prop · GN0369 · 2000-01-01 00:00:00 — har fått sin största uppgift genom att inom ramen för FN:s mission i Kosovo, , ansvara för de viktiga demokratibyggande insatserna i Kosovo. har missioner i , , FRJ/Kosovo, och . Det finns även ett mindre /ODIHR-kontor i /. Sammanlagt ingick vid årets utgång ca 930 internationella och 2500 lokalanställda personer i Balkanmissioner. Mandaten för OSSE-missionerna är utarbetade beroende på behovet i varje enskilt land. Fokus ligger på demokratibyggande i vid mening, inklusive ansvar för val, media, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Missionerna arbetar ofta med frågor som är gränsöverskridande. För att finna lösningar vad gäller t.ex. flyktingåtervändande krävs samordnade insatser. Ett samlat grepp på Balkanfrågorna är därför av största betydelse. i beslöt att ständiga rådet skall anta en regional strategi för sydöstra . Denna skall bl.a. bygga på den rapport som utarbetades av Bosnienmissionens chef, ambassadör . En viktig målsättning med en sådan regional ansats är att främja fördjupat samarbete och koordinering mellan missionerna i regionen. En regional strategi för sydöstra ger vidare en möjlighet att konkretisera hur institutioner och missioner på kan bidra i arbetet med den av EU initierade för sydöstra . har möjlighet att spela en central roll i , särskilt i arbetsbord 1 om demokratisering och mänskliga rättigheter och i arbetsbord 3 om säkerhetsfrågor och rättsfrågor. Högkommissarie för nationella minoriteter, , har varit ordförande för arbetsbord 1 . I detta arbetsbord leder en arbetsgrupp om jämställdhet mellan könen. Under arbetsbord 3 ansvarar för en arbetsgrupp med uppgift att främja fördjupade militära kontakter mellan länderna i sydöstra . Kabinettssekreterare är ordförande i arbetsbord 3. 5.2.1 närvaro i upprättades till följd av den akuta krisen i . Arbetet fokuseras främst på demokratiseringsåtgärder och stöd till uppbyggande av rättsstatens principer. Missionen har även tilldelats ett mandat att verka för samordning av de internationella insatserna i landet. En av missionens uppgifter har efter konflikten i Kosovo utvecklats till att bli gränsövervakningsverksamheten. Efter den politiska krisen bildades en stödgrupp för ("Friends of ") med syfte att fungera som nätverk av engagerade länder och organisationer. Målsättningen för stödgruppen är att stå för den politiska samordningen av de internationella insatserna. och EU delar på ordförandeskapet i denna grupp. På plats i är det dock chefen för , tysken , som leder arbetet. OSSE-missionen har ett fyrtiotal internationella medarbetare, varav en svensk. har även ställt en åklagare till förfogande för att förstärka det albanska riksåklagarämbetet. Detta projekt har varit under ledning av det norska OSSE-ordförandeskapet och haft en nära koppling till missionens verksamhet. 5.2.2 I tilldelades en central roll i fredsprocessen. Denna roll utgjorde grunden för ständiga rådets beslut att upprätta OSSE-missionen i Bosnien. Denna mission var då den i särklass största OSSE-närvaron. Mandatet för missionen har tre verksamhetsinriktningar: stöd för arbetet med efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, övervakning av allmänna val samt rustningskontrollåtgärder. Vad gäller de två senare har huvudansvaret för verksamheten, medan ansvaret för frågor rörande mänskliga rättigheter delas med andra internationella organisationer och enskilda organisationer främst med den Höge representantens kontor (OHR). OSSE-missionen har i dessa frågor ett mycket nära och intensivt samarbete med OHR. Verksamheten för OSSE-närvaron har fokuserats på valfrågor. Missionen har tillsammans med OHR spelat en avgörande roll för utarbetandet av den nya vallagen som förhoppningsvis kan träda i kraft . Huvudkontoret för missionen ligger i och regionala centra finns i , , och Tuzla. Missionen har drygt 200 internationellt anställda och arbetet leds av amerikanen . har ställt fem personer till missionens förfogande däribland en av missionens biträdande chefer med ansvar för militära frågor och rustningskontroll. 5.2.3 (FRJ)/Kosovo fastställde genom resolution (1999) mandatet för den internationella civila närvaron i Kosovo, . I denna mission ingår mission i Kosovo (OMIK) som en integrerad men distinkt del. har i missionens mandat givits huvudansvaret för frågor som institutionsbyggande, mänskliga rättigheter, demokratisering, media och val. har dessutom ansvar för utbildning av den nationella poliskåren. På polishögkola i Kosovo skall totalt 3 500 lokala poliser från olika befolkningsgrupper utbildas. Den första kullen poliser om 175 personer utexaminerades . Datum för lokala val i Kosovo har ännu inte fastställts. Klart är dock att kommer att spela en mycket viktig roll både som organisatör och övervakare av dessa val. kommer dessutom att, tillsammans med FN, genomföra en folkräkning i Kosovo. Denna folkräkning kommer att ligga till grund för ett befolkningsregister som i sin tur kommer att användas vid upprättandet av de röstlängder som kommer att utarbeta inför valen. kommer vidare att spela en roll i det nyupprättade interimistiska råd som skall leda Kosovo (IAC), som består av såväl internationella som lokala företrädare. OSSE-missionens storlek skall enligt mandatet totalt uppgå till 700 personer. fanns det omkring 460 internationella tjänstemän på plats, varav närmare 30 från . Fem av de personer som har ställt till förfogande är poliser som är verksamma vid polishögskola. FN-missionen leds av fransmannen medan arbete i Kosovo leds av nederländaren . Kosovomissionen utgör hittills största fältinsats. 5.2.4 mission i har såväl ett traditionellt civilt mandat som ansvar för en civilpolisinsats. Detta civilpolismandat som övertogs från FN/UNTAES - är dock territoriellt begränsat till östra , medan missionens grundläggande mandat gäller för hela landet. OSSE-missionens främsta uppgift är att stödja den kroatiska regeringens genomförande av dess internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt förtroendeskapande åtgärder mellan folkgrupper. Syftet är att möjliggöra ett större återvändande för serber och kroater såväl för internflyktingar inom som för flyktingar i andra länder till de platser där de levde före krigsutbrottet. I realiteten har denna uppgift även till stor del fokuserats på att möjliggöra för serber som lever i minoritet i att stanna kvar i landet. Missionen har även tillsammans med ODIHR spelat en viktig roll inför parlamentsval och presidentval. Mandatförlängningen för missionen genomfördes och gäller endast . Gällande mandat löper därför ut . Allt tyder dock på att detta mandat kommer att förlängas ytterligare. Missionen har ett bemanningstak på 280 internationellt anställda. har ställt 14 personer till missionens förfogande, varav 8 är poliser. Arbetet leds av fransmannen och missionens storlek uppgår till 220 personer. 5.2.5 (f.d. jugoslaviska republiken ) OSSE-missionen i upprättades med främsta syfte att förhindra spridningen av den jugoslaviska konflikten. har dock missionens verksamhet främst inriktat sig på förtroendeskapande åtgärder med syfte att dämpa den alltmer tydliga etniska spänningen mellan befolkningsmajoriteten och den albanska minoriteten. Missionen har ett mycket nära samarbete med Högkommissarie för nationella minoriteter som starkt engagerat sig i bl.a. språkfrågan. En person på missionen är direkt knuten till . Missionen har åtta internationella tjänstemän, varav en svensk. Arbetet leds av den italienske ambassadören . 5.3 utökade verksamheten i i samband med utarbetandet av en regional strategi för regionen. Nya kontor etablerades i , och . Organisationen är därmed representerad i samtliga regionens länder. Då ett flertal gränsöverskridande frågor präglar kommer framgent att fokusera på att få till stånd ökat regionalt samarbete mellan länderna. förste generalsekreterare den tyske ambassadören presenterade ett förslag om en ökad regional satsning av i . nuvarande generalsekreterare har utsetts till det österrikiska ordförandeskapets personlige representant för . Ett planerat med centralasiatiska ledare kan förhoppningsvis bidra till en lösning av ländernas vattenresursproblem. Vid toppmötet i åtog sig de centralasiatiska statscheferna på nytt att verka för demokrati och främja respekten för de mänskliga rättigheterna. uppvisar flertalet av länderna bristande demokratiska system. kommer att fortsätta verka för att stärka demokratin och respekten för normer. 5.3.1 upprättades i . Dess viktigaste uppgift har varit att, i dialog med regeringen, verka för att höstens parlamentsval skulle hålla demokratisk standard. ODIHR övervakade valet och ansåg att , trots många brister, tog ett steg i riktning mot efterlevnad av normer. kommer framgent att verka för att landet tar fasta på och genomför förändringar av vallagstiftningen. i leds av den tyske ambassadören . 5.3.2 Liksom de övriga OSSE-missionerna i har det nyetablerade i som huvuduppgift att främja demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. har i dessa avseenden gjort reella framsteg . Förhoppningsvis kommer demokratin att konsolideras ytterligare i och med parlamentsvalet . följde den säkerhetspolitiska utvecklingen noga. drabbades i landets södra delar av ett väpnat intrång av en oberoende uzbekisk grupp från . av väpnad kamp och gisslantaganden återvände milisen till . kommer sannolikt att etablera fältkontor i och söka förebygga framtida konflikter i och kring den tätbefolkade och multietniska Ferganadalen. i leds av ambassadör från . 5.3.3 upprättade 1994 en mission i med huvudkontor i . Missionens huvuduppgift är främst att övervaka det politiska läget samt bidra till försoning och dialog mellan folkgrupperna. I den fredsöverenskommelse som slöts efter landets inbördeskrig 1997 står som en av garanterna. Områden där OSSE-missionen spelar en särskilt aktiv roll är utarbetandet av landets konstitution och vallag. Denna verksamhet har varit mycket viktig , då oenighet bland de politiska grupperingarna hotat stabiliteten i landet. Mot bakgrund av allvarliga problem med bl.a. registrering av kandidater avstod ODIHR från att observera valet. OSSE-missionen driver tillsammans med de fem fältkontoren en rad projekt rörande bl.a. politiska rättigheter, media, miljö och kvinnofrågor. Missionens leds av den rumänske ambassadören . 5.3.4 Under sitt första verksamhetsår har i sökt bidra till att förbättra bristande respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Året har präglats av trakasserier av religiösa minoriteter och arresteringar av politiskt oliktänkande. genomfördes parlamentsval som föregåtts av uppenbara brott mot principer. ODIHR valde mot denna bakgrund att inte observera valet. fjärmade sig ytterligare från gemensamma normer, då folkförsamlingen förlängde president mandat på livstid. Chefen för i österrikiske ambassadören lämnade /2000. 5.3.5 Som en följd av nyetableringen av OSSE-kontor i , och har förbindelsekontor för , beläget i , kommit att fokusera verksamheten på utvecklingen i . En huvuduppgift har varit att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. drabbades av ett antal sprängattentat med dödlig utgång. Rättegångarna mot misstänkta för attentaten uppvisade brister i förhållande till internationella normer. nekades att observera rättegångarna. Parlamentsvalet uppfyllde inte de kriterier för demokratiska val som antagits av . ODIHR genomförde, under ledning av en svensk diplomat, en förvalsstudie och kunde bl.a. konstatera att det rådde bristande mötes- och föreningsfrihet. Då grunderna för demokratiska val inte bedömdes som tillräckliga avstod ODIHR från att observera valet. Inte heller presidentvalet övervakades av ODIHR. förbindelsekontor i leds av den bulgariske ambassadören . 5.4 Andra länder 5.4.1 tog beslut att etablera kontor i huvudstad . Kontoret, som är under uppbyggnad, kommer att fokusera på frågor rörande mänskliga rättigheter och demokratisering. 5.4.2 beslutade även att upprätta kontor i huvudstad . Kontoret, som är under uppbyggnad, kommer att fokusera på mänskliga rättigheter och demokratisering. 5.4.3 mission i tillkom 1992. Huvudkontoret ligger i huvudstaden . Missionens verksamhet spänner över en rad områden. En av huvuduppgifterna är att söka få till stånd en fredlig lösning på konflikten om . Säkerhetsläget i detta område är fortsatt lugnt. Fredsförhandlingarna har ännu inte nått ett genombrott avseende frågan om regionens status även om vissa smärre framsteg uppnåtts. kommer sannolikt ett expertmöte att hållas i med parterna. Inom området mänskliga rättigheter och demokratisering har OSSE- missionen speciellt uppmärksammat parlamentsvalet , ombudsmannaämbetet samt, i samarbete med , frågan om de mesketiska turkarna. OSSE-missionen fortsätter dessutom att stödja NGO:s och media. kommer att övervaka landets presidentval som äger rum . har även blivit alltmer involverad i försöken att lösa Abchasien- konflikten, dels genom FN:s och gemensamma kontor för mänskliga rättigheter i Suchumi och dels genom deltagande i den FN- ledda fredsprocessen. kommer en delegation att undersöka förekomsten av etniskt våld i det omtvistade Galidistriktet och undersöka möjligheterna för en eventuell etablering av lokal OSSE- närvaro i syfte att värna de mänskliga rättigheterna. Under slutet av året utvidgades OSSE-missionens konfliktförebyggande verksamhet i , då på georgiskt initiativ beslutade att övervaka gräns mot (). OSSE-missionen leds av den franske ambassadören . har ställt en person till missionens förfogande. 5.4.4 och Minskgruppens arbete är en enklav i det muslimskt dominerade med övervägande armenisk befolkning. Konflikten om enklavens rättsliga status har pågått med bl.a. över en miljon flyktingar som följd. arbete för att få till stånd en lösning av konflikten sker till stor del i den s.k. Minskgruppen. ingår i gruppen och har varit dess ordförande. Den står nu under delat ordförandeskap mellan , och . Ordförandeskapet i har även en personlig representant för frågan och posten innehas av den polske diplomaten . En vapenvila, ett avtal om förtroendeskapande åtgärder samt humanitära ömsesidiga åtaganden förhandlades fram under det svenska ordförandeskapet i Minskgruppen . Vapenvilan har i stort iakttagits . Parterna i konflikten har fört bilaterala samtal och närmat sig varandra. Som en förtroendeskapande åtgärd har utväxling av fångar skett. Inom finns beredskap för att bistå vid utarbetandet av en uppgörelse. Alltsedan 1992 har möjligheten av en fredsbevarande OSSE-insats diskuterats och en militär planeringsfunktion vid har upprättats för detta ändamål. 5.4.5 Missionen i tillkom 1993. OSSE-missionens uppgift är att medverka till en varaktig politisk lösning av konflikten i Transnistrien, baserad på territoriell integritet för och autonomi för Transnistrien. Vidare skall missionen nära följa tillbakadragandet av de resterande ryska trupper, inklusive utrustning samt stora mängder ammunition och vapen, som finns kvar i landet. En OSSE- bedömningsmission under fransk ledning, och med svenskt deltagande, är redo att med kort varsel åka till för att göra en bedömning av mängderna av vapen och ammunition och möjligheten att transportera eller förstöra dessa på plats. Missionen har dock försenats på grund av transnistriskt motstånd. Viss förstörelse av ammunition och utrustning samt bortförande av militär utrustning har skett . Detta har dock mött stark opposition i Transnistrien som hotar med att vidta åtgärder för att stoppa transporter till . Det transnistriska motståndet har växt sedan Istanbultoppmötet, vars resultat man inte erkänner. I toppmötesdeklarationen åtar sig att trupptillbakadragandet skall vara genomfört till slutet av . har inrättat en särskild fond för bidrag till ammunitionsförstöringen. Missionen arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter och bidrar till återuppbyggnaden efter konflikten i Gagauzien, ett minoritetsområde i . Missionen leds av amerikanen och har åtta medlemmar. Huvudkontoret ligger i Chisinau och ett fältkontor finns i Tiraspol. 5.4.6 /Konflikten i präglade i hög grad toppmötet i . Statsministern uttryckte i sitt anförande oro över situationen och fördömde allt urskillningslöst bruk av våld. I den politiska deklaration som antogs vid mötet framhölls vikten av en politisk lösning av konflikten och beredskap att medverka till ett återupptagande av den politiska dialogen betonades. Vidare underströks nödvändigheten av att normer respekteras. I deklarationen bekräftades också territoriella integritet och alla former av terrorism fördömdes. Den redan tidigare antagna OSSE- principen, att bristande uppfyllnad av OSSE-normer i ett medlemsland är en fråga som rör hela OSSE-kretsen, bekräftades i den stadga som antogs vid toppmötet. Ett resultat av toppmötet i var att ordförande inbjöds av att besöka och . Besöket ägde rum och OSSE-ordföranden, utrikesminister , underströk i sina slutsatser från besöket den regionala dimensionen i strävandena att finna en politisk lösning av konflikten. En regional konferens med tjetjenska representanter, företrädare från samt angränsande delrepubliker kunde därför fylla en viktig funktion. Vollebaek efterlyste vidare ett ökat humanitärt bistånd och en bättre koordinering mellan de humanitära aktörerna. besökte det norska ordförandeskapets representant, ambassadör , den till angränsande delrepubliken , för att bl.a. studera den humanitära situationen. i är placerad till . och Europeiska unionen i sin helhet hävdar att det är av största vikt att åter får en permanent närvaro i regionen. 5.4.7 mission i etablerades 1994. avslutades missionen då värdlandet ansåg att missionens mandat till fullo var uppfyllt. Till stor del delade andra länder denna syn, men flertalet ansåg att missionen hade många viktiga uppgifter att fylla fortfarande. Det norska ordförandeskapet förhandlade fram en kompromiss som innebar att man istället fr.o.m. juni fick en projektsamordnare med kontor i för att hantera de många projekt - inom framförallt den mänskliga dimensionen - som utförs av institutioner, inte minst vad gäller rådgivning inom området för lagstiftning om mänskliga rättigheter. Projektsamordnare är tysken som har tre internationella medarbetare. 5.4.8 rådgivnings- och övervakningsgrupp i inledde sin verksamhet . Mandatet omfattar stöd till de vitryska myndigheterna att efterleva åtaganden inom samt att bistå vid utvecklandet av demokratiska institutioner. rådgivnings- och övervakningsgrupp har en understödjande funktion i strävandena att genom dialog mellan regering och opposition skapa förutsättningar för fria och rättvisa parlamentsval . har såväl individuellt som inom EU och gjort markeringar vad gäller mänskliga rättigheter i , bl.a. genom att verka för ett frisläppande av den förre premiärministern . frigavs Tjigir från häktet och sedermera har rättegången mot honom inletts. Vid de vitryska lokalvalen valde att inte bistå med experthjälp eftersom de vitryska rättsreglerna för val inte uppfyller de krav som ställer. Även arbetsgruppen för i parlamentariska församling arbetar för att främja dialogen mellan regering och opposition och dess ordförande, rumänen , besökte senast i detta syfte. avstannade i stort dialogen, huvudsakligen på grund av att regeringens representant avsattes av presidenten utan att någon ersättare utnämndes. Den parlamentariska församlingen erkänner inte den senast utsedda vitryska nationalförsamlingen efter stora oegentligheter i valet av denna. representation i omfattas av fem internationella tjänstemän och arbetet leds av den tyske ambassadören . 6 parlamentariska församling Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner. Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övriga institutioner kan stärkas har dock intensifierats. Församlingens talman deltar regelbundet i OSSE-trojkans möten och i ministermöten. Församlingens internationella sekretariat, som är förlagt till , arbetar nära med sekretariat i och andra OSSE-institutioner. Den parlamentariska församlingen har också stärkt sitt stöd till fältverksamhet. I den säkerhetsstadga som antogs i välkomnades den parlamentariska församlingens växande roll, särskilt avseende demokratisk utveckling och valövervakning. Den parlamentariska församlingens årliga möte ägde rum i . Resolutioner antogs om bl.a. Kosovo och samt om en stärkt roll för församlingen. Samarbetet mellan församlingen och ODIHR för valövervakning och valutvärdering framhölls liksom behovet av ökade åtgärder för att följa upp rekommendationer som görs vid valövervakning. från omvaldes som församlingens talman. Hon har verkat för att göra församlingen till mindre av diskussionsforum och mer av aktör i nära samarbete med övriga verksamheter, särskilt vad gäller fältinsatserna. Vid toppmötet i framhöll församlingens aktionsorienterade roll. Parlamenten och parlamentarikerna spelar en viktig roll för värnet om demokratin och för förebyggande av konflikter. Små grupper av parlamentariker från församlingen, s.k. demokratiteam, har tillskapats eller kommer att tillskapas för att bygga demokrati, främja försoning och mänskliga rättigheter och stödja demokratiska institutioner i bl.a. och Kosovo samt främja arbetet på för sydöstra och bistå i lösningen av i . Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen leds av riksdagsledamoten . Församlingen möts i . 7 Budget uppgick den samlade budgeten inom till (), varav den svenska bidragsdelen uppgick till . Budgeten finansieras genom två olika bidragsskalor, varav en för större missioner enligt beslut vid ministermötet i . Som större missioner räknas OSSE-missionerna i , och . fortgick arbetet på att skapa en ny bidragsskala för . Detta arbete förväntas avslutas . Förutom den svenska andelen av den samlade OSSE-budgeten tillkommer för svensk del kostnader för personal som ställt till förfogande om , kostnader för valövervakning om samt för andra insatser. bidrag till verksamhet var därmed i storleksordningen för . 8 Förkortningar CFE Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i ) (insatser - inom ) CSBM Confidence- and Measures (förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder) CSCE Conference on Security and Co-operation in Europe (jfr ESK) ECMM European Community Monitoring Mission (på ) (ekonomiska forum) ESK Konferensen om säkerhet och samarbete i (Europeiska säkerhetskonferensen, jfr CSCE) EU Europeiska unionen (European Union) FN (United Nations) FRJ for Security Co-operation (säkerhetsforum) GUSP Gemensamma utrikes- och säkerhets- politiken (inom EU) HCNM High Commissioner on National Minorities (Högkommissarie för nationella minoriteter) (militär stabsgrupp i för planering av fredsbevarande insats i Nagorno- Karabach) (verifikationsmission i Kosovo; verkade i Kosovo mellan ) NGO Non-governmental organization (frivilligorganisation) ODIHR Office for Democratic Institutions and Human Rights (kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter) OHR Office of the High Representative (Höge representantens kontor i ) OMIK Mission in Kosovo, (del inom FN:s mission i Kosovo jmf ) for Security and Co-operation in Europe (Ständiga rådet) REACT Rapid Expert Assistance and Co-operation Teams (Snabb civil insatsberedskap inom ) UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie) United Nations Mission in Kosovo. (FN:s civila mission i Kosovo) United Nations Mission in (i ) UNOMOT United Nations Mission in (i ) UNPREDEP United Nations Preventive Deployment (FN:s förebyggande militära insats i ) for Eastern Slavonia, Baranja and Western Sirmium (FN:s övergångsadministration för östra ) VEU Västeuropeiska unionen WEU Western European Union 9 medlemsländer (f.d. jugoslaviska republiken ) Heliga Stolen (FRJ) (= 55 varav en t.v. suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , ,