prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — 1997/98:104) avseende anpassning av flygplatserna till krav. Den totala inleveransen (utdel-ning+skattemotsvarighet) efter nedsättning beräknas för till och för åren 2000 2002 till 200, 280 respektive . föreslår inte någon förändring av nuvarande prisrestriktion. Restriktionen innebär att trafikavgifterna, exkl. undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt . föreslår en investeringsnivå 2002 på sammanlagt (perioden ). De största pågående och planerade investeringarna görs på . Tredje banan på med en totalutgift på beräknas tas i drift /2002. Ökat antal passagerare på medför att behovet av ökad terminalkapacitet till viss del måste åtgärdas . Den första etappen av kapacitetsutbyggnaden, med en grovt beräknad totalutgift på ca , beräknas vara klar . I det beloppet ingår anpassningsåtgärder på med anledning av . Den första etappen av förnyelsen av flygtrafikledningssystemet pågår och beräknas tas 2001 till en totalutgift på . Investeringarna fördelas på verksamhetsområden enligt följande. Tabell 15.8 Investeringar för perioden 1999 2000 2001 2002 Terminalåtgärder på inkl. Schengenåtgärder 1 000 Tredje banan 450 830 600 125 MATS1 320 325 300 100 Övriga projekt 670 920 725 475 Summa investeringar 1 800 3 100 2 700 1 700 1Modernization . LFV räknar med att självfinansiera investeringarna 2002 med ca . Upplåning beräknas ske med ca medan en mindre andel, , utgörs av övrig extern finansiering. Regeringens överväganden presenterar en positiv treårsplan. Om prognosen infrias kommer enligt plan att klara både ett tungt investeringsprogram och ägarens mål för räntabilitet och soliditet. Regeringen konstaterar dock att trafikprognoser kan slå fel och prognosen bör därmed betraktas som relativt känslig. Det långsiktiga målet för soliditet bör ligga fast på . Vad gäller räntabilitetsmålet anser regeringen att det bör ligga fast på nuvarande nivå, på eget kapital. Den räntenivå som utgått från är inte längre aktuell. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta fortfarande bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter schablonskatt. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Prisrestriktionen för trafikavgifter bör vara oförändrad. Regeringen vill också nämna att i regleringsbrevet för gavs i uppdrag att utreda hur jämförande studier (s.k. benchmarking) kan ske av verkets olika verksamheter. lämnade förslag om hur ett sådant arbete kunde bedrivas och regleringsbrev fick i uppdrag att redovisa hur arbetet med benchmarking-studierna fortskrider. har redovisat detta och regeringen ser positivt på de studier som bedrivs och att det leder till åtgärder i de fall detta är motiverat. Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning, som i allt väsentligt innebär en fortsättning av inriktningen i nu gällande treårsplan. Som tidigare nämnts har i den ekonomiska planen förutsatt en nedsättning av den samlade inleveransen i enlighet med beslut (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) avseende anpassning av flygplatserna till krav. Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. 2002. Tabell 15.9 Prognos över resultat m.m. Miljoner kronor 1999 2000 2001 2002 Årets vinst efter skatt och skattemotsvarighet 310 Räntabilitet på eget kapital (procent) 9 Soliditet (procent) 27 25 24 23 Beräknad skattemotsvarighet 134 126 141 96 Beräknad utdelning 67 77 144 122 15.6.4 Finansiella befogenheter treårsplan Med anledning av den utökade investeringsvolymen 2002 beräknas den nuvarande låneramen på behöva utökas till . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för dotterbolaget inom en total ram på samt placera kassamässigt överskott i bank, i statsgaranterade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system eller motsvarande samt på räntebärande konto i . skall även kunna lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram även för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas för . 15.7 Anslag för B4 Driftbidrag till kommunala flygplatser Tabell 15.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 105 000 2000 Förslag 105 000 2001 Beräknat 105 000 2002 Beräknat 105 000 Anslaget utgörs av driftbidrag till kommunala flygplatser. Vad gäller trafikunderlaget ingår de flygplatser som har en icke säsongsbunden reguljär passagerartrafik och härutöver även de befintliga flygplatser som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för uppfyllandet av de transportpolitiska målen vilka beslutats av regering och riksdag (prop. 1997:98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Regeringens överväganden Frågan om statens ansvar för de kommunala flygplatserna har diskuterats och lett till ett antal tids- eller geografiskt begränsade dellösningar. har beslutat (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) att staten, inom ramen för ett oförändrat delat huvudmannaskap för luftfartens infrastruktur, skall ta ett större ansvar för driften vid kommunala flygplatser än vad man gjort. Det nya statliga stödet till de kommunala trafikflygplatserna infördes . Regeringen föreslår att stödet bör omfatta totalt varav finansieras över statsbudgeten och återstående av som sektorsmyndighet. De principer för anslaget som lades fast i budgetpropositionen för , utgiftsområde 22, bör gälla även fortsättningsvis. 15.8 () utreder från säkerhetssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken och i annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. skall följa den nationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar en positiv avvikelse på avseende förvaltningskostnaderna. Dessa uppgick till mot budgeterade . De särskilda utredningskostnaderna uppgick till . I budgetunderlaget för åren 2000 2002 har begärt att budgeten för förvaltningskostnader höjs till . De ökade kostnaderna kan hänföras till ökade löne- och hyreskostnader. har i en skrivelse till SHK riktat erinran mot storleken av den budgeterade ökningen av förvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnaderna skall enligt regleringsbrev fördelas enligt följande om myndigheterna inte kommer överens om något annat: Försvarsmakten har yrkat att dess andel av SHK:s förvaltningskostnader i ett första steg bör minskas till . Som skäl anför Försvarsmakten att de militära luftfartsolyckorna minskat kraftigt till följd av ett framgångsrikt säkerhets-arbete och en minskad flygtid. SHK anser inte att någon förändring är motiverad då SHK även fortsättningsvis behöver ha en särskild utredningschef med militär operativ kompetens anställd för hantering av militära luftfartsärenden. Vidare utreder SHK även andra militära olyckor än luftfartsolyckor. Sålunda utreds en olycka med en militär stridsbåt. Regeringens överväganden Resultatinformation SHK har återrapporterat merparten av de mål som finns uppställda i regleringsbrevet. Av årsredovisningen kan man bl.a. utläsa att olycksorsaken kunnat fastställas i samtliga utredningar utom en. I de flesta rapporterna har SHK lämnat rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. När det gäller handläggningstider kan man konstatera att måluppfyllelsen varit tämligen god inom verksamhetsområdet civil luftfart . Inom de övriga verksamhetsområdena har dock målet för genomsnittlig handläggningstid överskridits med stor marginal. Det negativa resultatet kan bl.a. tillskrivas det faktum att endast enstaka utredningar görs inom de övriga verksamhetsområdena och att lång handläggningstid för en enskild utredning ger stort utslag . Av årsredovisningen framgår att tillsynsmyndigheterna i många fall har brustit i återrapporteringen av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av . har dock SHK infört nya rutiner i samråd med tillsynsmyndigheterna vilket kan förväntas ge en högre återrapporteringsgrad. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Det kan dock noteras att SHK inte redovisat resultaten i förhållande till effektmålet. Slutsatser Mot bakgrund av vad SHK anfört i sitt budget- underlag, anser regeringen att förvaltningsutgifterna för får uppgå till högst . Vad gäller Försvarsmaktens yrkanden om fördelningen av förvaltningskostnaderna mellan tillsynsmyndigheterna finner regeringen inte skäl att ändra denna utan delar SHK:s bedömning i frågan. Regeringen vill dock erinra om den möjlighet myndigheterna har att genom överenskommelse ändra fördelningen av förvaltningskostnaderna. Regeringen anser att handläggningstiderna är ett viktigt mått på effektiviteten hos myndigheten. Inom området civil luftfart är utredningsvolymen tillräckligt stor för att ett mål om genomsnittlig handläggningstid skall vara relevant. Inom de övriga områdena är dock antalet utredningar för litet för att mål om genomsnittlig handläggningstid skall vara rättvisande. Regeringen har därför för avsikt att ändra SHK:s regleringsbrev så att målet om genomsnittlig handläggningstid tas bort för områdena militär luftfart, sjöfart, järnvägstrafik och annan verksamhet. Målet kommer i stället att ersättas med ett mål om handläggningstid och, i förekommande fall, krav på återrapportering om skälen till varför handläggningstiden överskridits. 16 Post- och telekommunikation och informationstekni 16.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar post- och telekommunikation samt informationsteknik. () är sektorsmyndighet på post-, tele- och radioområdena. Myndighetens uppgift är bl.a. att utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna. Antalet heltidsanställda uppgår till ca 160 personer. 16.2 Utgiftsutveckling Tabell 6.1 Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 751,1 694,9 745,4 558,7 558,9 534,1 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall På postområdet har PTS utövat tillsyn över samtliga postoperatörer med tillstånd samt handlagt tillståndsärenden och obeställbara brev enligt uppställda mål för handläggningstider. Samtliga verksamhetsmål på tele- och radioområdet har uppfyllts. Inom teleområdet har PTS bedrivit tillståndsgivning och tillsyn. Inom radioområdet har arbete bedrivits för att främja ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation. Detta har bl.a. skett genom planering av spektrumutnyttjandet samt genom tillståndsgivning och tillsyn. Resultatet av verksamheten inom radio- och teleområdet är i överensstämmelse med effektmålet. Förändringar har beslutat (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) om ändringar i postlagen (1993:1684). Ändringarna syftar till att skapa förutsättningar för ett mer konkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av den postala infrastrukturen och därigenom göra det enklare för postkunden. Bland annat införs en definition av postnummersystemet i postlagen och regeringen bemyndigas att utse en postoperatör som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst, , att också tillhandahålla och förvalta postnummersystemet. Vidare blir postoperatörerna skyldiga att hålla sina postboxar, och andra anläggningar för postöverlämning till mottagare, tillgängliga för varandra. Ändringarna medför även att får en utökad, lagreglerad roll avseende frågor som rör postnummersystemet och postboxsystemet. har beslutat om vissa ändringar i telelagen för att anpassa lagen till EG-direktiv på området (prop. 1998/99:92, bet. 1998/99:TU12, rskr. 1998/99:238). Genom ändringarna stärks teleabonnenternas integritets- och konsumentskydd. Krav införs bl.a. på att teleoperatörerna med vissa undantag skall utplåna eller avidentifiera uppgifter om telemeddelanden efter samtalets slut. Vidare införs vissa bestämmelser som angår förhållandet mellan teleoperatören och abonnenten, bl.a. vad gäller krav på vad abonnemangsavtalet skall innehålla och förfarande vid uppsägning av abonnemanget. Lagen trädde i kraft . Mål De telepolitiska målen Enligt beslut (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät till ett rimligt pris. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig. Målet för IT-politiken beslutade om en nationell IT-strategi och om målen för denna (prop. 1995/96:125, bet. 1995/97:TU9, rskr. 1995/96:282). Målen för en nationell IT-strategi skall bl.a. vara - att utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt som bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning och som stärker konkurrenskraft, - att värna allas lika möjligheter så att IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning skall prioriteras. Effektiva former måste finnas för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingen på området. Kunskap om informationsteknik och dess användningsområden skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet. Det skall finnas en hög tillgänglighet till basinformation genom en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning. Regleringen av telemarknaderna är av väsentlig betydelse för utvecklingen av IT-området. Statens roll är att säkra och prioritera arbetet med infrastrukturen (tillgänglighet), regelverket (tilliten) samt utbildning och kunskap. bör arbeta för att regelverket inom EU utvecklas i riktning mot en överskådlig och mer generell reglering som inte hämmar den tekniska utvecklingen som användarna garanteras tillgång till grundläggande tjänster. De postpolitiska målen Enligt beslut (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilo. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Prioriteringar skall stärka sin ställning som en av de ledande IT-nationerna. I regeringens vision om det digitala används den nya informationstekniken av alla. Ingen lämnas utanför, varken gamla, arbetslösa, funktionshindrade eller andra. Informationstekniken ökar människors frihet att välja bostad, arbete och studier. Därmed motverkas dagens regionala obalanser. IT gör företagen mer effektiva och ger näringslivet ökad internationell slagkraft. IT-utvecklingen leder också till att nya företag uppstår och att nya arbetstillfällen skapas. Regeringen kommer att vidta en rad åtgärder för att stärka position som en världsledande IT-nation. Tre områden är prioriterade: regelverken, utbildningen och infrastrukturen. - Det måste finnas tydliga spelregler och hög säkerhet. Elektronisk handel skall stimuleras. Regler som förhindrar utvecklingen av ett digitalt samhälle skall tas bort. - I det digitala samhället är kunskap en strategisk resurs. En fortsatt satsning görs därför på utbildning och kompetensuppbyggnad. Insatserna skall ske både på bredden - i t.ex. skola och företag - och på spetskompetens genom högskoleutbildning och forskning. - Regeringen anser att förutsättningar för en väl fungerande infrastruktur skall skapas. Informationsteknikens betydelse för konkurrenskraft framgår bl. a. av den kraftiga expansionen av företagens IT-investeringar och tillväxten inom IT-sektorn . IT- branschen är inne i en kraftig expansionsfas där sysselsättningen inom IT-yrken ökar , enligt . av alla nya jobb som skapas är inom IT-sektorn. Den svenska IT-sektorn (elektronikindustri och IT- relaterade tjänsteföretag) omsatte och sysselsatte drygt 170 000 personer . Ett näringspolitiskt mål är att skapa ett gynnsamt närinslivsklimat inte minst för IT-branschen som bidrar till att får fler världsledande företag. Studier av enskilda företag visar att det finns ett positivt samband mellan IT och produktivitet. En hög teknisk tillväxt och internationell konkurrenskraft anses vara en förutsättning för stark ekonomisk tillväxt. För att skapa förutsättningar för att bibehålla sin framskjutna position både som IT- användare och som producenter av mjukvaror och telekommunikationsprodukter är en väl utvecklad IT-infrastruktur av stor betydelse. IT- infrastrukturen är väsentlig för hela näringslivets utveckling. Den är av särskild betydelse för den regionala tillväxten och de mindre företagens utvecklingskraft och konkurrensförmåga. Regeringen anser att staten har en roll vad gäller informationstekniken när det gäller tillgänglighet, regelverk, förutsättningar för god konkurrens samt utbildning och kompetens. För att tillgängligheten skall tillgodoses är IT- infrastrukturen av vital betydelse. Tillgängligheten förutsätter också att prisbilden är sådan att företag och privatpersoner skall kunna använda nya tjänster till en rimlig kostnad. Regeringen menar att detta kan uppnås bl.a. genom ökad konkurrens inom sektorn. Frågan om hur god social och regional täckning av IT-infrastrukturen skall kunna tillgodoses har utretts och är under beredning. Regeringen anser att staten har ett ansvar för att en väl fungerande IT- infrastruktur finns tillgänglig. Regeringen anser det viktigt att möjliggöra investering i öppen ledning, som säkerställer konkurrens mellan skilda operatörer. Detta kan t.ex. ske i form av ett stomnät mellan landets alla kommuner som ett första steg mot högre kapacitet i nätet som helhet. Det kräver nya investeringar i bredbandig IT-infrastruktur vilket kan ske både i privat och offentlig regi. Det är angeläget att investeringar påbörjas för att position nära täten bland IT-nationer skall kunna bibehållas och utvecklas. Regeringen avser att fortlöpande ta initiativ inom området och avser även att återkomma i den IT-proposition som planeras till . Regeringen avser att fortlöpande informera med aktuell information om läget i IT-omställningsarbetet inför . 16.3 Resultatbedömning 16.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Utvecklingen på IT-området är ett land med hög datortäthet, enligt vissa undersökningar högst i världen. Hälften av alla hushåll har dator. Bakom denna utveckling, som gått snabbare än i de flesta industriländer, ligger en medveten strategi för att göra datorer tillgängliga för alla. Skattesubventioneringen av företagsdatorer för anställda samt LO:s och TCO:s program för att till rimliga kostnader göra det möjligt för medlemmarna att köpa dator har gett goda effekter. Ett resultat av detta är att fler svenskar är tidigare handlar via internet. hade 418 000 svenskar handlat via internet enligt . ligger främst i vad gäller internetanvändning och så många som av befolkningen har tillgång till internet från sin bostad. De Svenska IT- investeringarna är högre än något annat europeiskt land motsvarande av BNP. Det är en procentenhet över genomsnittet i . Även inom näringsliv och förvaltning är datoranvändningen hög. har de näst högsta datorinvesteringarna i världen, mätt som andel av BNP; endast uppvisar en högre andel. Utvecklingen på teleområdet Den svenska telemarknaden kännetecknas av en fortsatt mycket dynamisk utveckling. har tillväxten varit fortsatt stark, i synnerhet inom mobiltelemarknaden och marknaden för internetaccess. Konkurrensen har skärpts inom samtliga marknadssegment . Ett stort antal nya organisationer har anmält televerksamhet till , . Vid utgången av 1998 var antalet anmälda företag ca 80 vilket var en fördubbling i förhållande till utgången av 1997. Nyanmälningarna avser såväl svenska som utländska företag vilket tyder på ett fortsatt intresse för att etablera televerksamhet på den svenska marknaden. Konsultföretaget (PwC) har för PTS räkning gjort en analys av utvecklingen och konkurrenssituationen på den svenska telemarknaden. Rapporten Den svenska marknaden för telekommunikation 1998 presenterades . Uppgifterna i detta avsnitt är i huvudsak hämtade från denna rapport samt från PTS rapport på olika delmarknader inom telekommunikationsområdet 1998. Fasta teletjänster Det finns 13 företag som har tillstånd att tillhandahålla fast telefoni i . Ytterligare ca 30 företag har anmält sådan verksamhet. Marknaden för fast telefoni uppvisar en fortsatt volymtillväxt med fallande priser på främst Sverigesamtal och internationella samtal. Den totala marknaden för fast telefoni ökade i värde och uppgick till . är fortsatt den dominerande aktören även om företaget tappar marknadsandelar, i synnerhet på vissa segment. hade 1998 av marknaden för nationella samtal (1997 var andelen ) och av marknaden för internationella samtal (1997 var andelen ). Den fortsatt hårda konkurrensen vad gäller fast telefoni har inneburit en fortsatt prispress . Enligt PwC ökade medvetenheten bland kundgrupper som företag och övriga storanvändare om vilka operatörer som finns och vilka tjänster som dessa erbjuder. Införandet av lika tillträde och förval kan förväntas påverka konkurrenssituationen väsentligt. Telefoni baserad på IP-teknik (IP=Internet Protocol) fortsatte växa även om volymerna är mycket små. Mobila teletjänster Marknaden för mobila teletjänster karaktäriseras av en fortsatt mycket kraftig tillväxt. Värdet av marknaden för NMT och GSM har mellan 1997och 1998 ökat och uppgick till . Tillväxten var betydligt kraftigare än då den uppgick till . Antalet tillståndshavare för mobila teletjänster har inte förändrats . Det finns f.n. tre tillståndshavare för mobil telefoni samt en som ännu ej påbörjat sin verksamhet. Antalet abonnemang fortsätter att växa. /1999 fanns det drygt 4 108 000 abonnemang vilket motsvarar av befolkning. Detta innebär en ökning . Eftersom det förekommer dubbla abonnemang, uppskattar PwC att av befolkningen har mobiltelefon. Mobil telefoni kan bli ett alternativ till den fasta telefonin. Än är utbytbarheten mellan fast och mobil telefoni begränsad men är det inte osannolikt att vi kommer att se en minskning av andelen fasta abonnemang bland befolkningen. minskade sin andel av det totala marknadsvärdet från till (NMT , GSM ). Tele2:s andel förblev oförändrad, , och Europolitan ökade sin andel från . Ser man till så har minskat sin andel från . minskade sin andel av abonnemangen från . Tele 2 ökade sin andel från och Europolitan ökade från . Operatörerna har fortsatt att differentiera sina erbjudanden i form av olika abonnemangsformer och olika tjänster. Mängden av olika typer av abonnemang gör det svårt för konsumenterna att finna en optimal abonnemangsform. Förändringen av de generella prisnivåerna har varit begränsad . Vissa kundgrupper börjar emellertid att bli mer medvetna om de olika alternativ som finns på marknaden. har också sänkt priset för samtal till mobiltelefon med efter att PTS krävt sänkta samtrafikpriser. har beslutat att lägga ner NMT900 innan utgången av vilket kan förväntas skärpa konkurrensen mellan GSM-operatörerna. Nätkapacitet Begreppet nätkapacitet omfattar alla former av överföringskapacitet i telenät från större sammanhängande system till enstaka förbindelser samt rent fysiska ledningar utan elektronisk utrustning, s.k. svart fiber.