- linjer för god praxis vad gäller organisation och administration av vänte- listor samt för att öka kunskaperna om vårdens tillgänglighet i olika av- seenden. En studie av remisser inom ortopedi pågår lik- som två enkätstudier till patienter.