prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — I fråga om sådan för mottagaren skattepliktig intäkt av tjänst i form av en förmån eller ersättning som getts ut eller anses utgiven av fysisk person som är bosatt utomlands eller av utländsk juridisk person, skall den hos vilken mottagaren är anställd i anses som skattskyldig enligt denna lag, om förmånen eller ersättningen kan anses ha sin grund i anställningen i och det inte finns något anställningsförhållande mellan utgivaren av förmånen eller ersättningen och mottagaren. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3- 5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter med undantag av 4 § första stycket 13 och 5 § andra stycket första meningen. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 skall bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av . Detta gäller dock endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. 2§ En enskild person eller ett dödsbo skall till staten betala särskild löneskatt på inkomst enligt kommunalskattelagen (1928:370) av annan näringsverksamhet här i landet än sådan aktiv näringsverksamhet som avses i 2 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (passiv näringsverksamhet) samt på ersättning som utges enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i punkt 12 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Om en skattskyldig före årets början har fyllt eller inte har fyllt men uppburit hel ålderspension skall särskild löneskatt betalas eller, om en skattskyldig avlidit , på inkomst som avses i 3 kap. 4 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. Bedömningen om näringsverksamhet är aktiv eller passiv görs för en förvärvskälla enligt kommunalskattelagen. En enskild person eller ett dödsbo skall till staten betala särskild löneskatt på inkomst enligt kommunalskattelagen (1928:370) av annan näringsverksamhet här i landet än sådan aktiv näringsverksamhet som avses i 2 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (passiv näringsverksamhet) samt på ersättning som utges enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i punkt 12 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Om en skattskyldig före årets början har fyllt eller inte har fyllt men uppburit hel ålderspension skall särskild löneskatt betalas eller, om en skattskyldig avlidit , på inkomst som avses i 3 kap. 4 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. Bedömningen om näringsverksamhet är aktiv eller passiv görs för en förvärvskälla enligt kommunalskattelagen. Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 5 § lagen om socialavgifter. Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger . Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 1 § tillämpas på lön eller annan ersättning som betalas ut . De nya bestämmelserna i 2 § tillämpas på inkomst som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den skattskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. För lön eller annan ersättning till arbetstagare som är födda eller tidigare tillämpas 1 § i dess lydelse enligt lag (1998:340) om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. För skattskyldiga som är födda eller tidigare tillämpas 2 § i dess lydelse enligt lag (1997:940) om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. 3.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Avgiften utgör av ersättning i form av Avgiften utgör av ersättning i form av 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 2 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1-3 nämnda lag, 2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, 6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ lagen om allmän försäkring, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen näringsverksamhet, 10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid generationsväxling, 11. utbildningsbidrag för doktorander, 12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, 14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16. bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. 4 § Vid beräkning av avgift på ersättning enligt 2 § skall det bortses från en försäkrads inkomster som överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i följande ordning: Vid beräkning av avgift på ersättning enligt 2 § skall det bortses från en försäkrads inkomster som överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i följande ordning: 1. ersättningar enligt 2 § 1 som utgör inkomst av annat förvärvsarbete, 2. annan inkomst av annat förvärvsarbete, 3. ersättningar enligt 2 § som utgör inkomst av anställning, 4. annan inkomst av anställning. Denna lag träder i kraft . 3.15 Förslag till lag om underlag för fastighetsskatt i vissa fall vid taxering Härigenom föreskrivs följande. Vid beräkning av fastighetsskatt vid taxering för värderingsenhet som avses i 3 § första stycket b lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall, i stället för det taxeringsvärde som avses i nämnda punkt, som underlag för skatten vara det närmast föregående beskattningsårets taxeringsvärde för värderingsenheten om det är lägre. Gäller olika värden för skilda delar av ett beskattningsår skall jämförelsen göras utifrån det genomsnittliga taxeringsvärdet under beskattningsåret. Denna lag träder i kraft . 3.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt att punkt 5 av övergångsbestämmelserna till lagen (1998:526) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I stället för det procenttal som föreskrivs i 3 § första stycket b skall procenttalet vid taxering utgöra 1,3. I stället för det procenttal som föreskrivs i 3 § första stycket b skall procenttalet vid taxering utgöra 1,2. På bostadsdelen för fastighet som utgör hyreshusenhet och som har värdeår 1989 eller 1990 skall endast halv fastighetsskatt utgå vid taxering. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall 3 § femte stycket tillämpas. Denna lag träder i kraft . 3.17 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid taxering skall för fysiska personer den del av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst som enligt 10 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt anges till ett fast belopp om i stället utgöra en inkomstskatt. Vid tillämpning av lagen (1997:324) om begränsning av skatt skall denna skatt dock anses utgöra statlig inkomstskatt. 2 § Av den sammanlagda inkomstskatten enligt 1 § skall utgöra skatt till kommuner och skatt till landsting. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. En preliminär utbetalning av den sammanlagda inkomstskatten skall göras av skattemyndigheten i samband med slutavräkningen av kommunalskattemedel. Detta belopp skall fastställas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Utbetalning skall ske till kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare . En slutavräkning av inkomstskatten skall ske när den årliga taxeringen har avslutats. Därvid skall de bestämmelser tillämpas som gäller slutavräkning av kommunalskattemedel enligt 4 § femte stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 3 § beslut enligt 2 § får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas budgetpolitiska mål, politiska prioriteringar och förslag till reviderade utgiftstak. Vidare redovisas makroekonomiska förutsättningar, statsbudgetens utveckling samt den offentliga sektorns finanser. 4.1 Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som regeringen föreslagit och som ställt sig bakom ligger fast. Målen kan sammanfattas på följande sätt: - De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. - Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. De takbegränsade utgifterna omfattar utgiftsramarna för 26 utgiftsområden (nr 1- 25 samt 27), utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt minskning av anslagsbehållningar. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Minskning av anslagsbehållningar ingår som en post under utgiftstaket, vilket innebär att den är medräknad i såväl statsbudgetens saldo som den offentliga sektorns finansiella sparande. Budgeteringsmarginalen utgör skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna. Den offentliga sektorns finansiella sparande visar den förändring i den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Finansiella transaktioner, som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte den offentliga sektorns finansiella sparande. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Den offentliga sektorns bruttoskuld påverkas däremot av anskaffning och försäljning av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Regeringens förslag: Med anledning av förslagen om höjd statlig ålderspensionsavgift, ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar på det statliga området och sänkt statsbidrag till kommunerna till följd av begränsad avdragsrätt för allmän pensionsavgift fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och . Regeringen presenterade ekonomiska vårproposition ett förslag till utgiftstak för . har fastställt utgiftstaket för staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , , och . Regeringen föreslår nu att en teknisk justering av utgiftstaken görs för åren 2000 2002. Ändringen av utgiftstaken föranleds av följande faktorer: - Förslaget om en höjning av en statliga ålderspensionsavgiften från till på pensionsgrundande transfereringar som är belagda med allmän pensionsavgift. - Förslaget om en ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar inom det statliga området. - Förändringen av det generella statsbidraget till kommunerna till följd av föreslagna inkomstskattesänkningar. Den föreslagna höjningen av den statliga ålders- pensionsavgiften innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med , och med . Däremot påverkas inte den offentliga sektorns konsoliderade utgifter och inkomster eftersom statsbudgetens ökade utgifter motsvaras av en lika stor inkomstökning i ålderspensionssystemet. Ålderspensionssystemets utgifter påverkas inte heller av förändringen. Förändrade utgifter till följd av höjda statliga ålderspensionsavgifter är därmed att betrakta som en teknisk justering. Förslaget om en ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar är en saldoneutral förändring som inte påverkar statens finansiella sparande. Anslagen för förvaltningsändamål ökar med , och med till följd av denna förändring. Storleken på utbetalda statliga avtalsförsäkringar påverkas inte av förändringen. Som en följd av den föreslagna begränsningen av avdragsrätten för allmän pensionsavgift sänks statens bidrag till kommunsektorn med åren 2000 2002. Kommunsektorns totala inkomster blir därmed oförändrad då den föreslagna begränsningen av avdragsrätten ökar kommunsektorns skatteinkomster med motsvarande belopp. Inte heller denna förändring påverkar den offentliga sektorns konsoliderade utgifter. Sammantaget uppgår de anslagsförändringar som motiverar en teknisk justering av utgiftstaken till och till . En redovisning av de tekniska justeringarnas effekter på utgiftsramarna för olika utgiftsområden ges i avsnitt 7.1. I enlighet med tidigare etablerad praxis avrundas utgiftstaket till hela miljarder kronor. Regeringen föreslår därför att utgiftstaket höjs med 2002. Genom den föreslagna förändringen begränsas de takbegränsade utgifterna exklusive de nu tillkommande interntransaktionerna inom den offentliga sektorn till en nivå som överensstämmer med de av tidigare fastställda utgiftstaken. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten kronor 2000 2001 2002 Nuvarande utgiftstak 761 786 810 Statliga ålderspensionsavgiften 3,8 3,7 3,6 Statliga avtalsförsäkringar 5,0 5,1 5,2 Förändrat statsbidrag -4,8 -4,8 -4,8 Summa tekniska justeringar 4,1 4,0 4,0 Förslag till justerat utgiftstak 765 790 814 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det fastställda utgiftstaket för staten och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Den tekniska justering av utgiftstaket för staten som sker till följd av förändrade statliga ålderspensionsavgifter och förändrade bidrag till kommunsektorn påverkar därför inte utgiftstaket för den offentliga sektorn. En reviderad beräkning av utgifterna för den offentliga sektorn redovisas i avsnitt 7.3. 4.1.2 Överskott i den offentliga sektorns finanser Regering och riksdag har beslutat att ett centralt långsiktigt budgetpolitiskt mål är att den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. En gradvis anpassning mot detta mål uppnås genom ett målsatt överskott i de offentliga finanserna på av BNP år av BNP . har tidigare fastställt målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn för åren 2001 av BNP. Målen gäller vid den tillväxt som beräknades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från denna skall motsvarande avvikelse tolereras. Tillväxten beräknas nu bli betydligt starkare och något starkare än vad som prognostiserades ekonomiska vårproposition. ekonomiska vårproposition beräknades den ackumulerade tillväxten för åren 1997 2000 istället bli lägre jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen gjorde då bedömningen att avvikelsen inte var väsentlig och att den därför inte föranledde en nedjustering av det målsatta sparandet på av BNP för . Den starkare tillväxt som förutses innebär att den ackumulerade tillväxten 2000 är högre jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Inte heller denna avvikelse kan betraktas som väsentlig. Avvikelsen föranleder därför ingen justering av målet om ett överskott på av BNP . Tabell 4.2 BNP-tillväxt Procent 1997 1998 1999 2000 Totalt BP2000 1,8 2,6 3,6 3,0 11,5 VP1999 1,8 2,9 2,2 2,6 9,7 VP1997 2,3 2,5 2,8 2,7 10,7 Diff.BP2000-VP1997 -0,5 0,1 0,8 0,3 0,8 Diff VP1999-VP1997 -0,5 0,4 -0,6 -0,1 -1,0 Den övergång till det europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95 som har genomförts innebär att bruttonationalproduktens nivå höjs med ca , vilket innebär att överskottsmålet uttryckt i kronor höjs med ca vid ett mål på av BNP. Förändringen innebär också en ändrad periodisering av skatter och statsskuldsräntor. 2002 innebär omläggningen att de statsskuldsräntor som ingår i beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande blir något högre. Denna effekt motverkas dock av att omläggningen leder till högre beräknade skatteinkomster för åren 2000 2002. 4.2 Makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningarna är av stor betydelse vid beräkningen av den offentliga sektorns inkomster och utgifter. Förutsättningarna återfinns i sin helhet i bilaga 2 Svensk ekonomi. I tabell 4.3 anges några faktorer av särskild betydelse för de offentliga finanserna. I fasta priser prognostiseras BNP växa med i genomsnitt och . presenteras istället för en prognos en kalkyl med olika antaganden om hur BNP-tillväxten utvecklas. Den kalkyl som ligger till grund för beräkningarna innebär en långsiktig tillväxttakt kring , vilket medför att den ackumulerade BNP-tillväxten 2002 uppgår till . En mer utförlig redovisning ges i avsnitt 1.1.4. Jämfört med ekonomiska vårproposition revideras tillväxten upp och . Den ekonomiska tillväxten påverkar de totala inkomsterna i ekonomin och är därför av central betydelse för skatteinkomsternas storlek. Tabell 4.3 Makroekonomiska förutsättningar Värden års ekonomiska vårproposition anges inom parentes 1998 1999 2000 2001 2002 BNP1 2,6 (2,9) 3,6 (2,2) 3,0 (2,6) 2,2 (2,5) 2,0 (2,5) Prisbasbelopp2 36,4 (36,4) 36,4 (36,4) 36,6 (36,5) 36,9 (36,8) 37,6 (37,3) KPI1 Årsgenomsnitt 0,4 (0,4) 0,3 (0,2) 1,2 (0,8) 1,9 (1,7) 2,0 (2,0) Hushållens konsumtionsutgifte r1 2,4 (2,6) 3,1 (2,6) 3,0 (2,4) 2,2 (1,8) 2,1 (1,8) Utbetald löne- summa3 6,5 (6,6) 5,9 (4,2) 4,6 (3,7) 3,5 (3,8) 3,2 (3,7) Sysselsättnings- grad4 74,6 (74,6) 76,2 (75,3) 77,1 (75,6) 77,3 (76,1) 77,3 (76,5) Öppen arbetslöshet5 6,5 (6,5) 5,4 (5,8) 4,5 (5,4) 4,2 (5,1) 4,2 (5,0) Arbetsmarknads- politiska åtgärder5 3,9 (3,9) 3,3 (3,6) 3,5 (3,6) 3,5 (3,5) 3,5 (3,5) Ränta Årsgenomsnitt 4,7 (4,7) 4,3 (3,7) 4,8 (3,9) 5,0 (4,3) 5,0 (4,6) Ränta 6 månader Årsgenomsnitt 4,3 (4,3) 3,2 (3,2) 3,6 (3,3) 4,1 (3,6) 4,4 (4,0) 1 Årlig procentuell förändring. 2 Tusental kronor, 3 Årlig procentuell förändring i löpande priser 4 Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning 5 Andel av arbetskraften Inflationen 2001 beräknas bli något högre än vad som antogs i vårpropositionen, vilket medför att prisbasbeloppet beräknas bli högre och högre . Inflationen beräknas, i likhet med vad som antogs ekonomiska vårproposition, öka till . Prisbasbeloppet påverkar framför allt statens och AP-fondens utgifter för basbeloppsanknutna transfereringar samt grundavdragen vid beräkningen av fysiska personers inkomstskatt. I fasta priser beräknas hushållens konsumtionsutgifter öka och . Ökningstakten dämpas därefter och antas uppgå till . Detta innebär en viss uppjustering av hushållens konsumtionsutgifter åren 1999 2002 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. I löpande priser beräknas hushållens konsumtionsutgifter nu bli högre år jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Hushållens konsumtionsutgifter ligger framför allt till grund för beräkningen av inkomster från mervärdesskatt. Den öppna arbetslösheten beräknas minska successivt , från år . Den öppna arbetslösheten beräknas nu bli lägre åren 2000 2001 jämfört med den tidigare bedömningen, vilket innebär lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. De konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beräknas omfatta en något mindre del av arbetskraften än vad som beräknades ekonomiska vårproposition. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett mål för sysselsättningsgraden som innebär att den andel av befolkningen i åldrarna 20 som är reguljärt sysselsatt skall uppgå till . Sysselsättningsgraden var och beräknas nu stiga till . Sysselsättningsgraden beräknas nu bli väsentligt högre 2002 än vad som antogs i vårpropositionen. Den högre sysselsättningen innebär bl.a. att utbetald lönesumma revideras upp. 2002 beräknas utbetald lönesumma bli högre än vad som redovisades i vårpropositionen, vilket leder till högre skatteinkomster. Den femåriga marknadsräntan väntas stiga mot slutet av perioden. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen är den femåriga räntan högre för . 4.3 Politiska prioriteringar ekonomiska vårproposition föreslogs en rad åtgärder för ökad tillväxt, sysselsättning och rättvisa samt förbättrad jämställdhet och miljö. I den beräkning av statsbudgetens inkomster som redovisas i kapitel 6 och i den fördelning av utgifterna på utgiftsområden som föreslås i kapitel 7 har dessa åtgärder beaktats. I tabell 4.4 finns en sammanfattning av effekterna på de offentliga finanserna av de förslag till nya satsningar, utgiftsminskningar och utgiftsförskjutningar som regeringen presenterar i denna proposition. Samtliga åtgärder ingår i regeringens förslag till statsbudget för samt i beräkningen av utgifterna . Åtgärderna på skatteområdet ingår i beräkningarna av inkomsterna. De nya satsningarna är även medräknade i de förslag till utgiftsramar som presenteras i kapitel 7. Tabell 4.4 föreslagna utgifts- och skatteförändringar Nettoförsvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter. Miljoner kronor 2000 2001 2002 Utgifter UO1 Ordförandeskapet 2001, 190 190 150 200 UO14 Europeiska socialfonden* 140 60 80 UO16 Storstadssatsning, skolor 45 UO19 Europeiska regionala utvecklingsfonden* 360 500 400 UO19 Regionalpolitiska insatser 306 UO20 Kalkning, kemikalie- inspektionen 23 UO21 Småskalig elproduktion 250 UO23 Förskjutning av arealersättning* -3 720 UO23 Agenda 2000* 85 775 910 UO23 Kompletterande kompensationsstöd* 440 UO23 Viltskador, nyckelbiotoper 27 östersjö- regionen, miljöexport -50 50 UO25 Fordonsskatt, kommun- kompensation 100 100 100 UO25 Vårdmiljard UO25 Särskilda insatser till kommuner och landsting Övrigt -370 -130 -130 Summa ökning av takbegränsade utgifter -1 764 3 395 1 560 Summa försvagning av offentliga finanser, utgifter 931 2 060 170 Inkomster Hushåll 12 Företag m.m. 2 780 4 150 1 800 Energi -1 350 -1 150 -1 150 Fastighetsskatter 600 600 Kompetensutveckling 1 350 1 150 1 150 Pensionsuppgörelsen 650 700 700 Förstärkt anställningsstöd 90 150 150 200-kronan till kommunerna Övrigt -10 -10 -20 Summa inkomstminskning, netto 15 550 22 660 19 030 Nettoförsvagning offentliga finanser 16 481 24 720 19 200 *Påverkar ej finansiellt sparande i offentlig sektor. Regeringen föreslår att anslag tillförs ytterligare medel bl.a. för genomförandet av ordförandeskapet i .