prop · GN03140 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:140 Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag till inriktning och prioriteringar för konkurrenspolitiken. Konkurrenspolitikens huvuduppgift är att bidra till modernisering och utveckling av samhället genom effektiva och öppna marknader. Sådana marknader släpper fram nya idéer, nya företag och nya människor. motverkas risken för en inflationistisk pris- och kostnadsutveckling som urholkar välståndet. En väl fungerande konkurrens kan på så sätt påtagligt bidra till en fortsatt god sysselsättningsutveckling. Målet om en hållbar samhällsutveckling omfattar både ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Dessa tre aspekter är ömsesidigt beroende av varandra och måste vägas samman på ett balanserat sätt för att målet om en hållbar utveckling skall uppnås. Ytterst handlar det om att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer goda framtidsutsikter och en god livskvalitet. Enligt regeringens bedömning finns det skäl att mer än sätta konsumentperspektivet i fokus i konkurrenspolitiken. är en del av EU:s inre marknad, hinder för en gränslös handel skall avlägsnas. De positiva effekterna av att öppna nya marknader för konkurrens skall så långt möjligt tas till vara. På nya marknader skall strukturer och regler stödja en balanserad och väl fungerande konkurrens. Åtgärder för ökad konkurrens inom enskilda områden genomförs fortlöpande. I propositionen lämnas en redogörelse för pågående och planerade åtgärder. Arbetet för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens i gränslandet mellan offentlig och privat verksamhet skall drivas vidare. Staten har det övergripande ansvaret för att det finns verkningsfulla instrument för att i en allt mer internationell miljö motverka skadliga konkurrensbegränsningar mellan företag. För att ytterligare effektivisera konkurrensövervakningen lämnas i propositionen förslag till ändringar i konkurrenslagstiftningen. De svenska konkurrensmyndigheterna föreslås få nationell behörighet att tillämpa . För att uppfylla kraven i EG:s tillämpningsföreskrifter på statsstödsområdet föreslås att Kronofogde- myndigheten i skall lämna handräckning vid kommissionens kontrollbesök hos företag för att efterforska om beslut om godkända statliga stöd efterlevs. För att öka möjligheterna att upptäcka och undanröja konkurrens- begränsningar föreslås vidare ett förtydligande tillägg i regeln om fastställande av konkurrensskadeavgift i konkurrenslagen. Tillägget innebär att det vid fastställande av avgiften skall tas hänsyn till om företaget i väsentlig mån underlättat utredningen av den egna överträdelsen. Frågan om vidgade möjligheter till påföljdsmildring för den som träder fram och avslöjar visst kartellsamarbete skall utredas vidare. Vidare föreslås ändringar i konkurrenslagen vad gäller samverkan mellan små företag i vissa branscher nämligen lantbrukskooperation och taxinäringen. För lantbruket innebär ändringen att en primärförenings prissättning när föreningen svarar för försäljningen av varor som i någon mening är inlevererade till föreningen faller utanför förbudet. För taxinäringen föreslås ett nytt undantag för samarbete inom en beställningscentral som omfattar högst 30 taxibilar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 8 2 Lagtext 9 2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler 13 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. 16 2.4 Förslag till lag om innebörden av begreppen jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen (1993:20) 17 3 Ärendet och dess beredning 23 4 Allmänna utgångspunkter 25 5 Konkurrensens och konkurrenspolitikens betydelse i det ekonomiska systemet 43 5.1 Den ekonomisk-teoretiska grunden 43 5.2 Effekter av en effektiv konkurrens 45 5.3 Faktorer av betydelse för konkurrensen 48 5.4 Konkurrens och konkurrenskraft 50 5.5 Statens roller 52 5.5.1 Vårda marknaderna 52 5.5.2 Förbättra och skapa marknader 52 5.5.3 Underlätta för privata konsumenter och andra avnämare 53 5.6 Konkurrenspolitik i ett internationellt och historiskt perspektiv 53 5.6.1 Konkurrenspolitikens pionjärer 54 5.6.2 Den europeiska konkurrenspolitikens rötter 55 5.6.3 Gemensam och nationell konkurrenspolitik i Europeiska unionen 56 5.6.4 Aktuella utvecklingstendenser 58 5.7 Synen på konkurrenspolitikens roll 59 6 Konkurrensproblem på den svenska marknaden 61 6.1 Konkurrensen i i ett internationellt perspektiv 61 6.2 Hög koncentration 64 6.2.1 Begreppet koncentration 64 6.2.2 Konkurrensen upphäver sig själv 64 6.2.3 Koncentrationen på den svenska marknaden och inom viktiga sektorer 65 6.2.4 Utvecklingen 67 6.2.5 Koncentrationens effekter 68 6.2.6 Genomförda och pågående åtgärder 69 6.3 Företags utnyttjande av marknadsmakt 70 6.3.1 Förutsättningar för marknadsmakt 70 6.3.2 Olika ageranden 71 6.3.3 Dominansmissbruk och annat utnyttjande av marknadsmakt på olika områden 73 6.4 Konkurrensbegränsande samordning mellan företag 76 6.4.1 Positiv och negativ samverkan 76 6.4.2 Avtal och samordnade förfaranden 77 6.4.3 Konkurrensbegränsande samarbete på olika områden 78 6.4.4 Hemliga karteller 81 6.5 Marknader som öppnats för konkurrens 83 6.5.1 Avreglering, regelreformering, konkurrensutsättning eller privatisering? 83 6.5.2 Avvägningen mellan konkurrens och allmänintresset 85 6.5.3 Finansiella tjänster 87 6.5.4 Transporter 88 6.5.5 Tele 94 6.5.6 Post 97 6.5.7 Energi 98 6.5.8 Läkemedel 101 6.5.9 Sammanfattande bedömning 102 6.6 Offentliga aktörer 104 6.6.1 Det offentliga som köpare 104 6.6.2 Det offentliga som säljare 108 6.6.3 Offentliga välfärdstjänster 112 6.7 Styrmedel och konkurrens 117 6.7.1 Administrativa styrmedel 117 6.7.2 Ekonomiska styrmedel 118 6.7.3 Konsumenternas brist på information 121 6.7.4 Genomförda och pågående åtgärder 122 6.8 In- och utträdeshinder 125 6.8.1 Betydelsen av att marknader kan utmanas 125 6.8.2 Hinder mot tillträde till marknaden 126 6.8.3 Förekomsten av in- och utträdeshinder på olika områden 128 6.8.4 Parallellimport 131 7 Konkurrenspolitikens inriktning 134 7.1 Förslagen till 134 7.1.1 Inledning 134 7.1.2 Inriktningen av konkurrenspolitiken 135 7.2 Sambandet mellan konkurrenspolitik och konsument- politik 137 7.3 Förutsättningar för effektiv konkurrens 139 7.4 Regelreformering och konkurrensutsättning 143 7.4.1 Fungerande marknader och konkurrens 143 7.4.2 Ägande och marknad 145 7.4.3 Tillgången till grundläggande funktioner 147 7.4.4 Konkurrens i offentlig sektor 149 7.4.5 Konkurrensproblem i gränslandet mellan offentlig och privat sektor 151 7.5 Regelverket 152 7.5.1 Konkurrenslagstiftning 152 7.5.2 EG-reglernas förhållande till den svenska lagstiftningen 155 7.6 Underlätta tillträdet till marknader 157 7.6.1 Byggsektorn 157 7.6.2 Detaljhandeln 159 7.6.3 Sotningsväsendet 163 7.7 Statsstöd 164 7.8 Konkurrenspolitiken i ett europeiskt och globalt sammanhang 168 7.8.1 Nationell eller internationell konkurrens- politik 168 7.8.2 Behovet av samverkan 169 7.8.3 Globalisering och omvärldsberoende 170 8 Svensk tillämpning av för företag 172 8.1 Gällande rätt 172 8.1.1 EG:s konkurrensrätt 172 8.1.2 Materiella regler 173 8.1.3 Tillämpningsregler 174 8.1.4 Icke-ingripandebesked och informella avgöranden 175 8.1.5 Undantag 176 8.1.6 Artiklarna 84 och 85 177 8.1.7 En jämförelse mellan de materiella bestämmelserna i de två regelverken 178 8.1.8 Moderniseringsarbetet inom EU 178 8.2 Nationell tillämpning av för företag 179 8.3 Innebörden av behörighet att tillämpa EG-reglerna 181 8.3.1 Svensk lag respektive EG-reglerna 182 8.3.2 Begränsningar i den nationella behörigheten till följd av EG-rättens innehåll 183 8.3.3 Anmälan, ansökan och klagomål hos 183 8.3.4 Bagatellregler 184 8.3.5 Behörighetsreglernas placering 185 8.4 Förfaranderegler 186 8.4.1 Icke-ingripandebesked 186 8.4.2 Undantag 189 8.4.3 Undersökningar m.m. 191 8.4.4 Åtgärder mot förbjudna konkurrensbegränsningar 193 8.4.5 Rättegångskostnader 195 8.5 Sanktioner 196 8.6 Sekretess 198 8.7 Skadestånd 200 8.8 Övriga frågor 202 8.8.1 Verkställighet 202 8.8.2 Koncentrationskontroll 202 9 Nedsättning av konkurrensskadeavgift 203 9.1 Allmänna utgångspunkter 203 9.2 Fastställande av konkurrensskadeavgift 204 10 Kontroll på ort och ställe av statligt stöd 207 10.1 Gällande rätt 207 10.1.1 Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget 207 10.1.2 Svensk rätt 208 10.2 Förslag till lagstiftning 209 10.3 Det praktiska förfarandet vid kontrollbesök 212 11 Taxisamverkan 213 11.1 Bakgrund 213 11.1.1 Rättsutvecklingen 213 11.1.2 Förhållandena före omregleringen m.m. 214 11.1.3 Taximarknaden efter omregleringen 214 11.1.4 Beställningscentralen på den omreglerade taximarknaden 215 11.1.5 Det samhällsekonomiska perspektivet 216 11.2 Behovet av lagstiftningsåtgärder 217 11.3 Undantag från förbudet i 6 § konkurrenslagen för viss taxisamverkan 219 11.4 Spärregel mot vissa konkurrensbegränsningar 222 11.5 Förordning om gruppundantag enligt konkurrenslagen för viss taxisamverkan 224 12 Lantbruket 225 12.1 Bakgrund 225 12.1.1 Bakgrunden till införandet av legalundantaget för lantbruket 225 12.1.2 Förhållandet till EG-rätten 229 12.1.3 utredningar 229 12.1.4 Rättsutvecklingen 230 12.2 Behovet av lagstiftningsåtgärder 232 12.3 Regeringens förslag till ändrade regler 236 12.4 En primärförenings prissättning när den svarar för försäljningen till tredje man 236 12.5 Föreningens prissättning när en medlem själv säljer direkt till tredje man 240 12.6 Skogsprodukter 240 12.7 Övrigt 243 12.7.1 Federativa nivån och förhandlings- kooperation 243 12.7.2 Det s.k. funktionsskyddet 244 12.7.3 Förhållandet till föreningsrätten 245 12.7.4 Definitionerna av jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter 245 12.7.5 Missbruk av en dominerande ställning 246 13 Konsekvenser 246 14 Författningskommentar 248 14.1 Förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 248 14.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler 253 14.3 Förslaget till lag om ändring i 1 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. 259 14.4 Förslaget till lag om innebörden av begreppen jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen (1993:20) 259 Bilagor 260 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 301 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20), 2. lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler, 3. lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., 4. lag om innebörden av begreppen jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen (1993:20) dels godkänner 5. vad regeringen föreslår om konkurrenspolitikens inriktning (avsnitt 7.1.2) 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen (1993:20) dels att 6, 18 b, 18 c och 28 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 18 a § skall lyda Särskilda bestämmel- ser för vissa former av samarbete mellan små företag , dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 5, 18 d och 18 e §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § I 2 § lagen (1994:1845) om till- lämpningen av Europeiska gemen- skapernas konkurrens- och stats- stödsregler finns bestämmelser om nationell tillämpning av Euro- peiska gemenskapernas kon- kurrensregler. 6 § Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13, 17 eller 18 c §, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på mark- naden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13, 17, 18 c eller 18 e §, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att 1. inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs, 2. produktion, marknader, teknisk utveckling eller investeringar begränsas eller kontrolleras, 3. marknader eller inköpskällor delas upp, 4. olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller 5. det ställs som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet 18 b § Med jordbruksprodukter avses i denna lag sådana varor som anges i bilagan till lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruks- produkter m.m. Med trädgårdsprodukter avses sådana varor som anges i den i tulltaxelagen (1987:1068) intagna tulltaxan 6 8 kap. Med skogsprodukter avses så- dana varor som anges i den i tull- taxelagen (1987:1068) intagna tulltaxan 44, 47 och 48 kap. I lagen (2000:00) om inne- börden av begreppen jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen (1993:20) finns särskilda bestämmelser om vad som i denna lag avses med sådana varor. 18 c § Förbudet i 6 § gäller inte för sådana avtal inom en primär lantbruks- förening eller dess dotterföretag som avser samverkan mellan förening- ens medlemmar om 1. produktion, insamling, förädling, försäljning eller därmed samman- hängande verksamhet såsom användandet av gemensamma anläggningar, lagring, beredning, distribution eller marknadsföring i fråga om jord- bruksprodukter, trädgårdsprodukter eller skogsprodukter, eller 2. inköp av varor eller tjänster för sådan verksamhet som avses under 1. Första stycket gäller dock inte avtal som har till syfte eller ger till resultat 1. att en medlems fria rörlighet på marknaden förhindras eller för- svåras a) i fråga om valet av avnämare eller leverantör, b) i fråga om möjligheten att lämna föreningen, eller c) i annat avseende av mot- svarande betydelse, eller 2. att försäljningspriser direkt eller indirekt fastställs på varor som produceras hos medlemmarna när a) försäljningen sker direkt mellan medlem och tredje man, eller b) föreningen svarar för försälj- ningen och konkurrensen på marknaden hindras, begränsas eller snedvrids i väsentlig omfatt- ning. Första stycket gäller dock inte avtal som har till syfte eller ger till resultat 1. att en medlems fria rörlighet på marknaden förhindras eller för- svåras a) i fråga om valet av avnämare eller leverantör, b) i fråga om möjligheten att lämna föreningen, eller c) i annat avseende av mot- svarande betydelse, eller 2. att försäljningspriser direkt eller indirekt fastställs på varor när försäljningen sker direkt mellan medlem och tredje man. avses i denna lag företag som tillhandahåller eller utför taxitjänster eller där- med jämförbara transporttjänster. Med beställningscentral avses en gemensam eller fristående funktion som tar emot beställ- ningar och fördelar transportupp- drag mellan taxiföretag. Funktio- nen kan även utföra sådan verk- samhet som har samband därmed. Förbudet i 6 § gäller inte för ett skriftligt avtal mellan taxiföretag eller mellan en beställningscentral och taxiföretag om avtalet 1. avser gemensam transport- verksamhet genom samverkan i en beställningscentral eller på annat sätt i syfte att uppnå effektivitets- vinster eller andra sådana ekono- miska fördelar, 2. behövs för att tillgodose det samhälleliga intresset av tillgång till taxiservice, och 3. omfattar högst 30 taxifordon. Undantaget enligt första stycket gäller inte 1. till den del samarbetet avser förfarande eller villkor som inne- bär eller omfattar a) fastställande av gemensamma priser, b) uppdelning av marknader, c) en uppsägningstid för anslutet taxiföretag som överstiger från uppsägningstill- fället eller, i fråga om en ekono- misk förening, villkor att uppsäg- ning inte får göras förrän tidigast eller från inträdet, eller d) förbud för anslutet taxiföre- tag att efter avtalstidens utgång konkurrera med den gemensamma transportverksamheten, och 2. till den del det är uppenbart att syftet med den gemensamma transportverksamheten eller intresset av tillgång till taxiservice enligt första stycket 1 och 2 kan tillgodoses utan att samarbetet omfattar ett sådant förfarande eller villkor som avses i 1 a d. 28 § När konkurrensskadeavgift fast- ställs skall särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den pågått. När konkurrensskadeavgift fast- ställs skall hänsyn tas till 1. hur allvarlig överträdelsen är, 2. hur länge den pågått, 3. om företaget i väsentlig mån underlättat utredningen av den egna överträdelsen, och 4. andra försvårande eller för- mildrande omständigheter av be- tydelse. I ringa fall skall ingen avgift påföras. Denna lag träder i kraft 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler dels att rubrikerna närmast före 2 och 3 §§ skall utgå, dels att 2 § skall betecknas 2 a §, dels att den nya 2 a § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 och 5 a §§, samt närmast före 2, 2 a och 5 a §§ nya rubriker av följande lydelse, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Nationell tillämpning av Euro- peiska gemenskapernas kon- kurrensregler 2 § får tillämpa artiklarna 81 och 82 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) i enlighet med artiklarna 84 och 85 i EG-fördraget, liksom i enlighet med rättsakter antagna med stöd av EG-fördraget. Också och Marknads- domstolen är behöriga att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-för- draget. När artikel 81 eller 82 i EG-för- draget tillämpas enligt första stycket tillämpas 3, 9 16, 20 32, 45 56 §§, 57 § första stycket, 59, 60 § första stycket 1, 2, 3 och 5, 61 och 62 §§, 63 § första stycket 1, 2, 4 och 5 samt andra stycket, 64 65 §§ och 69 § konkurrens- lagen (1993:20). En ansökan om icke-ingripandebesked enligt 20 § konkurrenslagen skall dock prövas endast om avtalet eller förfarandet har särskild anknytning till . Vid tillämpningen enligt andra stycket skall hänvisningar till 6 § konkurrenslagen avse artikel 81.1 i EG-fördraget, 8 § konkurrenslagen avse artikel 81.3 i EG-fördraget, och 19 § konkurrenslagen avse ar- tikel 82 i EG-fördraget. Ett beslut av om att en gruppundantagsförord- ning som har antagits av Euro- peiska gemenskapernas kom- mission inte skall vara tillämplig i ett visst fall får överklagas hos , varvid be- stämmelserna om handläggning i lagen (1996:242) om domstols- ärenden tillämpas. Befogenheter vid genomförande av undersökning Regeringen bestämmer vilken svensk myndighet som skall vara behörig vid tillämpningen av Europeiska gemenskapernas kon- kurrensregler. 2 a § Regeringen bestämmer vilken svensk myndighet som skall vara behörig att vidta åtgärder enligt 3 § och begära handräckning en- ligt 4 §. 5 a § När Europeiska gemenskaper- nas kommission har beslutat om ett kontrollbesök enligt rådets för- ordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpnings- föreskrifter för artikel 93 i EG- fördraget har kommissionen rätt att få handräckning av kronofog- demyndigheten för att genomföra följande åtgärder hos företag: 1. granska räkenskaper och andra affärshandlingar samt ta kopior av dessa handlingar, och 2. få tillträde till samtliga lokaler och markområden som utnyttjas av det berörda företaget. Frågor om handräckning enligt denna paragraf prövas av Krono- fogdemyndigheten i . skall inte underrätta företaget om en begäran om handräckning innan verkställighet sker. Därutöver gäller bestämmelserna i utsök- ningsbalken om sådan verkställig- het som avses i 16 kap. 10 § den balken. Denna lag träder i kraft . Konkurrensskadeavgift får inte påföras för överträdelser eller åsido- sättanden såvitt avser tid före lagens ikraftträdande. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § handlägger mål och ärenden enligt 1. konkurrenslagen (1993:20), 2. marknadsföringslagen (1995:450), 3. lagen (1994:1512) om avtals- villkor i konsumentförhållanden, 4. lagen (1984:292) om avtals- villkor mellan näringsidkare, 5. produktsäkerhetslagen (1988:1604), 6. lagen (1994:615) om in- gripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Bestämmelserna i 14, 15 och 16 22 §§ tillämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20) eller marknadsförings- lagen (1995:450). I mål enligt marknadsföringslagen tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller vad som föreskrivits i dessa lagar. 2. lagen (1994:1845) om till- lämpningen av Europeiska gemen- skapernas konkurrens- och stats- stödsregler, 3. marknadsföringslagen (1995:450), 4. lagen (1994:1512) om avtals- villkor i konsumentförhållanden, 5. lagen (1984:292) om avtals- villkor mellan näringsidkare, 6. produktsäkerhetslagen (1988:1604), 7. lagen (1994:615) om in- gripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Bestämmelserna i 14, 15 och 16 22 §§ tillämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen, lagen om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler eller marknadsföringslagen. I mål enligt marknadsföringslagen till- lämpas inte heller 13 a §. I stället gäller vad som föreskrivs i dessa lagar. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om innebörden av begreppen jordbruks-, trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen (1993:20) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med jordbruksprodukter avses i konkurrenslagen (1993:20) sådana varor i Kombinerade nomenklaturen enligt rådets förordning (EEG) 2658/87 av om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan som är upptagna i bilagan till denna lag. Med trädgårdsprodukter avses i nämnda lag sådana varor som är upptagna i kap. 6 8 i Kombinerade nomenklaturen. Med skogsprodukter avses sådana varor som anges i kap. 44, 47 och 48 i nomenklaturen. Denna lag träder i kraft .