prop · GN0373 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:73 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att den nuvarande lagen om jaktvårdsområden ersätts med en ny lag om viltvårdsområden. Dessutom föreslås vissa änd- ringar i jaktlagen. Den nya lagen om viltvårdsområden innebär att ett viltvårdsområde kan bildas i syfte att främja viltvården genom en samordning av jakten och andra åtgärder till skydd och stöd för viltet. Fastighetsägarna inom området bildar en viltvårdsområdesförening. Samordningen inom områ- det skall avse någon eller några av viltarterna älg, kronhjort, dovhjort, rå- djur, vildsvin, varg, järv, lo eller björn. Kravet gäller oavsett om de be- rörda fastighetsägarna är överens om att bilda området eller inte. Som yt- terligare krav för att ett viltvårdsområde skall bildas gäller att fyra femte- delar av fastighetsägarna, som också skall äga fyra femtedelar av marken inom området, är överens om bildandet. Jämfört med vad som gäller för jaktvårdsområdena kommer verksamheten inom ett viltvårdsområde att omfattas av en tydligare reglering. En viltvårdsområdesförening får rätt att fatta beslut i viltvårdsfrågor med bindande verkan för medlemmarna endast om lagen innehåller en uttrycklig regel om det. Föreningen är dock oförhindrad att fatta beslut också i andra viltvårdsfrågor än de som anges i lagen, t.ex. i sådana frågor som rör småviltet, om föreningens be- slut inte medför att enskilds rätt kränks. Den straffbestämmelse som finns i lagen om jaktvårdsområden ersätts med en rätt för en viltvårdsområdesförening att besluta om avstängning från områdesjakt. De föreslagna ändringarna i jaktlagen innebär bl.a. att besittningsskyddet vid vissa jakträttsupplåtelser försvinner. I stället införs regler som innebär att upplåtelseavtal som löper eller skall sägas upp före avtalstidens slut. Samma uppsägningstid föreslås gälla för avtal som löper . Slutligen föreslås en ändring i sekretesslagen (1980:100). Ändringen innebär att sekretess skall gälla vad avser förande av eller uttag ur jakt- korts- och jägarexamensregistren, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att vapen eller ammunition kommer till brottslig an- vändning. I propositionen föreslås att blir ansvarig registermyn- dighet för jaktkorts- och jägarexamensregistren. I en förordning precise- ras registrens innehåll och ändamål. Kostnaderna för registren betalas med medel ur jaktvårdsfonden, som i fortsättningen benämns viltvårds- fonden. skall i fortsättningen benämnas viltvårdsnämnd. Regeringen gör i propositionen den bedömningen att statens uppdrag till att leda delar av viltvården och jakten bör bestå. Tydliga krav på mål och syften skall dock ställas och effekterna av bidraget ur viltvårdsfonden skall fortlöpande utvärderas. Även övrig bi- dragsgivning ur viltvårdsfonden kommer att stramas upp. Jägarorganisa- tionerna kommer att erhålla ett fast och ett medlemsrelaterat bidrag. Jägarorganisationerna bör intensifiera ansträngningarna att få in fler personer i befintliga jaktlag och verka för att fler jakttillfällen skapas för den som vill jaga. Prisnivån vid upplåtelse av jakt ligger på en godtagbar nivå. Det finns inget skäl att överväga förbud mot anbudsförfarande vid jakträttsupplåtelser. Länsstyrelserna skall även i fortsättningen avgöra jaktens omfattning på allmänt vatten och avgöra om jakt på allmänt vatten skall tillåtas i större utsträckning än . Den nya lagen om viltvårdsområden och ändringarna i övriga lagar fö- reslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om viltvårdsområden 6 2.2 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) 14 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder 17 2.4 Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) 20 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt 21 2.6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 22 3 Ärendet och dess beredning 23 4 En ny lag om viltvårdsområden 24 4.1 Gällande lagstiftning 24 4.2 Vissa grundläggande frågor 26 4.2.1 En ny lag om viltvårdsområden 26 4.2.2 Lagens tillämpningsområde 27 4.3 Villkor för bildande 28 4.3.1 Tvångssammanslutning för samordning av viltvården 28 4.3.2 Majoritetskrav 33 4.4 Förfarandet vid bildandet 34 4.5 beslutsbefogenheter 35 4.5.1 Viltvårdsområdeslagstiftningens förenlighet med regeringsformens normgivningsregler 35 4.5.2 Jakten och viltvården 38 4.5.3 Inskränkningar i den enskildes möjlighet att avtala om jakträttsupplåtelse 42 4.5.4 Sanktioner 44 4.5.5 Övriga bestämmelser om verksamheten 46 4.6 Viltvårdsområdets bestånd 48 4.7 Överklagande 52 4.7.1 Rätten att överklaga en viltvårdsområdesförenings beslut 52 4.7.2 Överinstansernas befogenheter 52 4.8 Övergångsbestämmelser 53 5 Ändringar i jaktlagen m.m. 54 5.1 Upplåtelse av jakträtt 54 5.1.1 Gällande rätt 54 5.1.2 Besittningsskydd 54 5.1.3 Uppsägningsplikt och automatisk förlängning 55 5.1.4 Uppsägningstid 57 5.1.5 Forumregler 58 5.1.6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 59 5.2 Begreppet viltvård 59 5.3 Statens jakträtt 60 6 Jaktkorts- och jägarexamensregistren 60 7 Administrationen av jakten och viltvården 68 8 Tillgången på jaktmark och avgifter för upplåtelse av nyttjanderätt till jakt 81 9 Jakt på allmänt vatten 86 10 Konsekvenserna av förslagen 88 11 Författningskommentarer 89 11.1 Förslag till lag om viltvårdsområden 89 11.2 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) 101 11.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder 102 11.4 Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) 103 11.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt 103 11.6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 103 Bilaga 1 Sammanfattning av utredningens förslag 104 Bilaga 2 Utredningens förslag till lagtext 108 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 122 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 123 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 138 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 144 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 145 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 146 Rättsdatablad 147 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om viltvårdsområden, 2. lag om ändring i jaktlagen (1987:259), 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i rennäringslagen (1971:437), 5. lag om ändring i lagen (1904:48 s.1) om samäganderätt, 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om viltvårdsområden Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser 1 § Enligt denna lag kan två eller flera fastigheter sammanföras till ett viltvårdsområde i syfte att främja viltvården genom en samordning av jakten och åtgärder till skydd och stöd för viltet. För att genomföra en sådan samordning skall ägarna till fastigheter som ingår i området bilda en viltvårdsområdesförening. Med fastighet avses i lagen även del av fastighet. 2 § Ett viltvårdsområde får inte omfatta mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslagen (1971:437), när det är fråga om kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller mark på renbetesfjällen. För annan mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslagen, får denna rätt inte inskränkas genom att ett viltvårdsområde bildas. 3 § beslutar om bildande av ett viltvårdsområde. I sam- band med detta skall pröva och fastställa stadgar för vilt- vårdsområdesföreningen i de hänseenden som anges i 17 §. 4 § Den som äger en fastighet som ingår i ett viltvårdsområde är medlem i viltvårdsområdesföreningen. Den som på grund av upplåtelse har rätt att under jaga på en fastighet som ingår i ett viltvårdsområde skall på begäran antas som medlem i viltvårdsområdesföreningen , om inte sär- skilda skäl föranleder annat. 5 § Om värdet av upplåten jakträtt minskas genom bildandet av ett vilt- vårdsområde, skall ersättningen för nyttjanderätten sänkas till ett skäligt belopp. Vill nyttjanderättshavaren säga upp avtalet med anledning av bil- dandet, får han göra det. Innebär bildandet av viltvårdsområdet att nytt- janderättens värde ökas, får fastighetsägaren säga upp avtalet, om nyttjanderättshavaren inte medger skälig höjning av ersättningen. Talan om sänkning av ersättningen skall väckas från det nyttjanderättshavaren fick del av ett lagakraftvunnet beslut om bil- dande av viltvårdsområdet. Den som vill säga upp avtalet skall göra det från det han fick del av beslutet. Iakttas inte tiden, är rätten till talan eller uppsägning förlorad. 6 § Beslut enligt denna lag gäller även nya medlemmar. Villkor för bildande 7 § Ett viltvårdsområde får bildas endast om samordningen enligt 1 § första stycket avser någon eller några av viltarterna älg, kronhjort, dov- hjort, rådjur, vildsvin, björn, lo, järv eller varg. 8 § För att ett viltvårdsområde skall få bildas krävs dessutom att bildan- det 1. främjar vården av den eller de viltarter enligt 7 § som samordningen avser, 2. är lämpligt med hänsyn till områdets belägenhet och omfång, 3. medges av en majoritet av fastighetsägarna inom området. Majoriteten skall utgöra minst fyra femtedelar av antalet fastighetsäga- re och dessa skall äga minst fyra femtedelar av viltvårdsområdets areal. I ett omarronderingsområde enligt 1 § jordförvärvslagen (1979:230) gäller i stället att majoriteten skall utgöra minst fastighetsäga- re och att dessa skall äga minst hälften av viltvårdsområdets areal. Vid omröstning har varje fastighetsägare, oavsett om han äger en eller flera fastigheter, en röst. Personer som äger en fastighet med samägande- rätt har en röst tillsammans. 9 § I ett viltvårdsområde får inte någon fastighet tas in som med hänsyn till omfång eller användning saknar betydelse för verksamheten i vilt- vårdsområdet. En fastighet som lämpligen kan bestå som en egen enhet för viltvård får inte anslutas till ett viltvårdsområde utan ägarens samtycke. Detsam- ma gäller om det är fråga om flera fastigheter som har samma ägare. Förfarandet vid bildandet 10 § Ansökan om bildande av ett viltvårdsområde får göras av den som äger en fastighet som avses ingå i området. Ansökan skall göras hos läns- styrelsen. 11 § Ansökningshandlingarna skall innehålla 1. uppgifter om vilka fastigheter som avses ingå i viltvårdsområdet, de- ras areal och ägarnas namn och adresser samt en karta över viltvårdsom- rådet, 2. förslag till stadgar för viltvårdsområdesföreningen, 3. utredning om fastighetsägarnas inställning till frågan om viltvårds- områdets bildande. 12 § Frågan om bildande av ett viltvårdsområde skall utredas vid en för- rättning under ledning av en förrättningsman, om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas. får dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett viltvårdsområde, om alla fastighetsägare är ense om detta eller om för- rättning annars inte anses nödvändig. 13 § Förrättningsmannen skall med ledning av ansökningshandlingarna och andra uppgifter som framkommit föreslå vilka fastigheter som bör ingå i viltvårdsområdet och vilka stadgar som bör gälla för viltvårdsområdesföreningen. Förslagen skall behandlas vid sammanträde inför förrättningsmannen. 14 § Förrättningsmannen skall kalla fastighetsägarna till sammanträdet. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den planerade områdes- bildningen och uppgifter om tid och plats där ansökningshandlingarna finns tillgängliga. Kallelsen skall före sammanträdet delges fas- tighetsägarna. Bestämmelserna i första stycket gäller i tillämpliga delar även då ett nytt sammanträde utsätts. Om det vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver kallelse inte delges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett. 15 § Vid förrättningen skall fastighetsägarna få möjlighet att yttra sig och lägga fram utredning i frågor som är av betydelse för bildandet. 16 § Förrättningsmannen skall lämna ett utlåtande om viltvårdsområdet bör bildas. I så fall skall förrättningsmannen i utlåtandet ta in förslag om vilka fastigheter som området skall omfatta och förslag till stadgar för viltvårdsområdesföreningen. Förrättningen avslutas genom att utlåtandet och övriga förrättnings- handlingar läggs fram för fastighetsägarna på tid och plats som bestämts vid ett sammanträde. Handlingarna skall sedan finnas tillgängliga för granskning under en månad. skall förrättningsmannen till skicka för- rättningshandlingarna och de invändningar som kan ha framställts. Stadgar 17 § I en viltvårdsområdesförenings stadgar skall anges 1. om sådan jakt som avses i 24 § första stycket skall bedrivas inom området, 2. i vilken utsträckning föreningen skall ha rätt att besluta i frågor som avses i 24 28 §§, 3. de förutsättningar som skall gälla för föreningens beslut i frågor som avses i 24 27 §§, 4. vilka riktlinjer i övrigt som skall gälla för föreningens verksamhet, 5. grunderna för bestämmande av avgifter till föreningen, 6. grunderna för beslut om tillfällig avstängning från områdesjakt och gemensamhetsjakt. 18 § Ett beslut om ändring av stadgarna i de hänseenden som avses i 17 § får inte tillämpas innan det har fastställts av . Organisation 19 § För viltvårdsområdesföreningen skall det finnas en styrelse. Innan styrelsen har utsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ta på sig skyldigheter. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. 20 § Medlemmarnas rätt att delta i viltvårdsområdesföreningens angelä- genheter utövas på föreningsstämman. 21 § I fråga om rösträtt och beslut på föreningsstämman gäller, om inte annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1. att rösträtt i frågor som avses i 24 27 och 29 31 §§ tillkommer en- dast medlemmar som är fastighetsägare, som därvid har en röst vardera, om inte någon sådan medlem begär att röstetalet i stället skall beräknas efter fastighetens areal, 2. att varje medlem har en röst i övriga frågor, 3. att ingen får rösta för mer än en femtedel av det röstetal som före- träds på stämman, 4. att den mening som har fått det högsta röstetalet gäller som stäm- mans beslut, 5. att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om antalet röstande är lika, av stämmans ordförande, 6. att ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om det har fattats på två på varandra följande stämmor och inte bestrids av mer än en femtedel av fastighetsägarna eller av de fastighetsägare som äger mer än en femte- del av viltvårdsområdets areal, 7. att beslut om ändring av stadgarna är giltigt endast om ändringsför- slaget funnits med i kallelsen till stämman. Särskilda villkor för vissa beslut 22 § En viltvårdsområdesförenings beslut enligt 24 27 och 29 31 §§ skall fattas på en föreningsstämma. Verksamhet 23 § En viltvårdsområdesförenings beslut i andra viltvårdsfrågor än de som anges i 24 28 §§ får inte mot någons vilja medföra inskränkning i dennes rätt att jaga eller på annat sätt nyttja en fastighet inom viltvårds- området. En viltvårdsområdesförening får fatta beslut enligt 24 29 §§ endast om det anges i stadgarna. 24 § I den utsträckning det är förenligt med jaktlagstiftningens bestäm- melser om jakttider och om tillstånd till jakt får en viltvårdsområdesföre- ning, om det behövs med hänsyn tagen till viltvården, besluta att älg, kronhjort och dovhjort får jagas 1. inom hela viltvårdsområdet oberoende av fastighetsgränserna (om- rådesjakt) 2. och därvid bara tillsammans med andra jakträttshavare inom områ- det (gemensamhetsjakt). Om områdesjakt skall bedrivas får en viltvårdsområdesförening besluta om avskjutningens omfattning och inriktning. 25 § I den utsträckning det är förenligt med jaktlagstiftningens bestäm- melser om jakttider och om tillstånd till jakt får en viltvårdsområdesföre- ning vidare besluta om 1. områdesjakt och gemensamhetsjakt efter björn, järv, varg, lo, vild- svin och rådjur om det uppenbart behövs för att begränsa skador av så- dant vilt, 2. avskjutningens omfattning och inriktning i fråga om rådjur om det uppenbart behövs för att bevara rådjursstammen. 26 § En viltvårdsområdesförening får besluta om områdesjakt efter små- vilt. Beslut enligt första stycket gäller dock inte fastigheter vars ägare an- mält till föreningen att de inte vill delta i sådan jakt. 27 § En viltvårdsområdesförening får besluta att det skall krävas tillstånd (jakträttsbevis) för områdesjakt och gemensamhetsjakt enligt 24 26 §§. Föreningen får kräva visst minsta arealinnehav för att en fastighetsägare skall tilldelas fler än ett jakträttsbevis. Beslut om jakträttsbevis för småvilt gäller dock inte fastigheter som undantagits från områdesjakt med stöd av 26 § andra stycket. 28 § En viltvårdsområdesförening får besluta att en medlem eller en jakträttshavare som bryter mot en regel som har beslutats med stöd av 24 27 §§ skall avstängas från områdesjakt och gemensamhetsjakt. Ett sådant beslut får inte avse än . Vilt som dödats i strid med viltvårdsområdesföreningens avskjutnings- regler tillfaller föreningen. 29 § En viltvårdsområdesförening får i sina stadgar uppställa krav på fö- reningens tillstånd för upplåtelse och överlåtelse av jakträtt inom ett vilt- vårdsområde. Tillstånd får vägras endast om 1. den som jakträtten upplåts eller överlåts till inte förfogar över mark inom viltvårdsområdet av sådan storlek som anges i föreningens stadgar, 2. upplåtelsen eller överlåtelsen annars kan anses olämplig med hänsyn till viltvården eller på annat sätt är till avsevärd olägenhet för medlem- marna. får upplåta rätt till områdesjakt. 30 § På begäran av en fastighetsägare som av ideella skäl motsätter sig jakt skall hans fastighet undantas från områdesjakt och gemensamhets- jakt. 31 § En viltvårdsområdesförening får bestämma att avgifter skall betalas för jakten inom viltvårdsområdet och för vilt som fälls. För fastigheter som undantagits från områdesjakt med stöd av 26 § andra stycket får av- gift endast tas ut för stora rovdjur och annat klövvilt än rådjur. 32 § En viltvårdsområdesförening får inte bedriva verksamhet som är främmande för det ändamål som viltvårdsområdet skall tillgodose. Beslut med stöd av denna lag får inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom den berörda delen av en fastig- het inom området. Ändring och upplösning av viltvårdsområde 33 § På ansökan av styrelsen för de viltvårdsområdesföreningar som be- rörs kan besluta att 1. föra samman flera viltvårdsområden till ett viltvårdsområde, 2. dela upp ett viltvårdsområde i flera viltvårdsområden. För en sådan ombildning gäller villkoren för och förfarandet vid bil- dande av viltvårdsområde. 34 § På ansökan av viltvårdsområdesföreningens styrelse får länsstyrel- sen besluta att en fastighet skall anslutas till viltvårdsområdet. För sådan anslutning fordras medgivande av fastighetens ägare och, om fastigheten ingår i ett annat viltvårdsområde, av viltvårdsområdesföreningen för det området. 35 § På ansökan av fastighetens ägare eller viltvårdsområdesföreningen får besluta att ur viltvårdsområdet utesluta 1. en fastighet som på grund av ändrad användning eller annars saknar väsentlig betydelse för verksamheten inom området, 2. en fastighet eller flera fastigheter med samma ägare som kan utgöra en egen enhet för viltvård, om övriga fastigheter inom viltvårdsområdet kan bestå som ett lämpligt sådant område. Om fastighetsägaren och viltvårdsområdesföreningen är ense om en uteslutning som avses i första stycket 1 får föreningen besluta i frågan. 36 § kan besluta att viltvårdsområdet skall upphöra och viltvårdsområdesföreningen skall upplösas om 1. fler än en femtedel av fastighetsägarna, eller de fastighetsägare som äger mer än en femtedel av viltvårdsområdets areal, på en föreningsstäm- ma uttalar sig för en upplösning, 2. viltvårdsområdesföreningen saknar styrelse, eller 3. viltvårdsområdesföreningen allvarligt missköter förvaltningen av viltvårdsområdet. Om viltvårdsområdet finns inom ett omarronderingsområde enligt 1 § jordförvärvslagen (1979:230) gäller i stället för vad som sägs i första stycket 1 att fler än hälften av fastighetsägarna, eller de fastighetsägare som äger mer än hälften av viltvårdsområdets areal, skall ha uttalat sig för en upplösning. Vid omröstning i frågan om upplösning gäller 8 § tredje stycket. Beslut om upplösning enligt första stycket 1 får meddelas tidigast från det att beslutet om bildande av viltvårdsområdet vann laga kraft. 37 § får förordna att frågor som avses i 33, 35 eller 36 § skall utredas vid förrättning innan beslutar. För förfarandet vid sådan förrättning gäller 13 16 §§ i tillämpliga de- lar. 38 § Vid upplösning av en viltvårdsområdesförening gäller bestämmel- sen i 62 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Om en viltvårdsområdesförening är försatt i konkurs och denna avslu- tas utan överskott, är föreningen utan hinder av första stycket upplöst när konkursen avslutats. Överklagande 39 § Beslut av viltvårdsområdesföreningens stämma eller styrelse får överklagas hos av den vars rätt berörs av beslutet, om beslutet gått honom eller henne emot, i frågor som gäller 1. jakt och annan viltvård, 2. medlemskap i föreningen enligt 4 §, 3. avstängning från områdesjakt enligt 28 §, 4. upplåtelse och överlåtelse av jakträtt enligt 29 §, 5. avgift enligt 31 §, eller 6. uteslutning ur föreningen enligt 35 § andra stycket. Överklagandet skall ha kommit in till för beslutet. I fråga om överklagande av styrelsens beslut räk- nas dock tidsfristen från den dag klaganden fick del av beslutet. Föreningsstämmans eller styrelsens beslut skall gälla även om det har överklagats, om inte beslutar annat. 40 § beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Då beslut som , länsrätten eller kammarrätten meddelar enligt denna lag angår så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan skickas till var och en av dem, skall meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagande skall räknas från den dag kungöran- det har skett. beslut gäller om inte något annat anges i be- slutet. Denna lag träder i kraft då lagen (1980:894) om jaktvårdsområden upphör att gälla. Ett jaktvårdsområde som finns vid lagens ikraftträdande skall anses som ett viltvårdsområde bildat enligt denna lag. För ett sådant jaktvårdsområde och den förening som förvaltar området gäller lagen med de undantag som anges i 3 4. Bestämmelsen i 7 § hindrar inte att ett viltvårdsområde som bildats enligt äldre bestämmelser och vars verksamhet endast omfattar vården av småvilt består efter ikraftträdandet. Bestämmelsen hindrar inte heller att viltvårdsområdet fortsätter med sin tidigare verksamhet. Bestämmelsen i 28 § får endast tillämpas på sådana överträdelser som skett efter det att lagen trätt i kraft. Om en förenings stadgar strider mot bestämmelserna i lagen skall styrelsen utan dröjsmål lägga fram förslag till föreningsstämman om den ändring som behövs. Om bestämmelserna i den nya lagen innebär ändrade förutsättningar för upplåten jakträtt och värdet av upplåtelsen därigenom minskas, får nyttjanderättshavaren säga upp avtalet. Den som vill säga upp avtalet skall göra det från det att denna lag trätt i kraft. Om han inte gör det har han förlorat rätten att säga upp avtalet på denna grund. 2.2 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktlagen (1987:259) dels att 17 22 §§ samt 53 § skall upphöra att gälla, dels att 10 a, 15, 16, 39 och 41 §§ skall ha följande lydelse. 10 a § Staten har jakträtten på den mark som vid utgången av ingick i veden i , kro- och angränsan- de kronoegendomar även som kro- noegendomarna på Eriksö i och , i lands län, kronoegendomen Otten- by i län, och Hunne- berg i , kro- i län, i och samt kronopar- ken Kloten i , Västman- lands och .