prop · GN03113 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:113 Avveckling av ungdomsbosparreglerna Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Lagen om ungdomsbosparande innehåller bestämmelser om sparande för ungdomar mellan på räntebärande konto i bank eller spar- kassa. I propositionen föreslås att lagen om ungdomsbosparande tas bort. För- slaget innebär att det i fortsättningen inte kommer att vara möjligt att ansluta konton till ungdomsbosparandet. Vidare skall de anslutningar till ungdomsbosparandet som skett lagen har gällt upphöra. Genom en övergångsbestämmelse får samtliga sparare med konton som är anslutna till ungdomsbosparandet rätt till bonusränta. Lagen om ungdomsbosparande föreslås bli upphävd vid utgången av december månad . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 3 Ärendet och dess beredning 5 4 Sparformen ungdomsbospar 6 5 Ungdomsbosparandets utveckling 8 6 Lagregleringen av ungdomsbosparandet tas bort 9 7 Övergångsregler 12 8 Ekonomiska konsekvenser 14 Bilaga 1 Utdrag ur ungdomspolitiska kommitténs slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71) 15 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser (utdrag ur Ds 1997:88 s. 8-11) 18 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden (utdrag ur Ds 1997:88 s. 56-57) 20 Bilaga 4 Lagförslaget i promemorian om avveckling av ungdomsbosparandet 21 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag 22 Bilaga 6 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 24 Rättsdatablad 25 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1988:846) om ungdomsbosparande. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om upphävande av lagen (1988:846) om ungdomsbosparande Härigenom föreskrivs att lagen (1988:846) om ungdomsbosparande skall upphöra att gälla vid utgången av december månad . Samtliga sparare med konton som vid utgången av december månad är anslutna till ungdomsbosparandet skall få en bonusränta. Bonusräntan motsvarar årlig ränta på behållningen den sista i av de insättningar som gjorts på kontot från det kontot anslöts till ungdomsbosparandet till och med . Spararen tillgodoräknas bonusränta på sparmedel från och med månaden efter det att medlen satts in på kontot. Om en sparare får ränta enligt den upphävda 11 § lagen om ungdomsbosparande skall avräkning ske med ett motsvarande belopp från den ränta som betalas ut enligt denna övergångsbestämmelse. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med parlamentarisk förankring med uppgift att se över vissa ungdomspolitiska frågor (dir. 1995:154 samt dir. 1996:124). Kommittén antog namnet . Kommittén fick bl.a. i uppdrag att analysera ungdomars situation på bostads- och arbetsmarknaden samt att föreslå åtgärder för att underlätta inträde på dessa områden. redovisade kommittén sitt slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71). I betänkandet föreslås bl.a. att bosparandet för unga som statligt subventionerad sparform bör upphöra. Ungdomspolitiska kommitténs betänkande remissbehandlades . Ett utdrag ur kommitténs betänkande finns i bilaga 1 och en förteck- ning över remissinstanserna i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena har publicerats (Ds 1997:88.). Ett utdrag ur denna finns i bilaga 3. Med utgångspunkt i kommitténs förslag utarbetades en promemoria om avvecklingen av ungdomsbosparandet inom . Promemorian innehåller ett förslag till lag om upphävande av lagen om ungdomsbosparande. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats, varvid , , och Sparkassa ekonomisk förening att yttra sig. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Fi98/402). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har gjorts vissa ändringar av redaktionell natur. 4 Sparformen ungdomsbospar Lagen om ungdomsbosparande infördes i syfte att stimulera ungdomars sparande (prop. 1987/88:150, FiU 21, rskr. hade hushållssparandet minskat kraftigt. För att öka sparandet vidtogs flera åtgärder. infördes lagen om allemansspa- rande. För att särskilt främja ungdomars sparande för bosättning öppna- des möjlighet att knyta bosparande i HSB:s Sparkassa till alle- manssparandet. infördes rätt för allemanssparare att få bosparlån av den kontoförande banken (prop. 1984/85:51, FiU 7, rskr. 59, SFS 1984:1036). öppnades alle- manssparandet även för det bosparande som under beteckningen Riks- BoSpar bedrevs av Svenska i samarbete med sparbanksrörel- sen (prop. 1985/86:150 (bil. 1), FiU 34, rskr. 362, SFS 1986:522). I förarbetena till lagen om ungdomsbosparande konstaterades att det fanns behov av ytterligare sparstimulans exklusivt riktad till ungdomar. Det an- sågs inte lämpligt att integrera sådana åtgärder i allemanssparsystemet (se prop. 1987/88:150 s. 4 och 5). Lagstiftningen om ungdomsbosparande innebär att sparande sker på räntebärande konto i bank eller sparkassa. Kontot kan men behöver inte vara avsett för sparande som är knutet till en turordning för bostadsför- värv. Anslutning till ungdomsbosparande sker genom en anmälan av den kontoförande banken eller sparkassan till . Enligt lagen gäller i övrigt följande. Sparande får ske fr.o.m. det år då spararen fyller t.o.m. det år spararen fyller . Varje sparare får sätta in sammanlagt högst på konton anslutna till ungdomsbosparandet. Vid uttag betalar spararen en avgift till banken motsvarande en pro- cent av det uttagna beloppet, dock . Behållningen på kontot får föras över till andra konton som är anslutna till ungdomsbosparandet. Vid överföring har banken rätt till ersättning med högst av spararen för sina kostnader för överföringen. På medel som satts in på kontot skall banken betala ränta efter en viss minsta procentsats som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. När ett konto varit anslutet till ungdomsbosparandet och behållningen på kontot uppgår till har spararen rätt till en statligt bekostad bonusränta. Vidare har spararen efter sedvanlig kreditprövning rätt att av den kontoförande banken få låna behållningen på kontot. Kreditvillkoren bestäms av banken. Bonusräntan betalas ut när spararen begär det eller när han får lån. När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbospa- randet. Om bonusräntan inte tagits i anspråk vid utgången av det år då spararen fyller , skall den då påföras kontot. Kontot upphör sam- tidigt att vara anslutet till ungdomsbosparandet. Bonusräntan var till en början skattefri. Skattebefrielsen togs dock bort i samband med att skattelättnaderna för allemanssparkonto slopades fr.o.m. (SFS 1992:1488, prop. 1992/93:50 (bil. 5), bet. 1992/93:FiU1 och 1992/93:SkU18, rskr. 1992/93:158). Reglerna om bosparande i HSB och och bosparlån i lagen om allemans- sparande upphävdes genom riksdagsbeslut (prop. 1996/97:1 utg. omr. 2 avsnitt 4.4, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53, SFS 1996:1175). Det har inte gjorts några större ändringar i lagen om ungdomsbospa- rande sedan den infördes. 5 Ungdomsbosparandets utveckling Ungdomsbosparandet introducerades . växte intresset av att spara i ungdomsbosparande kontinuerligt. Fram till ökade också antalet sparare. Under nådde sparformen sin största omfattning med drygt 50 000 anslutna sparare. pendlade antalet sparare mellan 45 000 och 50 000. har antalet anslutna sparare stadigt minskat. var sammanlagt 35 178 personer anslutna till ungdomsbosparandet. De ackumulerade nettoinsättningarna var som störst under mitten av och uppgick till ca . har behållningen minskat. Vid utgången av uppgick det sammanlagda nettosparandet till . Ungdomsbosparkonton erbjuds av tre banker (Nordbanken, Sparbankerna och ) och Sparkassa. Som mest har åtta banker/sparkassor varit anslutna. Diagram 5.1 Antal sparare och ackumulerade nettoinsättningar i ungdomsbosparandet 6 Lagregleringen av ungdomsbosparandet tas bort Regeringens förslag: Lagen om ungdomsbosparande upphävs vid utgången av december månad . Ungdomspolitiska kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens. Något datum för upphävandet av lagen anges dock inte. Remissinstanserna: Kommitténs förslag tillstyrks av Riksrevi- sionsverket och (). Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Hyresgästernas () anser att långsiktigt bosparande bör premi- eras. HSB föreslår att bestämmelserna om ungdomsbosparande ändras så att räntan i stället för att utbetalas och beskattas omvandlas till bonus som ackumuleras skattefritt. Sparkassa ekonomisk förening föreslår att ett subventionerat ungdomsbosparande införs som med större säkerhet leder till köp av bostad. framhåller att ett sådant system i stor utsträckning skulle kunna komma unga till del. Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC) anser det beklagligt att kommittén inte förmått lägga fram förslag som syftar till att stödja ungdomars bosparande. menar att bosparandet borde utvidgas så att det även kommer att omfatta hyresrätter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens med undantag av att det i promemorian föreslås att lagen upphävs vid utgången av juni månad 1998. Remissinstanserna: Promemorians förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av , och . påpekar dock att upphävandet av lagen medför visst förberedelsearbete för de anslutna bankerna och föreslår därför att lagen upphävs vid utgången av . Sparkassa ekonomisk förening framhåller att sparkassan lyckats med de ambitioner som låg bakom lagen om ungdomsbosparande och beklagar regeringens förslag att ta bort lagen. Skälen för regeringens förslag: Bakom införandet av ungdomsbosparandet fanns två syften. Sparformen skulle dels stimulera till ungas sparande, dels utgöra ett pedagogiskt verktyg. Genom sparande skulle en framtida ekonomisk buffert skapas. Av särskild betydelse ansågs sparande för bostadsändamål vara. Ett sådant sparande skulle ge ett nödvändigt grundkapital inför köp av bostad och till bosättning. Genom ett regelbundet sparande skulle ungdomar etablera goda bankrelationer, vilket i sin tur skulle medföra förbättrade kunskaper om utbudet av sparformer. För att stimulera till sparande erhölls efter en viss tids sparande rätt till en skattefri - av staten bekostad - bonusränta. Vidare fick spararen rätt till lån för bostadsförvärv och bosättning. Som nämnts ovan avskaffades skattefriheten på bonusräntan fr.o.m. . Som kommittén konstaterar kan sparstimulanser riktade mot en viss sparform vara effektiva i så måtto att de höjer sparandet i den subventionerade sparformen. Det ökade sparandet i denna sparform blir dock till största delen en effekt av att byte sker från annan sparform. Det totala sparandet påverkas därför endast i begränsad omfattning. I vissa fall kan en omflyttning mellan olika sparformer ha sparpolitiska motiv och vara den eftersträvade effekten. Syftet med ungdomsbospar var att stimulera sparande bland unga. Något skäl till att detta skulle ske på andra sparformers bekostnad fanns inte. Inte heller finns några sparpolitiska motiv för en sådan substitution mellan sparformer. Att stimulera bosparande för unga har emellertid även bostads- och ungdomspolitiska motiv och skall också utvärderas ur dessa perspektiv. Regeringen anser att det inte finns tillräckliga skäl att stimulera sparande till bostad genom en statligt bekostad sparpremie. Det breda utbudet av sparformer för långsiktigt sparande på marknaden och den relativt låga inflationen bör numera ge fullgoda sparstimulanser. Sparpremier medför dessutom kostnader för staten. Sammantaget innebär detta att det saknas skäl för ett statligt subventionerat bosparande. När ungdomsbosparandet tillkom förelåg - som inledningsvis nämnts - två ungdomspolitiska syften. Det kan ifrågasättas om sparformen uppfyllt dessa syften. Ungdomsbosparandet har trots marknadsföring inte lyckats attrahera någon större skara sparare. Antalet sparare har till och med minskat. Som grundkapital för bostadsköp har sparformen ett begränsat värde. Dels sätter de restriktiva reglerna om rätt till lån beloppsmässiga begränsningar, dels tillåter reglerna att de sparade medlen används till annat än köp av bostad. Innan lån beviljas skall dessutom sedvanlig kreditprövning göras. Banken har således inte någon skyldighet att bevilja lån till de sparare som omfattas av bestämmelserna. Banken har även rätt att bestämma villkoren för lånet. Med hänsyn till detta kan konstateras att bestämmelsen om lånerätt i praktiken knappast har något värde för ungdomar vid ansökan om lån. Indikationer från bankerna tyder även på att lånerätten endast i mycket begränsad omfattning utnyttjas av spararna. Ungdomsbosparandet har endast i mindre utsträckning bidragit till att öka ungdomars kunskap om sparande. Som kommittén framhållit är det fortfarande viktigt att ungdomar informeras om betydelsen av att spara. Information om långsiktigt sparande ges av en mängd olika aktörer på marknaden och är tillgänglig via olika kanaler, inte minst via internet. Information om sparande ges också av mer obundna organisationer såsom t.ex. . Kommittén konstaterar att många ungdomar har låga eller obefintliga arbetsinkomster, vilket gör att de saknar sparmöjlighet. För dessa ungdomar är sparpremien utan betydelse. Det kan ifrågasättas om de som har sparmöjlighet är den rätta gruppen att uppmuntra med en statligt finansierad sparstimulans. Det finns således ingen anledning att vidmakthålla detta sparande. Som påpekat kräver upphävandet av lagen om ungdomsbosparande vissa förberedande åtgärder för bankerna vad gäller bl.a. eventuella förändringar av kontovillkor och information till kunder. Med beaktande av detta finner regeringen att lagen bör kunna tas bort vid utgången av december månad . 7 Övergångsregler Regeringens förslag: Samtliga sparare med konton som vid utgången av december månad är anslutna till undomsbosparandet skall få en bonusränta. Bonusräntan motsvarar årlig ränta på behållningen den sista i av de insättningar som gjorts på kontot från det kontot anslöts till ungdomsbosparandet t.o.m. . Spararen tillgodoräknas bonusränta på sparmedel fr.o.m. månaden efter det att medlen satts in på kontot. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Promemorians förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av alla remissinstanser. Skälen för regeringens förslag: När det gäller konsekvenserna av att lagen om ungdomsbosparande tas bort kan det konstateras följande. Enligt 3 § tredje stycket lagen om ungdomsbosparande får konton anslutas till ungdomsbosparandet genom en anmälan av banken eller sparkassan till . Att lagen upphör att gälla innebär att det fr.o.m. inte längre kommer att vara möjligt att ansluta några konton till ungdomsbosparandet. Upphävandet av lagen får vidare till följd att de anslutningar som skett före utgången av december månad upphör. Sparare med konton som är anslutna till ungdomsbosparandet kommer således fr.o.m. inte längre att ha rätt till den bonusränta som regleras i 11 §. Den lånerätt som är knuten till utbetalningen av bonusräntan kommer inte heller att finnas kvar. Vad först gäller bonusräntan anges i 11 § första stycket lagen om ung- domsbosparande att spararen har rätt att få bonusränta om ett konto är anslutet till ungdomsbosparandet och de behållna in- sättningarna på kontot uppgår till . Bonusräntan mot- svarar årlig ränta på behållningen den sista i av de insättningar som gjorts på kontot sedan det anslöts till ungdomsbospa- randet. Enligt 12 § betalas bonusräntan ut när spararen begär det eller när han utnyttjar sin rätt att få lån av banken. När lagen om ungdomsbosparande tas bort är det till en början klart att de sparare som redan före utgången av december månad har haft rätt till bonusränta skall få denna utbetald i samband med att kontots anslutning till ungdomsbosparandet upphör. Vad sedan gäller sparare med konton som vid utgången av december månad inte varit anslutna eller inte har en behållning som uppgår till talar rättviseskäl för att även dessa sparare bör få bonusränta. Det bör därför slås fast att samtliga sparare med konton som vid utgången av december månad är anslutna till ungdomsbosparandet skall få bonusränta. Bonusräntan beräknas på kontots behållna insättningar vid utgången av december månad i enlighet med de grunder som anges 11 § andra stycket lagen om ungdomsbosparande. Efter påpekande från Lagrådet bör bestämmelsen om bonusräntan tas in som en övergångsbestämmelse. Av 12 § lagen om ungdomsbosparande framgår att bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av . Enligt avtal som träffats mellan och bankerna respektive sparkassan sker utbetalningen av bonusräntan i praktiken på så sätt att banken/sparkassan efter kontroll av att villkoren för utbetalning är uppfyllda, räknar ut hur mycket ränta som spararen har rätt till. Banken/sparkassan betalar ut beloppet till spararen och debiterar sedan det utbetalade beloppet. stämmer av uppgifterna med sitt eget register. Felaktiga utbetalningar återrapporteras och kompletteras enligt regler som bestämmer i samråd med de kontoförande instituten. För att undvika oklarhet bör det i övergångsbestämmelsen i likhet med den nuvarande regleringen anges att bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av . Regeringen förutsätter att utbetalningarna sker enligt de rutiner som tillämpats mellan och bankerna/sparkassan. Beträffande lånerätten framgår av 15 och 16 §§ lagen om ungdoms- bosparande att en sparare som har rätt till bonusränta också har rätt att av banken få låna ett belopp motsvarande behållningen av de insättningar som gjorts på kontot sedan det anslöts till ungdomsbosparandet. Spararen måste dock först genomgå en sedvanlig kreditprövning. Att lagen om ungdomsbosparande tas bort innebär att bestämmelsen försvinner. Som konstaterats i avsnitt 6 har bestämmelsen i praktiken dock knappast något värde för den enskilde spararen. Med hänsyn till detta saknas skäl att införa någon särskild reglering av den frågan i samband med att lagen om ungdomsbosparande upphävs. Vad slutligen gäller bestämmelsen om uttagsavgift i 7 § lagen om ung- domsbosparande innebär upphävandet av lagen att bestämmelsen endast kommer att omfatta uttag som sker före utgången av december månad . En praktisk konsekvens av att lagen upphävs kan bli att den kontoförande banken eller sparkassan väljer att avsluta samtliga ungdomsbosparkonton. Den behållning som då finns kvar kan antingen betalas ut kontant till kontohavaren eller föras över till något annat konto som disponeras av spararen. Eftersom bestämmelsen om uttagsavgift inte kommer att gälla efter det att lagen upphävts kan banken eller sparkassan naturligtvis inte med stöd av den bestämmelsen debitera spararna några uttagsavgifter för dessa åtgärder. Ett ytterligare handlingsalternativ är att banken/sparkassan låter kontona finnas kvar sedan lagen upphävts. kommer frågan om uttagsavgift i så fall uteslutande att regleras av avtalet mellan banken/sparkassan och den enskilde kontohavaren. Detsamma gäller för det fall banken/sparkassan avslutar samtliga ungdomsbosparkonton och för över behållningen till något annat konto som disponeras av spararen. Sammanfattningsvis kan konstateras att det inte finns inte behov av någon särskild reglering av uttagsavgiften när lagen om ungdomsbosparande upphävs. 8 Ekonomiska konsekvenser Effekterna på det totala sparandet i samhället vid ett avskaffande av ungdomsbosparandet torde vara marginella. Sparstimulerande åtgärder av ungdomsbosparandets karaktär har knappast någon större inverkan på valet mellan sparande och konsumtion. Studier visar att följden är en omflyttning mellan sparformer. Upphör ungdomsbosparandet är därför sannolikt effekten att de som är anslutna till sparandet byter till annan sparform. Någon inverkan på det totala sparandet i samhället torde således inte uppstå. För statskassan är sparstimulansen i ungdomsbosparandet i form av bonusräntan förenad med en årlig utgift om ca . En avveckling av ungdomsbosparandet per beräknas föranleda en engångsutbetalning av intjänad bonusränta motsvarande ca . Regeringen föreslår dessutom att de kontoinnehavare vilka ackumulerat bonusränta som inte är utbetalningsbar vid avvecklingstidpunkten på grund av att kontot inte varit anslutet eller behållningen uppgår till skall få bonus. Detta motsvarar ca . Den totala engångsutbetalningen uppgår därmed till ca . Till detta kommer kostnader för information som uppskattas till och eventuella ersättningar till berörda banker för kostnader i samband med avveckling av ungdomsbosparandet. Det skall emellertid noteras att utbetalning av bonusräntan vid en avveckling i princip endast innebär en omfördelning av kostnaderna över tiden. Engångsutbetalningen skall därför jämföras med kostnaden om sparformen får finnas kvar. En sådan kalkyl visar att nuvärdet av de förväntade utbetalningarna av bonusränta uppgår till . Kalkylen bygger på antagande om att inga nya nettoinsättningar görs samt att spararna lyfter bonus först när de uppnått . Till detta tillkommer en årlig kostnad för information och administration motsvarande ca . Engångsutbetalningen av bonusränta och informationskostnaden i samband med en avveckling av ungdomsbosparandet finansieras av medel inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning på statsbudgeten Utdrag ur ungdomspolitiska kommitténs slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71) 9.3 Ungdomsbosparande Enligt våra direktiv skall vi se över lagen om ungdomsbosparande och analysera möjligheterna till och kostnaderna för att skapa särskilda stimulanser som ökar ungdomars bosparande. finns ett speciellt ungdomsbosparande. Unga kan börja spara i vissa banker eller sparkassor och fortsätta med detta tills dess de är . fastställer en minimiränta. När man sparat och sammanlagt är man berättigad till en årlig bonusränta på . Den som sparar har rätt att låna upp till det sparande beloppet efter sedvanliga kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet ska användas till att köpa bostad. var drygt 45 000 unga knutna till sparandet. Dessa är berättigade till 18 miljoner i när sparandet avslutas. Anslaget för utbetalning av är budgeterat till . Sparandet uppgick till . 9.3.1 Bosparandet på marknaden finns fyra olika bosparformer på marknaden. driver ett bosparande tillsammans med kallat RiksBoSpar. Efter 12 månaders regelbundet sparande med högst och där den sparade summan täcker av den totala bostadsinvesteringen har man möjlighet att låna resten efter sedvanlig kreditprövning. Systemet omfattar omkring 150 000 sparare och . har en sparkassa, organiserad som en ekonomisk förening. Sparformen ger tillgång till produktion av bostäder. Om bospararen väljer en bostad hos får köparen en extra bonusränta om vederbörande är högst . Utredningen om ett nytt statligt premierat bosparsystem (SOU 1994:121) uppskattade antalet bosparkonton 1994 till 47 000 med i total behållning. HSB har ett system med bosparande, som sker på konto med marknadsmässig ränta. Systemet är huvudsakligen inriktat på att fördela köplatser beroende på kötid för lägenheter ur HSB:s produktion. Köplats kräver nysparande om /år. För medlem krävs /år. Antalet bosparare uppskattas 1996 till 260 000 med ett totalt sparande på . SBC BO erbjuder, tillsammans med , bosparande i aktiefond för sina medlemmar. Ett poängsystem fördelar köplatser vid köp av bostadsrätt. Sparpoäng ges för maximalt sparande där ger sparpoäng. sparade cirka 18 000 personer i systemet och den totala fondförmögenheten uppgick till cirka 410 miljoner. Förutom dessa särskilda bosparformer förekommer sannolikt sparande som ett inslag i boendeplaneringen inom det vanliga banksparandet, allemanssparandet, sparandet i aktier och aktiefonder med mera.