prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — 9 §3 Tillstånd som enligt denna lag har lämnats ett svenskt värdepappers- institut skall återkallas av om: 1. institutet inte från beviljande av tillstånd har börjat driva sådan rörelse som tillståndet avser, eller om institutet förklarat sig avstå från tillståndet, 2. institutet av inte har drivit sådan rörelse som tillståndet avser, eller 3. institutet genom att överträda denna lag eller föreskrift som meddelats med stöd av lagen eller på annat sätt visat sig olämpligt att utöva sådan rörelse som tillståndet avser. 3. institutet genom att överträda en bestämmelse som avses i 7 § eller på annat sätt visat sig olämpligt att utöva sådan rörelse som tillståndet avser. Ett värdepappersbolags tillstånd enligt 3 kap. 4 § första stycket 4 och 5 skall återkallas av inspektionen om bolaget inte fullgjort sina skyldig- heter enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, och inte vidtagit rättelse efter det att inspektionen har förelagt värdepappers- bolaget att fullgöra sina skyldigheter med förklaring att värdepappers- bolagets tillstånd annars kan komma att återkallas. Ett värdepappersbolags tillstånd skall dessutom återkallas om: 1. bolagets kapitalbas understiger det minsta belopp som föreskrivs i 5 kap. 1 § andra stycket eller och bristen inte har täckts efter det att den blev känd för bolaget, eller 2. någon som ingår i bolagets styrelse eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare inte uppfyller de krav som anges i 2 kap. 1 § första stycket 4. I fall som avses i tredje stycket 2 får tillstånd återkallas bara om först beslutat att anmärka på att personen ingår i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare och han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid av högst gått, fortfarande finns kvar i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag föreskrivs att 2 kap. 6 och 4 kap. 8 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §1 Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt 7 § och 5 kap. 4 § tredje stycket 2. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. Med primärt kapital avses: A. I bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag eget kapital med undantag för kumulativa preferensaktier, i sparbanker reservfonder, i medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar eget kapital med undantag för förlagsinsatser samt i Svenska skeppshypoteks- kassan kassans reservfond. Från eget kapital skall undantas uppskriv- ningsfonder. I banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag kapital- andelen av skatteutjämningsreserv och periodiseringsfond. I banker och kreditmarknadsföretag kapitalandelen av det belopp som svarar mot bankens eller företagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Med supplementärt kapital avses värdet av förlagsandelslån, för- lagslån och andra skuldför- bindelser med en ursprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Förlags- andelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas åter- stående löptid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, efter medgivande av Finansinspek- tionen, räknas andra kapi- taltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. Med supplementärt kapital avses värdet av förlagslån och andra skuldförbindelser med en ur- sprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Förlags- andelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas åter- stående löptid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, efter medgivande av Finansinspek- tionen, räknas värdet av förlagsandelslån samt andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. 4 kap. 8 § Om ett instituts totala nettoposition i utländsk valuta för hela verksamheten överstiger av kapitalbasen enligt 2 kap. 6 8 §§ skall kapitalkravet motsvara av det överskjutande beloppet. Med ett instituts totala netto- position i utländsk valuta avses den högsta summan av ett instituts korta nettopositioner eller långa nettopositioner i olika valutor. Om ett instituts totala nettoposition i annan valuta än redovisningsvalutan för hela verksamheten överstiger av kapitalbasen enligt 2 kap. 6 8 §§ skall kapitalkravet motsvara av det överskjutande beloppet. Med ett instituts totala netto- position i annan valuta än redovisningsvalutan avses den högsta summan av ett instituts korta nettopositioner eller långa nettopositioner i olika valutor. För balanserade positioner i nära korrelerade valutor får tillämpas ett kapitalkrav motsvarande av värdet av den balanserade positionen. Vidare får ett lägre kapitalkrav tillämpas för valutor som omfattas av mellanstatliga bindande överenskommelser om valutakurs-samarbete. Efter medgivande av får en simuleringsmetod användas vid beräkning av kapitalkravet enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet Härigenom föreskriv att det i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen om (1992:1610) om finansieringsverksamhet skall införas en ny punkt 5 a av följande lydelse. Ett företag som bedriver verksamhet med stöd av punkterna 3-5 får inte byta redovisningsvaluta. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räken- skapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härmed föreskrivs att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 § och 7 kap. 14 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 § Varje medlem skall betala insats i medlemsbanken i enlighet med vad som föreskrivs i stadgarna. Betalningen skall alltid fullgöras i pengar. En medlemsbank skall när bankens rörelse påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om oktroj motsvarar minst fem miljoner ecu. I 5 kap. 4 § 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan be- räknas uppgå till högst , får regeringen medge att bolaget har lägre bundet eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst mot- svarande en miljon ecu. Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan be- räknas uppgå till högst eller, om med- lemsbanken avser att ha sin redovisning i euro, , får regeringen medge att banken har lägre bundet eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst motsvarande en miljon ecu. 2 kap. 4 §1 Stadgarna skall ange 1. medlemsbankens firma, 2. den ort i där styrelsen skall ha sitt säte, 3. de rörelsegrenar som banken avser att driva, 4. villkoren för medlemskap i banken, 5. den insats med vilken varje medlem skall delta i banken och i vilken utsträckning medlemmarna får delta i banken med insats utöver vad de är skyldiga att delta med, 6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, som skall utses av stämman, samt tiden för deras uppdrag, 7. för det fall att fullmäktige enligt 7 kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses och tiden för deras uppdrag, 8. inom vilken tid och hur föreningsstämman skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall komma till medlemmarnas eller full- mäktiges kännedom, 9. vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 10. vad som skall ske med bankens behållna tillgångar när den upp- löses, samt 11. för det fall att förlagsinsatser som avses i 5 kap. eller insats- emission som avses i 8 kap. 2 a § skall förekomma, vad som skall gälla för dessa. Om medlemsbanken skall ha sin bokföring i euro skall detta anges i stadgarna. I så fall skall med- lemsinsatserna anges i denna valuta. 7 kap. 15 § Beslut att ändra stadgarna fattas av föreningsstämman. Beslutet är giltigt om samtliga röstberättigade har förenat sig om det. Beslutet är även giltigt, om det har fattats på två på varandra följande förenings- stämmor och på den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande eller den större majoritet som krävs enligt 15 §. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestämmelse i stadgarna som avses i 2 kap. 4 § andra stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härmed föreskrivs att 2 kap. 5 § och 4 kap. 15 § sparbankslagen (1987:619) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 5 §1 Reglementet skall ange 1. firma, 2. verksamhetsområde, 3. den ort i där styrelsen skall ha sitt säte, 4. de rörelsegrenar som avser att driva, 5. grundfondens belopp samt huruvida hela grundfonden eller del av denna skall betalas tillbaka med eller utan ränta, 6. antalet huvudmän, 7. den kommunala valkorporation som skall förrätta val av huvudmän och, där sådant val skall förrättas av flera korporationer, fördelningen av antalet mandat dem emellan, samt ordningen för att åstadkomma en successiv förnyelse av huvudmannakåren och det närmare förfarandet i övrigt vid huvudmannavalen, 8. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella ersättare, som skall utses av sparbanksstämman, samt tiden för deras uppdrag, 9. sättet att sammankalla sparbanksstämman, samt 10. vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. Om skall ha sin bokföring i euro skall detta anges i reglementet. I så fall skall grund- fonden anges i denna valuta. 4 kap. 15 § Beslut att ändra reglementet fattas av sparbanksstämman. Beslutet är giltigt om det har biträtts av minst två tredjedelar av de på stämman närvarande huvudmännen. Ett beslut om ändring av reglementet skall, sedan ändringen har stadfästs, genast anmälas för registrering. Beslutet får inte verkställas förrän registrering har skett. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestämmelse i reglementet som avses i 2 kap. 5 § andra stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härmed föreskrivs att 2 kap. 5 § och 9 kap. 14 § försäkringsrörelse- lagen (1982:713) skall ha följande lydelse. 2 kap. 5 §1 Bolagsordningen skall ange för samtliga försäkringsbolag 1. bolagets firma, 2. den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet, varvid det särskilt skall anges om verksamheten skall avse såväl direkt försäkring som mottagen åter- försäkring, 4. om bolaget skall driva försäkringsrörelse utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), 5. antalet eller lägsta och högsta antalet av de styrelseledamöter, revisorer och eventuella styrelsesuppleanter, som får utses av bolags- stämman, samt tiden för styrelseledamöternas och revisorernas uppdrag, 6. sättet att sammankalla bolagsstämman, 7. vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman, 8. de regler enligt vilka bolagsstämman får förfoga över bolagets vinst, 9. i vilken utsträckning bolaget är skyldig att teckna återförsäkring, för försäkringsaktiebolag 10. aktiekapitalet eller, om detta utan ändring av bolagsordningen skall kunna bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet inte får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 11. aktiernas nominella belopp, för ömsesidiga försäkringsbolag 12. garantikapitalet, 13. regler för hur rösträtten skall utövas och hur beslut skall fattas på bolagsstämman, varvid särskilt skall anges om och i vilken utsträckning delägarnas rösträtt skall utövas genom utsedda delegerade samt i vilken utsträckning rösträtt skall tillkomma garanterna, 14. intill vilket belopp och i vilken ordning delägarna är personligen ansvariga för bolagets förpliktelser, om inte uteslutande bolagets tillgångar svarar för bolagets förpliktelser, 15. antal och sammanlagt belopp av de försäkringar som skall vara tecknade innan bolaget kan anses bildat, 16. vilken begränsning som skall gälla för mottagen återförsäkring i förhållande till den direkta försäkringen, om verksamheten avser såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, 17. i vilken ordning garanterna skall betala in det tecknade garanti- kapitalet samt 18. om och i vilken ordning ränta skall betalas på garantikapitalet och vinst delas ut till garanterna och i vilken ordning garantikapitalet skall återbetalas. I fråga om publika försäkringsaktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall i bolagsordningen anges beteckningen (publ) efter firman. Om bolaget skall ha sin bok- föring i euro så skall detta anges i bolagsordningen. I så fall skall i förekommande fall aktiekapitalet anges i samma valuta. 9 kap. 14 § Beslut att ändra bolagsordningen fattas av bolagsstämman utom i de fall som avses i 4 kap. 15 § andra stycket. I fråga om försäkringsaktie- bolag är beslutet giltigt om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna, om inte något annat följer av 16 §. I fråga om ömsesidiga försäkringsbolag är beslutet giltigt om det har biträtts av två tredjedelar av samtliga röstande. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestämmelse i bolagsordningen som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Remissinstanser som yttrat sig över slutbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro (SOU 1998:136) Remissinstanser som har yttrat sig Riksbank, , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Riksåklagaren, , , Finansin- spektionen, , , Riksskatte- verket RSV, , vid , , , , , i , Invest in , för Regelgranskning, Landsorganisa- tionen i LO, , , Näringslivets Skattedelegation, , , Sydsvenska , , , , Byggentreprenörerna, Företagarnas Riks- organisation, , , , , , , , , , AktieTorget i , Föreningen , , advokat- samfund, , Konkursförvaltar- kollegiernas förening, , Aktie- främjandet, Aktiespararna, . Remissinstanser som meddelat att de avstår från att yttra sig i , Allmänna Pensionsfonden Fjärde fondstyrelsen, Allmänna Pensionsfonden Femte fondstyrelsen, Akademikers Centralorganisation , , , . Remissinstanser som inte inkommit med yttrande vid , vid , Företags- ekonomiska institutionen vid , vid , vid , , Allmänna Pensionsfonden Sjätte fondstyrelsen, , , , , Aktiebolaget , Utländska försäkringsbolags förening, , , , Finansforum, Penningmarknads- information , , , Bokförings- och , . SCB:s undersökning av företagens behov av redovisning i euro I utredningsuppdraget till utredaren ingick att klarlägga det företagsekonomiska behovet av att tillåta redovisning i euro och så långt det var möjligt kvantifiera detta. Utredaren har låtit SCB göra en enkät bland ett antal företag om behovet av en sådan redovisning. Han har även låtit företrädare för , , SCA, , Stora och lägga fram sin syn på behovet av redovisning i euro vid ett av honom anordnat möte. Nedan följer en sammanfattning av utredarens redogörelse för SCB:s enkät. Omfattning och svarsbild beträffande SCB:s undersökning Undersökningen var avsedd att omfatta sammanlagt 956 företag (samtliga aktiebolag), nämligen 600 slumpvis valda icke-finansiella företag, de 35 mest omsatta börsföretagen samt de 321 finansiella företag som finns här i landet, när man inte räknar in lokala försäkringsbolag och de 8 börsnoterade finansiella företag som ingår bland de 35 börsnoterade bolagen som nämnts. Av dessa 956 företag hade 23 upphört med sin verksamhet och undersökningen kom därför att omfatta endast 933 företag. Beträffande urvalet är att märka att undersökningen inte omfattar aktiebolag med en balansomslutning som inte uppgår till . Den totala svarsfrekvensen kom att ligga på . som besvarade enkäten stiger med storleken på företagen. Av de små icke-finansiella företagen har besvarat enkäten och av de mellanstora icke-finansiella företagen . Svarsfrekvensen är för de stora icke-finansiella företagen och för de mest omsatta börsföretagen. De finansiella företagen har en svarsfrekvens på . Av svaren på den första delen av enkäten framgår att oavsett före- tagsgrupp är det endast en mindre andel av företagen som har behov av att kunna använda euro i den löpande bokföringen. Det är totalt av de svarande som anger ett sådant behov, medan svarar nej på frågan om ett behov finns. ökar behovet av att kunna använda euro med företagens storlek, från för små företag till för de mest omsatta företagen. Kommentarerna från de mest utlandsorienterade företagen bland de största börsföretagen är emellertid entydiga. De anger ett behov av att använda euro i den löpande bokföringen. En tredjedel av de företag som inte anser sig ha ett klart behov av att använda euro i sin bokföring anser att behovet kommer att öka om företagets kunder och/eller leverantörer ställer krav på att offerter och fakturor skall noteras i euro. En stor andel av de företag som har behov av redovisning i euro kommer på motsvarande sätt att verka för att denna valuta skall användas i transaktioner med kunder och leverantörer. Några direkta krav på kunder och leverantörer kommer man dock inte ställa. Lönerna till de anställda kommer man att fortsätta att betala i svenska kronor, även om nästan en tredjedel av de svarande företagen skulle verka för att också löner till de anställda skulle betalas i euro när deras redovisning sker i denna valuta. Av svaren på enkätens andra del framgår bl.a. att det i första hand är stora företag som utnyttjar valutasäkringar och att det till stor del är europeiska valutor som valutasäkras. En majoritet av de svarande företagen kommer att göra valutasäkring i euro i de fall företagen går över till att använda euro i den löpande bokföringen Enkätens tredje del avser de kostnadsreduceringar/vinster som skulle bli en följd av att företaget går över till att använda euro i bokföringen. Av svaren framgår att det i första hand är de stora företagen och då framför allt de mest omsatta börsnoterade företagen som finansierar sin verksamhet internationellt. Det är börsföretagen som anser att de får minskade finansieringskostnader vid en övergång till bokföring i euro. Börsföretagen väntar sig också att företagets valutasäkringskostnader skall reduceras vid en användning av euro som bokföringsvaluta. Företagen har också angivit andra fördelar med att gå över till euro i den löpande bokföringen. Informationsvinster anges av många företag, exempelvis genom bättre information till kreditgivare och ägare, underlättade kommunikationer mellan bolag i olika länder och tydligare jämförbarhet med internationella konkurrenter. I och med att euron blir en stor valuta kan bokföring i euro ersätta tidigare redovisning i t.ex. USD. Det är också en klar fördel att kunna använda samma valuta i utländska och svenska koncernföretag. I övrigt kan en användning av euro i den löpande bokföringen göra att företaget betraktas som ett europeisk företag, vilket kan föra med sig att det blir lättare att få europeiska kunder och att det kommer att få en större likviditet på börserna. Om företagen inte får möjlighet att gå över till euro i den löpande bokföringen skulle man gå miste om de vinstmöjligheter som redovisats här ovan. Därutöver anger företagen en ökad administration i och med att europeiska kunder måste få betala i euro. Dessutom påpekas att företagets personal kommer efter i den process som påbörjas ute i där konkurrenter ställer om sig till att tänka i den nya valutan. De svenska företagen skulle få en försämrad konkurrenskraft då konkurrenter använder euron som ett marknadsföringsargument. Slutsatser som kan dras av SCB:s undersökning SCB:s undersökning omfattar endast aktiebolag med en balans- omslutning på eller mer. Därmed står det klart från början att den inte tillåter några slutsatser beträffande behovet av redovisning i euro bland andra associationsformer eller bland enskilda näringsidkare. Den säger inte heller någonting om behovet av euro som redovis- ningsvaluta bland de drygt 200 000 aktiebolag som har lägre balans- omslutning än som sagts . Av svaren på den första delen av enkäten framgår att oavsett företagsgrupp det är endast en mindre andel av företagen som har behov av att kunna använda euro i den löpande bokföringen. Det är totalt av de svarande som anger ett sådant behov, medan svarar nej på frågan om ett behov finns. ökar behovet av att kunna använda euro med företagens storlek, från för små företag till för de mest omsatta börsbolagen. Kommentarerna från de mest utlandsorienterade företagen bland största börsföretagen är emellertid entydiga. De anger ett behov av att använda euro i den löpande bokföringen. Det skall dock i detta sammanhang påpekas att kommentarerna till en del lämnats i samband med det av utredaren anordnade mötet med sex särskilt intresserade börsnoterade företag. Det är genom SCB:s enkät klart att av de mest omsatta börsnoterade aktiebolagen och av de största aktiebolagen anser sig ha ett behov av att ha den löpande bokföringen i euro. De mest omsatta börsbolagen står tillsammans för av det totala antalet anställda inom näringslivet och svarar för en lika stor andel av landets totala produktion. Om i storleksordningen vart fjärde börsbolag vill ha möjlighet att byta redovisningsvaluta till euro innebär det att av den totala produktionen sker i företag som vill ha denna möjlighet och att var femte anställd i den privata sektorn arbetar i ett sådant företag. Denna slutsats gäller under förutsättningen att företagen var för sig står för lika stor andel av produktionen. Men det bör poängteras att de företag som har visat behov för en redovisning i euro förmodligen står för en ännu större andel av produktionen. Därtill skall läggas att uppskattningsvis (av 1 300 =) 260 aktiebolag med en balansomslutning vill ha möjlighet att redovisa i euro. Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1999:000) dels att 6 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 6 §, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1998/99:130 Föreslagen lydelse 4 kap. 6 § Affärshändelsernas belopp skall kunna presenteras i en och samma redovisningsvaluta. Redovisnings- valutan skall vara svenska kronor. I aktiebolag, ekonomiska före- ningar, sparbanker, medlems- banker, understödsföreningar, för- säkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag får dock redovisningsvalutan i stället vara euro. Byte av redovisningsvaluta får ske endast vid ingången av ett nytt räkenskapsår. Bestämmelser om omräkning i samband med byte av redovisningsvaluta finns i årsredo- visningslagen (1995:1554). bytt redovis- ningsvaluta, får ett nytt byte göras endast om skattemyndigheten till- låter det. Trots bestämmelserna i första tredje styckena får en filial i ut- landet ha sin redovisning i en valuta som i verksamhetslandet godtas som redovisningsvaluta.