prop · GN032 · 2000-01-01 00:00:00 — 20 § Vid ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett svenskt aktiebolag skall aktier i bolaget som skiftas ut till medlemmen inte behandlas som utdelning, om 1. den utskiftande föreningen inte är ett sådant fåmansföretag som avses i 56 kap. 2 § eller 57 kap. 3 §, 2. föreningen äger samtliga aktier i bolaget, 3. samtliga aktier i bolaget skiftas ut, och 4. värdet av vad medlemmarna får utöver aktierna inte överstiger av aktiernas nominella värde. Vad som utöver aktierna skiftas ut till medlemmen skall i sin helhet behandlas som utdelning. I 48 kap. 9 § finns bestämmelser om anskaffningsutgift för de utskiftade aktierna. 21 § Vid sådana fusioner som avses i 12 kap. 1 och 3 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och i 10 kap. 1 och 2 §§ lagen (1995:1570) om medlemsbanker skall andelar i den övertagande föreningen som skiftas ut till medlemmen inte behandlas som utdelning. Vad som utöver andelarna skiftas ut till medlemmen skall i sin helhet behandlas som utdelning. I 48 kap. 10 § finns bestämmelser om anskaffningsutgift för de utskiftade andelarna. Utdelning från delägarbeskattade utländska juridiska personer 22 § Utdelning från andra utländska juridiska personer än utländska bolag skall inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 6 kap. 13 16 §§. Utdelning och utskiftning från utländska dödsbon 23 § Vad som delas eller skiftas ut till obegränsat skattskyldiga skall tas upp, om utdelningen eller utskiftningen avser inkomst i ett dödsbo efter någon som var begränsat skattskyldig vid dödsfallet. Detta gäller dock inte till den del dödsboet är skattskyldigt i för inkomsten. Skattetillgodohavanden 24 § Utbetalning genom en utländsk stats försorg inom ramen för ett system för nedsättning av skatten på utdelad bolagsvinst (skattetill- godohavande) behandlas som utdelning. Skattetillgodohavanden skall tas upp som intäkt samma beskattningsår som den utdelning på vilken skattetillgodohavandet är grundat. Lotterier 25 § Vinst i ett utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer skall tas upp om vinsten överstiger . Utgifter för att delta i svenska och utländska lotterier får inte dras av. Bostäder Statliga räntebidrag 26 § Statligt räntebidrag för bostadsändamål skall tas upp. Återbetalas bidraget, skall det återbetalade beloppet dras av. Tomträttsavgälder 27 § Tomträttsavgälder behandlas som ränteutgifter. Utdelning från privatbostadsföretag 28 § Sådan förmån av att få utnyttja en fastighet som den skattskyldige har i egenskap av delägare i ett privatbostadsföretag skall inte tas upp. Annan utdelning från ett sådant företag skall tas upp till den del den överstiger andra avgifter och inbetalningar till företaget under beskattningsåret än kapitaltillskott. Första stycket gäller också förmåner från en motsvarande utländsk juridisk person. Inkomster i samfällighet 29 § Om en privatbostadsfastighet har del i en annan svensk samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket, skall den del av fastig- hetens andel av samfällighetens inkomster som är avkastning av kapital och som överstiger tas upp. För fastighetens andel av samfällighetens statliga räntebidrag och tomträttsavgälder gäller bestämmelserna i 26 och 27 §§. I fråga om fastighetens andel i samfällighetens kapitalvinster och kapitalförluster tillämpas vad som skulle ha gällt för fastighetsägaren vid en avyttring. Uthyrning 30 § Ersättningar när en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts samt ersättningar när produkter från sådana fastigheter eller bostäder avyttras skall tas upp. Detsamma gäller ersättningar när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen eller produkterna får inte dras av. I stället skall avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Om ersättningen avser upplåtelse, skall ytterligare avdrag göras hos upplåtaren enligt bestämmelserna i 31 §. Avdraget får inte i något fall vara högre än intäkten. 31 § När en privatbostadsfastighet upplåts, skall ett belopp som mot- svarar av intäkten av upplåtelsen dras av. När en bostad som innehas med hyresrätt upplåts, skall den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. När en bostad som innehas med bostadsrätt eller liknande besittningsrätt upplåts, skall den del av innehavarens avgift eller hyra som avser den upplåtna delen dras av. I avgiften skall inte räknas in kapitaltillskott som innehavaren gjort till företaget eller bolaget. Andra inbetalningar skall räknas in i avgiften bara till den del de överstiger sådan utdelning som innehavaren har fått på annat sätt än i förhållande till sina andelar i företaget. 32 § Bestämmelserna i 30 § andra stycket och 31 § gäller inte i fråga om upplåtelser som sker till 1. ett svenskt handelsbolag av en delägare i handelsbolaget eller av en närstående till delägaren, 2. den skattskyldiges arbetsgivare eller en arbetsgivare till någon som är närstående till den skattskyldige, eller 3. någon som kan anses ingå i samma intressegemenskap som en sådan arbetsgivare som avses i 2. Vid sådana upplåtelser som avses i första stycket skall skäligt avdrag göras för den skattskyldiges utgifter för upplåtelsen. Avdrag för underskott som uppkommit i en näringsverksamhet Underskott av andelshus 33 § Underskott som uppkommit i en näringsverksamhet får dras av till den del 1. underskottet avser en sådan bostad i ett andelshus som skulle ha varit den skattskyldiges privatbostad om han innehaft den med bostadsrätt, och 2. underskottet inte dras av enligt 45 kap. 32 §, 46 kap. 17 § eller 62 kap. 2 4 §§. I fråga om avdraget tillämpas också bestämmelserna om begränsningar vid konkurs, ackord och skuldsanering i 40 kap. 20 och 21 §§. Om ett underskott har dragits av enligt första stycket, får avdrag inte göras enligt 40 kap. 2 §. Underskott av avslutad näringsverksamhet 34 § Underskott av näringsverksamhet det beskattningsår då en enskild näringsidkare upphör att bedriva näringsverksamheten skall dras av . Underskottet skall dock inte dras av om det avser självständigt bedriven näringsverksamhet utomlands. Det skall inte heller dras av till den del underskottet dragits av enligt 45 kap. 32 §, 46 kap. 17 § eller 62 kap. 2 4 §§ eller legat till grund för avdrag enligt 33 §, eller skulle ha fallit bort om tillgångar eller tjänster som har tagits ut ur näringsverksamheten hade uttagsbeskattats. Underskottet skall dras av det följande beskattningsåret eller, om den skattskyldige begär det, fördelas på det året och de två därefter följande beskattningsåren. Bestämmelserna om begränsningar vid konkurs, ackord och skuldsanering i 40 kap. 20 och 21 §§ tillämpas också på sådant underskott. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om att utdelningar och kapitalvinster på andelar i viss utsträckning inte skall tas upp. Bestämmelserna gäller utdelningar och kapitalvinster på aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska ekonomiska föreningar som inte är kooperativa, och andelar i utländska juridiska personer, om inkomstbeskattningen av den utländska juridiska personen är jämförlig med inkomstbeskattningen enligt denna lag av ett svenskt företag med motsvarande inkomster. 2 § Bestämmelserna tillämpas inte på utdelning från ett företag, om 1. företaget är marknadsnoterat, 2. företaget under det räkenskapsår som beslutet om utdelning avser eller under något av de fyra föregående räkenskapsåren, direkt eller genom dotterföretag, ägt aktier med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person, 3. företaget, om det är ett förvaltningsföretag och under det räkenskapsår som beslutet om utdelning avser, direkt eller genom ett annat förvaltningsföretag, ägt någon andel i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person, eller 4. företaget är ett privatbostadsföretag. Ett företag anses marknadsnoterat om någon andel i företaget är marknadsnoterad. I fråga om marknadsnoterade företag finns bestämmelser i 9 och 10 §§. Utdelning 3 § Utdelning skall tas upp bara till den del den överstiger ett lättnadsbelopp. Detta är summan av 1. underlaget för lättnadsbelopp multiplicerat av statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret, och 2. sparat lättnadsutrymme. 4 § Underlaget för lättnadsbelopp är summan av 1. det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats för utdelningen, 2. sparat lättnadsutrymme, och 3. löneunderlag enligt 12 16 §§. I 17 och 18 §§ finns bestämmelser om att omkostnadsbeloppet för en andel i vissa fall beräknas efter uppräkning eller på grundval av ett kapitalunderlag. När det gäller kvalificerade andelar tillämpas också de begränsningar som följer av 15 och 16 §§. 5 § Det beskattningsår en andel förvärvas skall inte något lättnadsbelopp beräknas för förvärvaren om företaget tidigare lämnat utdelning. Sparat lättnadsutrymme 6 § Om utdelningen understiger lättnadsbeloppet, skall skillnaden (sparat lättnadsutrymme) föras vidare till nästa beskattningsår. inte någon utdelning, skall hela lättnadsbeloppet, beräknat vid beskattningsårets utgång, föras vidare till nästa beskattningsår. Vid prövning av om förutsättningarna i 2 § första stycket är uppfyllda skall, i stället för vad som sägs där om räkenskapsår som beslutet om utdelningen avser, gälla det räkenskapsår som har avslutats närmast före ingången av den skattskyldiges beskattningsår. 7 § Om en andel övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, tar förvärvaren över den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. Kapitalvinst 8 § Av en kapitalvinst på en andel skall bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsutrymmet tas upp som intäkt. Verkan av en marknadsnotering 9 § Om ett företag marknadsnoteras tillämpas 1 8 §§, utom 2 § första stycket 1, på utdelning och kapitalvinst på andelar i företaget till och med det tionde kalenderåret företaget noterades. Sparat lättnads- utrymme vid utgången av det tionde året skall läggas till anskaffnings- utgiften för andelen. Första stycket gäller bara 1. andelar som getts ut före tidpunkten för noteringen eller den tidigare tidpunkt då företaget inför en marknadsintroduktion offentligt eller på något annat sätt riktat en inbjudan till en vidare krets att förvärva andelar i företaget och som inte därefter har övergått till en ny ägare genom köp, byte eller på liknande sätt, och 2. andelar som förvärvats med stöd av andelar som avses i 1 och inte efter förvärvet har övergått till en ny ägare genom köp, byte eller på liknande sätt. 10 § Bestämmelserna i 9 § första stycket gäller inte i fråga om andelar i 1. investmentföretag, 2. företag som före tidpunkten för marknadsnoteringen tidigare varit marknadsnoterat, eller 3. företag som före tidpunkten för marknadsnoteringen varit dotterföretag till ett marknadsnoterat företag. Andelsbyten 11 § Bestämmelser om beräkningen av lättnadsbeloppet på mottagna andelar vid andelsbyten finns i 49 kap. 32 §. Löneunderlag 12 § Löneunderlaget skall beräknas på grundval av ersättning som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och som före beskattningsåret har lämnats till arbetstagarna i företaget och i dess dotterföretag. Om ersättningen avser arbetstagare i ett dotterföretag som inte är hel- ägt, skall så stor del av ersättningen räknas med som motsvarar moderföretagets andel av antalet aktier i dotterföretaget. 13 § Vid beräkningen av löneunderlaget skall följande ersättningar inte räknas med: 1. ersättningar som täcks av statliga bidrag för lönekostnader, och 2. ersättningar till arbetstagare som har kvalificerade andelar som getts ut av företaget eller av ett annat företag inom samma koncern. 14 § Löneunderlaget är den del av den sammanlagda ersättningen som överstiger ett belopp som motsvarar tio gånger det prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde året före beskattningsåret. Löneunderlaget fördelas med lika belopp på andelar i företaget. 15 § Om andelsägaren året före beskattningsåret varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i dess dotterföretag, skall löneunderlag beräknas bara om andelsägaren har fått ersättning från företagen som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster med belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av av den högsta löneunderlagsgrundande ersättningen till en arbetstagare, och tio prisbasbelopp för året före beskattningsåret. 16 § För en andelsägare som avses i 15 § får löneunderlaget inte överstiga ett belopp som motsvarar 50 gånger den ersättning som andelsägaren för året före beskattningsåret fått från företaget eller dess dotterföretag och som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Begränsningen gäller för andelsägarens sammanlagda innehav av andelar i företaget. Andelar förvärvade 17 § Anskaffningsutgiften för andelar som har förvärvats skall vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 4 § räknas upp med hänsyn till förändringarna i det allmänna prisläget från och med förvärvs- året, dock tidigast , . Motsvarande gäller för ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts . Bestämmelserna i första stycket gäller inte om omkostnadsbeloppet beräknas med tillämpning av 18 §. Andelar förvärvade Beräkning av omkostnadsbeloppet 18 § Som anskaffningsutgift för andelar som har förvärvats får vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 4 § första stycket 1 tas upp det justerade kapitalunderlaget i företaget enligt 19 27 §§ fördelat med lika belopp på andelarna i företaget. Hänsyn får inte tas till ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts före utgången av det beskattningsår som avses i 19 §. Som förutsättning för tillämpning av första stycket gäller att denna beräkning används för samtliga andelar i företaget som andelsägaren förvärvat . Vad som sägs i första stycket gäller inte i fråga om andelar i utländska juridiska personer. Beräkning av kapitalunderlaget 19 § Kapitalunderlaget är skillnaden mellan värdet på tillgångarna och skulderna i företaget vid utgången av det beskattningsår för vilket taxering skedde . Om företaget inte taxerades då, är kapitalunderlaget motsvarande skillnad det beskattningsår för vilket taxering skedde . 20 § Tillgångarna skall tas upp till det skattemässiga värdet, om inte annat följer av andra stycket eller av 21 eller 22 §. Andelar i svenska handelsbolag tas upp till den justerade anskaffningsutgiften enligt 50 kap. 21 § Andelar i andra svenska dotterföretag än handelsbolag skall tas upp till ett värde som motsvarar kapitalunderlaget i dotterföretaget. Om dotterföretaget inte var helägt, skall så stor del av detta värde tas upp som motsvarar moderföretagets andel av antalet andelar i dotterföretaget. 22 § Fastigheter i som var kapitaltillgångar och som har förvärvats före utgången av får i stället anses förvärvade . I sådant fall skall hänsyn inte tas till utgifter och avdrag , utöver vad som anges i andra stycket. Vid tillämpning av första stycket skall anskaffningsutgiften anses motsvara den i det följande angivna delen av fastighetens taxeringsvärde för minskad med värdeminskningsavdrag vid 1982 taxeringar, i den mån avdraget uppgått till av denna del av taxeringsvärdet. Den del av taxeringsvärdet som skall användas är för 1. småhusenheter , 2. hyreshusenheter , 3. industrienheter , och 4. lantbruksenheter . Om marknadsvärdet på byggnader, mark och markanläggningar som anses förvärvade vid beskattningsårets utgång understeg av anskaffningsutgiften enligt andra stycket, skall denna utgift justeras i skälig mån. Vad som sägs om värdeminskningsavdrag gäller också liknande avdrag såsom skogsavdrag och avdrag för substansminskning samt sådana belopp med vilka ersättningsfonder och liknande fonder tagits i anspråk. 23 § Som skuld räknas av 1. en avsättning till skatteutjämningsreserv enligt den upphävda lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv, 2. sådant uppskovsbelopp som avses i den upphävda lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver till den del det vid beskattningsårets utgång inte hade återförts, och 3. avsättningar till ersättningsfonder och liknande fonder. Avsättningar för framtida utgifter räknas som skuld till den del avdrag gjordes vid beskattningen. Justering av kapitalunderlaget 24 § Om företaget gjorde avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering, får av det belopp som enligt lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv minst skall återföras vid 1995 taxeringar tas upp som skuld i stället för vad som anges i 23 § första stycket 1. Om avdraget för avsättning är lägre än det avdrag som avses i nämnda bestämmelse, skall kapitalunderlaget minskas av skillnaden. 25 § Kapitalunderlaget skall minskas med vinstutdelning som lämnats för det räkenskapsår för vilket taxering skedde eller, om företaget inte taxerades då, det räkenskapsår för vilket taxering skedde . 26 § Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 25 § skall minska kapitalunderlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning. Kapitalunderlaget i ett aktiebolag skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden, om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 10 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller enligt 4 kap. 3 § samma lag vid återbetalning av överskjutande medlemsinsatser. Detta gäller bara om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. 27 § När kapitalunderlaget justeras på grund av utdelningar och andra utbetalningar som avses i 26 §, tillämpas det nya kapitalunderlaget för utdelningar som görs och kapitalvinster som uppkommer efter den utbetalning som medfört justeringen. AVD. VII KAPITALVINSTER OCH KAPITALFÖRLUSTER Grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster Innehåll 1 § I detta kapitel finns de grundläggande bestämmelserna om kapitalvinster och kapitalförluster. De gäller, om inte annat anges, alla slag av tillgångar och förpliktelser. Särskilda bestämmelser för olika slag av tillgångar och förpliktelser finns i 45 52 kap. I 53 kap. finns bestämmelser om överlåtelser till underpris från delägare och närstående. I 54 kap. finns bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster vid betalning av skulder i utländsk valuta som gäller bara i inkomstslaget kapital. I 55 kap. finns bestämmelser om avyttringar av delägarrätter och fordringsrätter i samband med insättningsgaranti och investerarskydd. I 25 kap. finns bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster som gäller bara i inkomstslaget näringsverksamhet. Kapitalförluster 2 § Vad som sägs om kapitalvinster i detta kapitel samt i 45, 46, 48, 50, 52 och 54 kap. gäller på motsvarande sätt för kapitalförluster. Vad som avses med avyttring Huvudregel 3 § Med avyttring av tillgångar avses försäljning, byte och liknande överlåtelse av tillgångar. Fordringar, optioner och terminer 4 § Till avyttring räknas att 1. innehavaren av en fordran får betalt för denna, 2. innehavaren av en option får betalt för att motpartens förpliktelse skall upphöra, 3. innehavaren av en option får betalt utan att de underliggande tillgångarna överlåts när optionen löper ut, 4. tiden för utnyttjande av en option löper ut utan att optionen ut- nyttjas, 5. ena parten i ett terminsavtal får betalt för att motpartens förpliktelse skall upphöra, eller 6. ena parten i ett terminsavtal får betalt utan att de underliggande tillgångarna överlåts vid sluttidpunkten. De bestämmelser i första stycket som gäller optioner och terminsavtal gäller också liknande avtal. Utträde ur ekonomisk förening 5 § En medlem som avgår ur en ekonomisk förening anses ha avyttrat andelen. Upplösning av värdepappersfond 6 § Om en svensk värdepappersfond upplöses, anses varje andelsägare ha avyttrat sin andel. Likvidation 7 § Ett värdepapper anses avyttrat om det företag som gett ut det träder i likvidation. Vid sådan ombildning av en svensk ekonomisk förening till aktiebolag som avses i 42 kap. 20 § anses andelen i föreningen inte ha avyttrats på grund av föreningens upplösning. Konkurs, fusion och fission 8 § Ett värdepapper anses avyttrat om det företag som gett ut det 1. försätts i konkurs och är ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening, 2. upplöses genom konkurs och är ett annat företag än ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening, eller 3. upplöses genom fusion eller fission. Vid sådana konkurser som avses i första stycket 1 skall en kapitalförlust alltid anses definitiv när företaget försätts i konkurs. Av 37 kap. 29 § första stycket framgår att bestämmelsen i första stycket 3 inte gäller värdepapper som innehas av det övertagande företaget vid en kvalificerad fusion eller fission. Bestämmelsen gäller inte heller andelar i en överlåtande ekonomisk förening vid sådana fusioner som avses i 42 kap. 21 §. Utlåning för blankning 9 § Som avyttring anses inte att delägarrätter eller fordringsrätter lånas ut för blankning. Vad som avses med blankning framgår av 29 §. Utnyttjande av rätt att förvärva tillgångar 10 § Om en teckningsrätt, delrätt, företrädesrätt till teckning av vinst- andelslån, termin, option, ett konvertibelt skuldebrev eller konvertibelt vinstandelsbevis utnyttjas för att förvärva aktier eller andra tillgångar, anses detta inte som avyttring av det utnyttjade värdepapperet. I 20 § finns bestämmelser om anskaffningsutgiften för de förvärvade tillgångarna. Vad som avses med terminer och optioner 11 § Med termin avses ett avtal, lämpat för allmän omsättning, om förvärv av aktier, obligationer eller andra tillgångar vid en viss framtida tidpunkt och till ett bestämt pris, eller en framtida betalning vars storlek beror på värdet av underliggande tillgångar eller av kursindex eller liknande. 12 § Med option avses en rätt för innehavaren att förvärva eller avyttra aktier, obligationer eller andra tillgångar till ett bestämt pris, eller få betalning vars storlek beror på värdet av underliggande tillgångar, eller av kursindex eller liknande. Beräkningen Huvudregel 13 § Kapitalvinsten skall beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången eller för den utfärdade förpliktelsen minskad med utgifterna för avyttringen eller utfärdandet, och omkostnadsbeloppet. Omkostnadsbelopp 14 § Med omkostnadsbelopp avses, om inte annat föreskrivs, utgifter för anskaffning (anskaffningsutgifter) ökade med utgifter för förbättring (förbättringsutgifter). Förpliktelser 15 § I fråga om förpliktelser skall den betalning som utfärdaren får för att han åtar sig förpliktelsen anses som ersättning. Vad utfärdaren ger ut för att förpliktelsen skall upphöra anses som anskaffningsutgift. Att betalningen i vissa fall i stället ingår i kapitalvinstberäkningen för den underliggande tillgången framgår av 32 §. Betalningar i utländsk valuta 16 § Om ersättning för avyttrade tillgångar erhålls i utländsk valuta som växlas till svenska kronor från avyttringen, skall kursen på växlingsdagen användas för beräkningen av värdet på ersättningen.