prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — Såsom flera försäkringskassor påtalat kan det vara svårt att få in upp- gifter om den pensionsberättigade har rätt till utländsk pension. I vissa fall kommer uppgifter om förekomsten av och storleken på utländsk pen- sion att finnas hos . I övriga fall kommer försäkrings- kassorna att få förlita sig på att den enskilde lämnar erforderliga upp- gifter. Så fungerar det vid beräkning av bl.a. PTS och andra inkomstprövade förmåner inom socialförsäkringens område. Huruvida en utländsk pension kommer att ingå i beräkningsunderlaget, när detta bestäms inför pensionsberäkningen avseende januari , är således beroende av om den pensionsberättigade är skyldig att betala skatt för den utländska pensionen i . Eftersom det endast är sådan utländsk pension som påverkar SGA som också skall ingå i beräk- ningsunderlaget har den kompetens som krävs för att göra nämnda bedömning. Som RFV påpekat i sitt remissvar krävs så- ledes ett nära samarbete mellan RFV och inför omlägg- ningen. Vid detta beräkningstillfälle bestäms vilka utländska pensioner som vid omläggningen och senare omräkning skall undantas från regeln att alla utländska socialförsäkrings- och tjänstepensioner skall påverka den övergångsvisa garantipensionen. Utländsk pension som inte utges , utan först från en senare tidpunkt, skall alltid ingå i be- räkningsunderlaget. läns allmänna försäkringskassa ha berört frågan om hur valutaförändringar skall påverka den övergångsvisa garantipensionen. Enligt vad vi anfört i avsnitt 7.2 bör beräkningsunderlaget räknas om varje gång någon av förmånerna som ingår i underlaget ändras. Enligt regeringens uppfattning bör emellertid valutaförändringar i huvudsak beaktas i samband med att den utländska pensionen även av annat skäl har ändrats och beräkningsunderlaget därför skall räknas om. 7.3 Beräkning av övergångsvis garantipension vid helt uttag av ålderspension Regeringens förslag: Övergångsvis garantipension skall beräknas med utgångspunkt i ålderspensionärens beräkningsunderlag. För en ensamstående ålderspensionär vars beräkningsunderlag är högre än prisbasbelopp och för en gift ålderspensionär vars be- räkningsunderlag är högre än prisbasbelopp skall beräknings- underlaget inte räknas om. För en ensamstående ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,52 men inte högre än prisbasbelopp skall underlaget höjas till 2,17 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högre än prisbasbelopp, men högst 3,093 prisbasbelopp, skall underlaget upp till 1,529 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,529 prisbasbelopp multipliceras med 0,59. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,354 pris- basbelopp skall underlaget höjas till 1,935 prisbasbelopp. Är beräk- ningsunderlaget högre än prisbasbelopp, men högst 2,772 pris- basbelopp, skall beräkningsunderlaget upp till 1,354 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,354 prisbasbelopp multipliceras med 0,59. Beräkningsunderlag som är lägst 1,3 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,52 prisbasbelopp vad gäller en ensamstående och 1,354 pris- basbelopp vad gäller en gift ålderspensionär skall höjas genom att hela underlaget multipliceras med 1,427. Beräkningsunderlaget för en ålderspensionär vars underlag är högre än men lägre än prisbasbelopp skall omräknas genom att hela underlaget multipliceras med 1,513 och därefter minskas med 0,112 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högst 0,24 prisbasbelopp skall ingen uppräkning göras. Detta skall gälla både för en ensam- stående och för en gift ålderspensionär. Den övergångsvisa garantipensionen utgör skillnaden mellan å ena sidan det omräknade beräkningsunderlaget och å andra sidan den tilläggspension, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer i princip överens med regeringens förslag. Förslaget har dock anpassats till den högre PTS-nivån av prisbasbeloppet. Övergångsvis garantipen- sion till pensionärer med ett beräkningsunderlag överstigande 3,0867 respektive 2,709 prisbasbelopp kallades i utredningens förslag för bosätt- ningstillägg. Att övergångsvis garantipension skall beräknas endast om det i beräkningsunderlaget ingår ett belopp motsvarande folkpension i form av ålderspension enligt AFL framgår av avsnitt 6. Remissinstanserna: Konstruktionen av den övergångsvisa garantipen- sionen utgår från en kommunalskatt på , vilket kommenteras av flera remissinstanser. , läns allmänna försäkringskassa, och allmänna försäkringskassa påpekar att ett upphävt kommunalt skatte- stopp kan innebära att en del pensionärer kommer att få sänkt disponibel inkomst jämfört med , om kommunerna höjer skatten . påpekar att det inte redovisas någon kom- pensation för pensionärer i kommuner med högre skattesats än och inget förslag om hur en kommande höjning av kommunalskatten skall kunna kompenseras. Förbundet anser att utredningen måste kompletteras när det gäller skatteberäkningen innan förslaget kan ligga till grund för en proposition. () anser att det är ett minimikrav att ingen pensionär född eller tidigare, trots bosättning i högskattekommun, får lägre pension. Basnivån bör bestäm- mas efter den föreliggande högsta kommunala skatten eller läggas på en sådan nivå med marginal, exempelvis . Vidare anser SPRF att brut- tobeloppet för garantipension ska sättas så högt att garantipensionens nettobelopp får lägst samma köpkraft som . läns allmänna försäkringskassa pekar på att beräknings- reglerna medför att den pensionär som bor i en kommun med låg skatte- sats får ett bättre ekonomiskt utfall än den pensionär som bor i en kom- mun med hög skattesats. Kassan menar att med tanke på de nämnda kon- sekvenserna har förslaget en oacceptabel fördelningspolitisk profil. anser att det får accepteras att den disponibla inkomsten ökar till följd av olikheter i kommunalskatten, men vill sam- tidigt anföra att inkomstförändringar också innebär att kommunerna kan komma att ompröva sina taxor för äldreomsorg m.m. Statistiska central- byrån (SCB) konstaterar att utredningens förslag medför att pensionärer som bor i lågskattekommuner bli något överkompenserade. Denna över- kompensation avtar med stigande pension och är alltså mest betydelsefull för pensionärer med de allra lägsta pensionerna konstaterar SCB. Effek- ten mildras enligt SCB av det bostadsstöd som också finns kvar. SCB påpekar vidare att pensionärer med de lägsta pensionerna också kan ut- nyttja eventuella skattereduktioner, exempelvis skattereduktion för ränte- utgifter. Många remissinstanser anser att regelsystemet är komplext och att det kommer att vara svårt att överblicka för den enskilde. Bl.a. allmänna försäkringskassa framför att de olika procentsatserna som skall användas för beräkningar av garantipension och övergångsvis garanti- pension kommer att vara en pedagogisk omöjlighet att förklara begrip- ligt. Statskontoret anser att det förefaller svårt att motivera skillnaderna i basnivå endast med utgångspunkt i den valda kommunalskattesatsen. efterlyser en motivering till i vilken omfattning nivåerna för garantipension och övergångsvis garantipension skiljer sig åt eller stämmer överens. Skälen för regeringens förslag: Den övergångsvisa garantipensionen beräknas på grundval av beräkningsunderlaget. I underlaget ingår pen- sionärens pensionsinkomster (utom privat pension) beräknade enligt nuvarande regelsystem. Beräkningsunderlaget skall räknas upp till en ny, högre bruttopension, som skall beskattas efter samma regler som gäller för yngre pensionärer. Höjningen av bruttopensionen innebär att det sär- skilda grundavdraget vid beskattning har räknats om till en pensionsför- mån. Det uppräknade beräkningsunderlaget motsvarar således pensionä- rens sammanlagda bruttopension, som efter beskattning skall ge ett i princip lika stort nettobelopp som pensionären hade före omläggningen till övergångsvis garantipension. Den övergångsvisa garantipensionen utgör skillnaden mellan det upp- räknade beräkningsunderlaget och den tilläggspension i form av ålders- pension, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har in- gått i beräkningsunderlaget. Hur uppräkningen av beräkningsunderlaget skall ske för att uppnå sitt syfte är beroende av gällande skatteregler och pensionsinkomsternas storlek. De modeller för uppräkning som föreslås nedan utgår från ett SGA anpassat till ett maximalt pensionstillskott på av prisbasbe- loppet och att pensionären efter omläggningen medges vanligt grundav- drag enligt de för gällande bestämmelserna. Vidare utgår beräkningarna från att den pensionärsberättigade endast har de in- komster som ingår i beräkningsunderlaget och att han eller hon inte har avdrag för exempelvis pensionssparande eller skall räknas tillgodo skattereduktion för t.ex. utgiftsräntor. Det har således inte varit möjligt att beakta andra beskattningsbara s.k. sidoinkomster såsom lön, arvoden eller ersättning från privata pensionsförsäkringar. Det grundavdrag som pensionären antas bli berättigad till efter om- läggningen bestäms således enbart utifrån pensionsinkomsterna i beräk- ningsunderlaget. En högre faktisk inkomst kan innebära att pensionären är berättigad till antingen ett högre eller ett lägre grundavdrag än det som antas i beräkningsmodellen. Detta beror på grundavdragets konstruktion. Gällande bestämmelser innebär att grundavdraget ökar i inkomstinter- vallet 1,86-2,89 prisbasbelopp och att avdraget minskar i inkomstinter- vallet 3,04-5,615 prisbasbelopp. För de pensionärer vars sammanlagda inkomster (pensions- och sidoinkomster) ligger i intervallet 1,86-2,89 prisbasbelopp kan därför det faktiska grundavdraget bli högre än det som beräkningarna baseras på. Lägre än beräknat kan grundavdraget bli för de pensionärer vars pensions- och sidoinkomster totalt överstiger 3,04 pris- basbelopp. Figur 7.1 visar grundavdragets storlek i kronor för inkomster upp till 4,86 prisbasbelopp . Av figuren framgår också SGA för en en- samstående pensionär med helt uttag av ålderspension. Figur 7.1 SGA för en ensamstående ålderspensionär och grundavdrag för en lön- tagare med samma taxerad inkomst En omräkning av nuvarande grundskydd till ett högre, fullt ut beskattat grundskydd, som innebär att generellt sett inga pensionärer får sänkt nettopension, måste baseras på den högsta kommunalskatten i landet. Ö- garpsutredningens förslag utgår från en kommunalskatt på . Stor- leken på den övergångsvisa garantipensionen enligt utredningsförslaget har således anpassats så, att en pensionär med enbart pensionsinkomst bosatt i en kommun skatt inte skall få sänkt disponibel in- komst. Det betyder bl.a. att övergångsvis garantipension till en pensionär med enbart folkpension och PTS är satt till en högre nivå än vad som gäller för yngre pensionärer med rätt till enbart garantipension. Även i övrigt skiljer sig utformningen av grundskyddet enligt utredningsför- slaget från det som skall gälla för yngre årsklasser. Den föreslagna utformningen av den övergångsvisa garantipensionen är i princip en översättning av regelverket för dagens grundskydd i form av pensions-och skatteförmåner. För en pensionär bosatt i en kommun skatt kommer omläggningen till övergångsvis garantipension inte innebära någon ekonomisk förändring, om inte pensionären har andra inkomster än allmän pension och tjänstepension. Flertalet av de pensionärer som har lägre pension och således är berättigade till SGA enligt dagens regler är kvinnor. beräknas finnas ca 600 000 pensionärer berättigade till SGA, varav kvinnor. Betydligt fler kvinnor än män kommer således beröras av omläggningen till övergångsvis garantipension. Om omläggningen kommer att medföra någon förändring av den disponibla inkomsten för dessa pensionärer beror främst på skattesatsen i den kommun där pensionären är bosatt. Efter övergången till övergångsvis garantipension kommer pensionä- rerna att få grundavdrag på samma villkor som löntagare. Detta innebär att nettopensionen kommer att variera mellan pensionärer i olika kom- muner, även för dem med den lägsta garanterade pensionen. Pensionärer med låg pension kommer i skattehänseende att behandlas på samma sätt som redan gäller för förvärvsaktiva och pensionärer som har så höga in- komster att de har ett vanligt grundavdrag. Den lägsta disponibla pen- sionsinkomsten, och den minsta höjningen jämfört med nuvarande förhållanden, får pensionärer som bor i kommuner med hög skattesats. Högst blir den disponibla inkomsten för dem som bor i lågskattekommu- ner. Flera remissinstanser, däribland , har pekat på detta faktum att ju lägre kommunalskatten är desto större blir ökningen av pensionärens inkomst efter skatt. Att pensionsinkomstens storlek efter skatt kommer att variera över landet är dock oundvikligt, eftersom den allmänna pensionens bruttobelopp inte beror av skattesatsen i den kom- mun där pensionären för tillfället är bosatt. Förbundet anför också att inkomstförändringarna innebär att kommunerna kan komma att ompröva sina taxor för äldreomsorg m.m. Den höjda bruttopensionen betyder dock inte att samtliga pensionärer därmed även får en inkomsthöjning efter skatt. I sammanhanget kan nämnas att Boende- och avgiftsutredningen inom äldre- och handikappområdets betänkande (SOU 1999:33) för när- varande bereds inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan . är den högsta skattesatsen i landet och den genom- snittliga kommunalskatten . I skattesatsen har i det här fallet in- räknats kommunal- och landstingsskatt samt den obligatoriska begrav- ningsavgiften. har således samtliga kommuner lägre skatt än . Den lägre kommunalskatten torde dock inte i praktiken medföra någon förändring för de pensionärer som därtill betalar kyrkoavgift. Det är också okänt hur skattenivån kan komma att förändras framöver. Rege- ringen har därför inte funnit skäl att frångå den skattesats på som utredningens konstruktion till övergångsvis garantipension utgår från. Regeringen föreslår således att beräkningsmodellerna för övergångsvis garantipension baseras på en skattesats på . För i princip samtliga pensionärer kommer därmed omräkningen till övergångsvis garantipen- sion att innebära en höjning av pensionen efter skatt. Ett undantag kan, som redan nämnts, vara personer med s.k. sidoinkomster. Ett annat undantag kan vara personer som uppbär partiell ålderspension (se avsnitt 7.4). Det förslag till övergångsvis garantipension som regeringen redovisar i det följande ansluter sig i princip även i övriga delar till utrednings- förslaget. Nivåerna har anpassats till den högre PTS-nivån av prisbasbeloppet. Utredningens förslag utgick från ett maximalt PTS på av prisbasbeloppet. Anpassningen innebär bl.a. att basnivån (dvs. beloppet för övergångsvis garantipension för pensionärer med enbart folkpension och PTS) har höjts. I vårt förslag är basnivån 2,17 pris- basbelopp för en ogift pensionär och 1,935 prisbasbelopp för en gift pensionär. Flera remissinstanser, bl.a. i , anser att det kommer att bli svårt att förklara de olika garantipensionerna för äldre och yngre pensionärer, såväl vad det gäller motiv för skilda basnivåer som utformningen i övrigt. Som närmare utvecklats i avsnitt 5 skall emellertid de två slagen av garantipension delvis tillgodose olika syften och någon direkt jämförelse kan därför enligt regeringens uppfattning inte göras. Det har inte heller varit möjligt att finna en konstruktion till övergångsvis garantipension som närmare ansluter till den som skall gälla för ålders- pensionärer födda eller senare och som uppfyller kraven att ingen pensionär skall bli varken kraftigt under- eller överkom- penserad i och med omläggningen. Det vanliga grundavdraget är större än SGA för de pensionärer vars pensionsinkomster är högre än ca 3,1 prisbasbelopp för en ensamstående och ca 2,7 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Samma skatteregler kommer således att gälla för dessa pensionärer både före och efter om- läggningen. Någon uppräkning av beräkningsunderlaget behöver därför inte göras för dessa pensionärer. Den eventuella garantipension som kommer att utbetalas motsvarar då enbart bosättningsbaserad folkpension eller pensionstillskott. Ett högt beräkningsunderlag betyder inte alltid att pensionären har fullt antal intjänade ATP-år, dvs. att tilläggspensionen enligt LIP kommer att inkludera ett oavkortat folkpensionsbelopp. Det behöver heller inte betyda att pensionären har en hög ATP. Det kan istället vara en förhållandevis hög tjänstepension eller utländsk pension som gör att beräkningsunderlaget inte ger rätt till SGA, medan ATP en- ligt dagens regler ger rätt till visst pensionstillskott. Regeringen föreslår därför att övergångsvis garantipension till ensam- stående ålderspensionär med ett beräkningsunderlag som är högre än prisbasbelopp utgörs av beräkningsunderlaget minskat med den tilläggspension enligt LIP, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget. Övergångsvis garantipen- sion till en gift ålderspensionär med ett beräkningsunderlag överstigande 2,772 prisbasbelopp beräknas på motsvarande sätt. För pensionärer med lägre beräkningsunderlag, men dock högre än prisbasbelopp, är nuvarande SGA högre än det vanliga grundav- draget. För dessa pensionärer skall således viss uppräkning av beräk- ningsunderlaget ske vid beräkning av den övergångsvisa garantipensio- nen. Regeringen föreslår att för en ensamstående ålderspensionär vars be- räkningsunderlag är 1,529 prisbasbelopp skall underlaget höjas till 2,17 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högre än men högst 3,093 prisbasbelopp skall underlaget upp till 1,529 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp. Beräkningsunderlaget till den del som överstiger 1,529 prisbasbelopp skall därefter multipliceras med 0,59. För en gift ålderspensionär föreslår regeringen att ett beräknings- underlag på 1,354 prisbasbelopp skall höjas till 1,935 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högre än men högst 2,772 prisbasbelopp skall beräkningsunderlaget upp till 1,354 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp. Underlaget till den del som överstiger 1,354 prisbasbe- lopp multipliceras med 0,59. Den övergångsvisa garantipensionen erhålls genom att pensionärens tilläggspension enligt LIP, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget dras av från det omräk- nade beräkningsunderlaget. Vårt förslag till hur övergångsvis garantipension skall beräknas för en- samstående med ett beräkningsunderlag på 1,529-3,093 prisbasbelopp och gift pensionär med ett beräkningsunderlag på 1,354-2,772 prisbas- belopp framgår också av tablå 7.1. Förslaget är en översättning av beräk- ningsreglerna för SGA och utgår från ett maximalt SGA på 1,529 respektive 1,354 prisbasbelopp. I sådant fall gäller att för en pensionär vars pensionsinkomster är högre än respektive 1,354 prisbasbelopp avtrappas maximalt SGA av de pensionsinkomster som överstiger de nämnda beloppen. Tablå 7.1 Beräkning av övergångsvis garantipension Den övergångsvisa garantipensionen för en ensamstående pensionär vars be- räkningsunderlag är 1,529 bb eller större (men högst 3,093 bb) beräknas enligt följande: P1=2,17 bb + 0,59 * (P 1,529) bb ÖGARP = P1 IGP -ÄP TJP UP Den övergångsvisa garantipensionen för en gift pensionär vars beräknings- underlag är 1,354 bb eller större (men högst 2,772 bb) beräknas enligt följande: P1=1,935 bb + 0,59 * (P 1,354) bb ÖGARP = P 1 IGP -ÄP TJP UP P1 = Bruttopension efter övergången till beskattad grund- pension P = Summan av ATP, folkpension, pensionstillskott, änkepension, tjänstepension och utländsk pension IGP = Tilläggspensionen ÄP=Änkepension TJP = Tjänstepension UP = Utländsk pension ÖGARP = Övergångsvis garantipension bb = Prisbasbelopp I tablå 7.2 visas omräkningen av beräkningsunderlaget och beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen enligt vårt förslag för fyra typfall. Det framgår att pensionärer med lika stort beräkningsunderlag ersätts för den höjda skatten med lika stort belopp. Det uppräknade beräknings- underlaget och pensionärens bruttopension blir således densamma för dessa pensionärer. Detta är ett resultat av att vi har följt SGA:s utform- ning. Storleken på den övergångsvisa garantipensionen kan dock variera från pensionär till pensionär, trots att beräkningsunderlagen både före och efter omräkningen är lika stora. Så är t.ex. fallet vad gäller typfallen A och B. Båda dessa har en pension motsvarande 1,529 prisbasbelopp i det nuvarande systemet. I det nya systemet kommer den omräknade pensio- nen att bli 2,17 prisbasbelopp för båda. Typfall A saknar helt ATP och kommer därför att få hela sin pension i form av övergångsvis garantipen- sion. Typfall B har viss ATP. B:s nya pension kommer därför även att innefatta viss tilläggspension. Den övergångsvisa garantipensionen blir därför lägre jämfört med A. Den övergångsvisa garantipensionen som beräknas för typfall B ersätter dels de 15/30 delar i folkpension som inte tillgodoräknas i tilläggspensionen, dels skattehöjningen till följd av att SGA slopas. Också typfallen C och D har samma pension i det nuvarande systemet. Därför blir också den nya pensionen samma för båda. Fördelningen mellan tilläggspensionen och den övergångsvisa garantipensionen kom- mer dock att vara en annan för C än för D. Eftersom C, till skillnad från D, har fulla ATP-år kommer hans eller hennes övergångsvisa garantipen- sion att bli lägre och tilläggspensionen högre jämfört med D. Typfall C ersätts endast för SGA medan D även får ersättning för den folkpension som inte ingår i tilläggspensionen. Tablå 7.2 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen om ålderspensionen tas ut som hel förmån . 40 bosättnings år. Typfall A Typfall B (15 ATP-år) Typfall C (30 ATP-år) Typfall D 15 ATP-år) (a) ATP1 0,00 0,569 1,24 1,24 (b) FP och PTS 1,529 0,96 0,96 0,96 (c) Tjänstepension m.m.2 0,00 0,00 0,30 0,30 Beräkningsunderlag (=a+b+c) 1,529 1,529 2,50 2,50 Bruttopension , kr3 55 961 55 961 91 500 91 500 (d) Omräknat beräknings- underlag 2,17 2,17 2,743 2,743 Bruttopension , kr3 79 422 79 422 100 393 100 393 (e) Tilläggspension 0,00 1,049 2,20 1,72 Övergångsvis garantipension (=d-e-c) 2,17 1,121 0,243 0,723 Nettopension inkl. tjänstepension, kr4 55 961 55 961 71 172 71 172 Nettopension , inkl. tjänstepension, kr4 56 170 56 170 71 803 71 803 1 Inklusive änkepension. 2 Inklusive utländsk pension. 3 priser 4 Nettoberäkningarna har gjorts kommunalskatt och priser. I figurerna 7.2 och 7.3 visas skillnaden i pensionsnivå efter skatt mellan vårt förslag till övergångsvis garantipension och nuvarande regelsystem för de ålderspensionärer som är berättigade till övergångsvis garantipen- sion. Figur 7.2 avser en ensamstående ålderspensionär bosatt i kommun med en skattesats på . Figur 7.3 visar motsvarande för en gift pen- sionär. Det framgår att samtliga pensionärer får en höjning av sin netto- pension efter omläggningen. Av figurerna 7.4 och 7.5 framgår utfallet vid en genomsnittlig kommunalskattesats på . Figur 7.2 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångs- vis garantipension och nuvarande system. Figur 7.3 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och nuvarande system. Figur 7.4 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och nuvarande system. Figur 7.5 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och nuvarande system. Vårt förslag ovan omfattar pensionärer som har ett beräkningsunderlag motsvarande lägst nivån för folkpension och maximalt PTS. Emellertid kan pensionärens beräkningsunderlag vara lägre än de angivna nivåerna till följd av att pensionen har lyfts eller att kravet på 40 bosättningsår inte är uppfyllt. SGA:s grundnivå och avtrappningsbestämmelser är desamma för dem som gjort förtida uttag (eller skjutit upp uttaget) som för dem som tar ut oreducerad ålderspension .