prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Tillvaratagande av spillvärme gör att olja och el kan ersättas. Spillvärmen utnyttjas ofta i fjärrvärmenätet. Fjärr- och frikyla finns också bland projekten. kommun har fått för att etablera frikyla och bygga ut ett befintligt fjärrkylesystem i kommunen. Energieffektivisering Projekt för bättre energihushållning tilldelas . En stor andel av medlen går till projekt som tillvaratar spillvärme, särskilt från industrier, men även från t.ex. avloppsvatten och transformatorstationer. Tre av de tio största enskilda projekten i kronor räknat utnyttjar industriell spillvärme i fjärrvärmenätet. Naturvård och biologisk mångfald har använts till åtgärder med syfte att skydda eller utveckla värdefulla naturmiljöer och bevara den biologiska mångfalden. De flesta projekten rör sjöar och vattendrag, och i viss mån även kustområden. Anläggande av våtmarker och dammar är den vanligaste typen av åtgärd. Våtmarkerna, en bristvara i många landskap, har stor betydelse för fågellivet och för grod- och kräldjursfaunan, som de kan fungera som närsaltsfällor i vattensystem med hög närsaltsbelastning. Övergödningsproblematiken går som en röd tråd genom många av projekten som ofta innehåller flera olika åtgärder. Vatten och avlopp Totalt används till vatten och avloppsprojekt. En ansenlig del av medlen går till att minska miljöbelastningen från enskilda avlopp. För mindre byar byggs gemensamma anläggningar för lokal avloppsbehandling. Ett antal projekt satsar på behandling av trekammarslam för återförsel till . Dagvatten behandlas i våtmarker och dammar. Andra åtgärder för att ta hand om dagvatten lokalt är t.ex. olika filtertekniker i brunnar och infiltration innan dagvattnet når vattendrag. Trafik Bland trafikprojekten finns satsningar på infrastruktur i form av cykelvägar, industrispår för godstrafik och gångvägar men också inköp av fordon. av bidrag går till åtgärder för att minska trafikens miljöpåverkan. Nya cykelbanor, cykeltunnlar och broar, cykelparkeringar samt informationskampanjer är några exempel på åtgärder som stimulerar ökat cyklande. Kollektivtrafiksatsningarna innebär bland annat nya stomlinjer och trafiksystem som effektiviserar busstrafiken och ökar framkomligheten. Sammanlagt har kommunerna uppskattat att deras trafikprojekt skall minska utsläppen av växthusgasen koldioxid med 4 . Avfall Bland avfallsprojekten dominerar framställning av biogas, källsortering och materialåtervinning. Åtgärder inom avfallsområdet får nästan av bidrag. Många kommuner investerar i anläggningar för biogasutvinning från hushållsavfall, avloppsslam och restprodukter från industrin. På flera håll skall biogasen användas som drivmedel. De projekt som fått anslag till materialåtervinning skall återanvända returplast, sand och kompositmaterial vid tillverkning av nya produkter. Efterbehandling Att rensa upp förgiftade områden är ofta förknippat med stora kostnader. kan principen att förorenaren betalar inte tillämpas av det enkla skälet att företaget som bedrev verksamheten inte längre finns kvar. Fem sådana projekt får sammanlagt i bidrag. Åtgärderna handlar om sanering av PCB och kvicksilverhaltiga sediment, åtgärder kring en nedlagd nickelindustri, återställning av en deponi samt sanering av arsenikförgiftad mark vid en impregneringsindustri. Bidrag till privata företag går knappt 120 miljoner till 38 projekt inom näringslivet. Projekten innebär bland annat energieffektiviseringar eller omställning till förnybara energislag. En rad företag får t.ex. bidrag för anslutning till fjärrkyla. Det finns också många åtgärder på avfallsområdet, bl.a. återvinning av restprodukter i produktion och samverkan mellan företag för att minska avfallsmängder och resurssuttag. Byggnadsåtgärder Endast ett fåtal projekt har varit byggnadsåtgärder. Tillsammans står dessa för mindre än en procent av de totala bidragsmedlen , . Vanligen är byggnads- åtgärderna projekt med flera olika typer av byggrelaterade åtgärder, i huvudsak ombyggnad av äldre fastigheter. Åtgärdspaketen rymmer bland annat tilläggsisolering, användning av solceller, lokal dagvattenhantering, källsortering och kompostering, sanering av PCB i fogar, selektiv rivning, återanvändning av byggmaterial och inredningsdetaljer samt bruk av miljöanpassade byggmaterial. Information Resultatet av många projekt påverkas av enskildas beteenden och agerande. För att projekten skall bli framgångsrika måste de därför kombineras med informations- och folkbildningsinsatser. Kommunerna har ansökt om bidrag även för olika stödjande åtgärder: administration, utvärdering och projektledning av det lokala investeringsprogrammet. Flera kommuner har fått stöd för information kring specifika projekt. Dit hör bland annat . För att investeringar i cykelvägar och nya stomlinjenät för kollektivtrafiken skall ge resultat i minskat bilåkande måste kommunmedborgarna medverka. Därför kombineras investeringarna med informationskampanjer om cykling och kollektivtrafik. Hur informationsprojekten utformas skiljer sig mellan kommunerna en del satsar på studiecirklar, andra på informationstavlor, broschyrer, multimedia och utställningar. De kommuner som fått statligt bidrag för olika projekt, skall utvärdera dem. Utvärderingen fyller flera syften. Den ger bättre kunskaper om olika åtgärders effekter och kostnader. Utvärderingarna blir en grund som efterföljande projekt, andra kommuner och andra aktörer kan bygga vidare på och låta sig inspireras av. Regelbunden uppföljning gör det dessutom lättare att korrigera och rätta till felaktigheter. Dessutom krävs en redovisning av att projekten verkligen uppnår de resultat som kommunen utlovat i sin ansökan. I ett längre perspektiv bidrar doku- mentationen av resultat och erfarenheter till att öka kunskapen i samhället om hur man bäst genomför olika praktiska miljöåtgärder. 5.2 Fortsatta insatser 5.2.1 Stöd för lokala investeringsprogram 1999 2001 Regeringen har beslutat vissa förändringar av förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Ändringarna innebär följande: Ansökningarna skall lämnas istället för . Nuvarande krav i förordningen för vinstdrivande verksamheter tas bort i den del som innebär att en åtgärd skall bidra till utveckling av ny teknik eller nya arbetsmetoder. En kommun kan också få bidrag till lokala informations- och folkbildningsinsatser som syftar till att sprida kunskap om ett lokalt investeringsprogram, dvs. folkbildnings- och informationsinsatser behöver inte vara direkt knutna till en viss investering. samrådsyttrande skall lämnas till regeringen som ansökan, dvs. Dialoger med kommuner som avser att ansöka om stöd till lokala investeringsprogram sker kontinuerligt . Syftet med dialogen är att de kommande ansökningar skall vara så väl genomarbetade och kompletta som möjligt. Inför den slutliga ansökan har 195 kommuner haft en dialog med och därigenom fått möjlighet till diskussion om sitt lokala investeringsprogram. Slutlig ansökan skall lämnas till regeringen . 5.2.2 Uppföljning och utvärdering De program som beviljats stöd från de lokala investeringsprogrammen följs upp. Kommunerna skall lämna in verk- samhetsrapporter. Länsstyrelserna har regeringens uppdrag att granska rapporterna från kommunerna och lämna granskningsyttranden till . Länsstyrelserna har ombetts att fokusera på av- vikelser i genomförandet av programmen jämfört med ansökan och regeringsbeslut. Regeringen har också gett i uppdrag att följa upp och utvärdera de lokala investeringsprogrammen. Uppdragets första etapp har genomförts med syftet att ge tillämpbar information då stödsystemet finns. Rapporten kommer att analyseras och eventuella förslag till ändringar i systemet kommer att föreläggas . En utvärdering av hela stödsystemet skall genomföras med syfte att ge underlag inför eventuella kommande satsningar på ekologisk hållbarhet. De resultat och erfarenheter som vinns i pågående och genomförda åtgärder och program är av stort intresse för många. om ekologisk hållbarhet har uppgiften att sprida denna information. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:13 Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling lyder under , verksamhetsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, . Delar av verksamhet ligger dock kvar inom Försvarsmaktens sektorsområde.