prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Tyngdpunkten läggs på en samordnad tillväxt- och sysselsättningspolitik med regionala förtecken. Detta fordrar anpassningsförmåga hos aktörer inom berörda sektorspolitiska områden. Förändringarna måste ske i ett nära samspel mellan regional och nationell nivå. Det är viktigt att berörda nationella organ stödjer det tvärsektoriella och långsiktiga synsätt som tillväxtavtalen förutsätter och väl förvaltar de förslag från regionerna som fordrar centrala ställningstaganden. Regeringen delar utvärderarnas uppfattning att åtgärderna i tillväxtavtalen bör fokuseras ytterligare och inriktas mot tillväxt i näringslivet. Regeringen ser positivt på den regionala mobiliseringsprocessen och på att denna stärks. Nya samverkansformer och länsövergripande initiativ bör uppmuntras. När tillväxtavtalen i den första omgången träder i kraft kommer arbetssättet ännu inte att vara fullt utvecklat. Det finns goda möjligheter att på både kort och medellång sikt höja kvaliteten i såväl analyser och program som i uppföljning och utvärdering. Detta kan bl.a. ske genom att staten ställer krav i sin roll som medfinansiär och att berörda myndigheter ställer sin sakkunskap till förfogande. Arbetssättet måste vidareutvecklas i en fortlöpande dialog mellan de berörda parterna regeringen inbegripen. Förutsättningarna för det fortsatta arbetet med tillväxtavtalen bestäms av politiska beslut inom flera samhällssektorer. Med utgångspunkt från länens förslag och erfarenheterna , redovisar regeringen i det följande ett antal förslag samt informerar om vidtagna och förestående åtgärder för att föra arbetet med tillväxtavtalen framåt. Förslag som kräver beslut behandlas på vanligt sätt under respektive utgiftsområde. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom UO 14 kan i sin helhet användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal . Satsningar på utbildning och kompetensutveckling för att undvika inflationsdrivande flaskhalsar är prioriterade områden. Den regionala näringspolitiken skall få ett tydligt genomslag i verksamhet. Detta sker genom en successiv ökning av myndighetens roll som samverkanspart och medfinansiär i de regionala tillväxtavtalen. Mot slutet av avtalsperioden bör de medel som myndigheten disponerar i ökande omfattning kunna utgöra medfinansiering av näringspolitiska åtgärder inom ramen för tillväxtavtalen. De nationella myndigheter som på olika sätt är involverade i avtalsarbetet bör utveckla sin konsultativa roll och stärka samspelet med den regionala nivån. En omfattande översyn av näringspolitikens instrument och organisation pågår. Avsikten är att renodla och förenkla åtgärder inom främst arbetsmarknads- och näringspolitikens områden för att uppnå effektiviseringar och bättre anpassning av statens utbud till företagens behov. Regeringen avser att redovisa sina ställningstaganden . De förslag till åtgärder relaterade till näringslivsutveckling i som finns i utkasten till tillväxtavtal utgör en grund för diskussioner om medfinansiering från den s.k. Östersjömiljard II. En förhandlingsgrupp i kommer att bjuda in företrädare för länen för överläggningar om förutsättningarna för ett länsövergripande tillväxtavtal för näringslivsutveckling i . Samverkan mellan de lokala investeringsprogrammen för ekologiskt hållbar utveckling och de regionala tillväxtavtalen skall eftersträvas för att förstärka effekterna av båda programmen. I arbetet med investeringsprogrammen ges kommunerna möjlighet att inför beredningen av ansökningar om medel tydliggöra i vilken utsträckning sådan samverkan kan ske. Samverkan mellan lokala utvecklingsavtal för kommuner i storstadsregionerna och de regionala tillväxtavtalen skall eftersträvas för att förstärka effekterna av båda programmen. I arbetet med de lokala utvecklingsavtalen ges kommunerna möjlighet att koordinera åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtavtalen med insatser i ett lokalt utvecklingsavtal. Den nya programperioden för startar och pågår . Det är av stor vikt att ett samspel sker mellan arbetet kring tillväxtavtalen och de nya strukturfondsprogrammen, där även erfarenheter från föregående period med strukturfonderna tas till vara. Regeringen avser att precisera de förhandlingsförutsättningar som gäller för statlig medfinansiering av tillväxtavtal. I förutsättningarna anges finansiella ramar samt de kriterier som skall vara uppfyllda för att statlig medfinansiering av åtgärder i tillväxtavtal skall vara aktuell. De myndigheter och organ som berörs är , , , länsstyrelserna och självstyrelseorganen. Regeringen avser också att ytterligare förtydliga sin syn på AB:s medverkan. Samarbetet mellan det offentliga utbildningsväsendet och det omgivande samhället fortsätter med sikte på att finna former för mer flexibelt samspel mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Ett samlat förslag om hur den eftergymnasiala yrkesutbildningen skall dimensioneras och organiseras kommer att utarbetas. Arbetet fördjupas kring frågan hur horisontella mål, dvs. jämställdhet respektive ekologiskt hållbar utveckling, bör hanteras i tillväxtavtalen. Arbetet fortsätter med att förenkla regler för främst småföretag. Betydelsefulla förändringar av regler eller verksamhetsförutsättningar genomförs som konsekvens av förändringar på bl.a. arbetsmarknads- och näringspolitikens områden. Regeländringar på specifika områden redovisas inom de olika berörda politikområdena. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som skall utarbeta förslag om uppföljning och utvärdering av de regionala tillväxtavtalen. 34.5 Frågor inom politikområden av betydelse för arbetet med regionala tillväxtavtal 34.5.1 Näringsliv och arbetsmarknad Det är regeringens uppfattning att en närmare samverkan mellan närings- och arbetsmarknadspolitiken kan bidra till att skapa såväl varaktiga arbetstillfällen som tillväxt i ekonomin. Ett exempel på detta är omläggningen mot en mer tillväxtorienterad arbetsmarknadspolitik med syfte att öka sysselsättningen och förhindra uppkomsten av inflationsdrivande flaskhalsar. Långsiktighet i verksamheten betonas och bättre utrymme skapas för att på ett offensivt sätt möta det höga strukturomvandlingstryck som många svenska regioner utsätts för. bedöms detta leda till en mindre sårbar näringslivsstruktur och ökade möjligheter till samordning av insatser med andra aktörer som arbetar med att främja tillväxt och sysselsättning. Regeringens förslag om arbetsmarknadspolitik och tillväxtavtal I det arbete som pågår inom med att förenkla regelverket för de arbetsmarknadspolitiska medlen har de synpunkter som kommit fram i länens omfattande arbete med de regionala tillväxtavtalen beaktats. De regler som styr verksamheten skall bli enklare och lättare att överblicka. Förslaget finns närmare beskrivet under UO 14, anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Medlen inom UO 14 avseende skall användas för att främja tillväxt och sysselsättning genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden och därigenom motverka flaskhalsar. Arbetsmarknadspolitiken och de medel som står till förfogande skall också användas för fördelningspolitiska uppgifter och därmed utgå från individen på arbetsmarknaden. Det samarbete mellan arbetsmarknadspolitiska och övriga berörda aktörer som de regionala tillväxtavtalen initierat, är mycket värdefullt och bör intensifieras. Avsikten är att få till stånd en bättre och effektivare medelsanvändning och därigenom bättre förutsättningar för en ökad tillväxt. De olika aktörerna har olika uppgifter i processen. Arbete för att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning kräver strategisk framsyn och långsiktighet. På länsnivå finns goda möjligheter att överblicka utvecklingstendenser på de lokala arbetsmarknader som ofta omfattar flera kommuner. Beslut som rör medfinansiering av regionala tillväxtavtal med arbetsmarknadspolitiska medel bör mot den bakgrunden fattas på den regionala nivån av Länsarbetsnämnderna. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom ramen för tillväxtavtalen syftar till att uppnå ökad tillväxt och sysselsättning . Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal för insatser som ryms inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Utgångspunkt är de mål och prioriteringar som gäller för arbetsmarknadspolitiken och som redovisas under UO 14. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är ett prioriterat område som syftar till att lediga platser snabbt skall kunna tillsättas. Delar av denna skall kunna riktas till redan anställda i form av bristyrkesutbildningar. Näringspolitiken och myndigheternas roll Ett stort antal helt eller delvis statligt finansierade organ arbetar med att skapa goda förutsättningar för tillväxt i det svenska näringslivet. Ett flertal av dessa aktörer har på olika sätt medverkat i arbetet med tillväxtavtalen. Exempelvis har Teknikbrostiftelserna varit aktiva i frågor om kunskapsöverföring mellan högskolan och de mindre företagen. har genom sina regionala dotterbolag aktivt medverkat i partnerskapens arbete, bl.a. kring frågor som gäller småföretagsutveckling. disponerar anslag som ingår i det regionala tillväxtkapitalet. Ändamålet för dessa anslag är fastställt energipolitiska program. I den mån åtgärder i regionala tillväxtavtal överensstämmer med dessa riktlinjer, får anslagen disponeras för att medfinansiera åtgärder i avtalen. En utökad nationell satsning på Industriella utvecklingscentrum, IUC, planeras. IUC och liknande regionala centrumbildningars betydelse för de små och medelstora företagens utveckling lyfts fram i tillväxtavtalen i flera län. En fortlöpande diskussion kring regionala och nationella prioriteringar är väsentlig i samband med att IUC-satsningen utvidgas. har, i egenskap av nationell näringspolitisk myndighet, fungerat som kunskapsförmedlare, initiativtagare till konferenser och till ökad samverkan med andra nationella aktörer. roll som en viktig nationell samverkanspart för regionerna har efter hand blivit allt tydligare. roll i genomförande och finansiering Regeringen anser att successivt skall inarbeta ett regionalt näringspolitiskt perspektiv i hela sin verksamhet. Detta skall bl.a. ta sig uttryck i att myndigheten gradvis ökar sin roll som samverkanspart och medfinansiär av de regionala tillväxtavtalen. Mot slutet av avtalsperioden bör de medel som myndigheten disponerar i ökande omfattning kunna utgöra medfinansiering av näringspolitiska åtgärder inom ramen för tillväxtavtalen. Regeringen avser att nära följa utvecklingsprocess. Övriga myndigheters roll Flera myndigheter och statligt finansierade organisationer förutsätts på olika sätt medverka i tillväxtavtalens genomförande och finansiering. De anslag som kan komma ifråga framgår av tabell i avsnitt 4.6 nedan. Flera av dem som medverkat i arbetet med tillväxtavtalen har understrukit betydelsen av utökat kunskapsutbyte. Regeringen anser att de nationella myndigheter m.fl. som på olika sätt är involverade i arbetet, i likhet med bör utveckla sin konsultativa roll och stärka samspelet med den regionala nivån. T.ex. har de centrala kulturmyndigheterna en viktig roll när det gäller att stärka kultursektorns betydelse i näringslivsutvecklingen. Ett konkret exempel på en verksamhet som utgår ifrån efterfrågan från lokal och regional nivå, är projektet , som drivs av Delegationen för utländska investeringar i (). Översyn av de näringspolitiska instrumenten m.m. Det finns ett stort antal organisationer som bedriver företagsfrämjande verksamhet. Detta medför en otydlig rollfördelning, en ökad tidsåtgång för att samordna verksamheten med andra aktörers samt ökade svårigheter för kunderna, dvs. företagarna, att hitta rätt i utbudet. Detta bekräftas också i arbetet med tillväxtavtalen. har mot den bakgrunden startat en bred översyn av de statliga näringspolitiska instrumenten och myndighetsstrukturen. Syftet är att ur ett efterfrågeperspektiv bedöma vilka instrument som bör utvecklas samt hur organisationen av offentligt finansierade myndigheter och andra organ kan göras mer rationell och ändamålsenlig och enklare för kunderna att möta. I översynen, skall de erfarenheter, synpunkter och förslag om företagsfrämjande och service som kommit fram i arbetet med tillväxtavtalen beaktas. Regeringen avser att redovisa sina ställningstaganden . Antalet egna företagare med utländsk bakgrund har ökat i . Dessa svarar för en femtedel av nya företagsetableringar och vart femte arbetstillfälle som skapas genom nya företag. Regeringen har låtit en särskild utredare kartlägga vilka särskilda svårigheter personer med utländsk bakgrund kan möta i samband med att de startar och utvecklar egna företag. Det gäller bl.a. frågor i samband med kapitalanskaffning. Utredarens förslag remissbehandlas . 34.5.2 Regionalpolitikens område Regionalpolitikens mål och medel är viktiga komponenter i den regionala näringspolitiken och arbetet med tillväxtavtalen. Arbetet med avtalen har föranlett diskussioner om relationen mellan regionalpolitik och regional näringspolitik, framför allt i de län som ingår i det regionalpolitiska stödområdet. Det är viktigt att understryka att det i arbetet med tillväxtavtalen är de regionala partnerskapen som själva avgör hur ekonomisk tillväxt bör definieras och vilken utveckling av olika länsdelar som man i dessa sammanhang vill verka för. Målen för regionalpolitiken ligger fast och medel under regionalpolitiska anslag skall därför användas till att finansiera åtgärder i tillväxtavtalen som bidrar till att uppfylla de regionalpolitiska målen. Dessa omfattar bl.a. inomregional balans, för vilken stödområdesindelningen är en av beslutad riktlinje. Det regionalpolitiska företagsstödet har berörts i många tillväxtavtal. Stödreglerna anses vara alltför detaljerade och bristfälligt harmoniserade sinsemellan och med företagsstöd inom andra politikområden, främst närings- och arbetsmarknadspolitiken. Det regionalpolitiska stödet ses över av den parlamentariska kommitté som har till uppgift att föreslå hur den svenska regionalpolitiken skall utformas under 2000- talets början (Dir. 1999:2). De slutsatser och förslag som kommer fram i detta arbete kommer att bli viktiga underlag för att bedöma hur det regionalpolitiska stödet bör utformas . 34.5.3 Strukturfondsprogram och regionala tillväxtavtal Tillväxtavtalen utgör ett viktigt underlag för de program som utarbetas inför den nya programperioden för , 2006. Detta gäller såväl de partnerskap som har etablerats som innehållet i de program som utarbetas. Det är emellertid också väsentligt att erfarenheterna från den gångna strukturfondsperioden tas till vara i arbetet med tillväxtavtalen. Det gäller bl.a. erfarenheterna från det nuvarande mål 4, vilka har varit mycket positiva vad avser samspelet näringsliv - det offentliga. Regeringen lämnade i uppdrag dels till länsstyrelserna i norra , dels till länsstyrelserna i mellersta att utarbeta förslag till utvecklingsplan för det nya mål 1. Uppdragen skall redovisas . Mål 1-programmen kommer att medfinansieras av Regionalfonden, Socialfonden, Jordbruksfondens utvecklingssektion och Fonden för fiskets utveckling. Enligt uppdragen skall arbetet med att ta fram förslag till utvecklingsplaner organiseras med utgångspunkt från dels de regionala partnerskap som bildats för regionala tillväxtavtal, dels de parter som medverkat i innevarande strukturfondsperiod. Regeringen förhandlar om kartan för de områden som skall utgöra det nya målområdet för det nya mål 2. Inför det nya mål 3 har en särskild utredare tillkallats med uppdrag att utarbeta ett förslag till samlat programdokument. I det nya mål 3 är avsikten bl. a. att förena individens behov med företagets. Detta är ett synsätt som även bör genomsyra tillväxtavtalen. Jordbruksfondens utvecklingssektion medfinansierar bl.a. insatser för landsbygdens utveckling inom EU:s gemenskapsinitiativ LEADER+. Projekten är lokalt förankrade och inriktas bl.a. på turism, kultur och småskalig livsmedelsförädling. Arbetet med att utforma det svenska programmet inleds . 34.5.4 Utbildningspolitikens område De flesta län tar upp utbildning och kompetensutveckling som ett prioriterat område, inte minst mot bakgrund av att det krävs en allt större andel kunskap i producerade varor och tjänster. Näringslivets utvecklingsmöjligheter kommer i ökad utsträckning att vara beroende av hur utbildningssystemet dimensioneras och vilka inriktningar det erbjuder. I tillväxtavtalen efterfrågas i många fall ökad flexibilitet och anpassning av statliga utbildningsanordnare. Flera av förslagen i tillväxtavtalen tyder dock på att många möjligheter som dagens regelsystem faktiskt medger är dåligt kända. Det som förslagsställarna tar upp kan på många punkter genomföras . Det är t.ex. möjligt att samordna satsningar inom med andra utbildningar, bl.a. arbetsmarknadsutbildningar. Ett antal förslag tar upp problem kring enskildas studiefinansiering. Vidare framförs att utbildningssystemen bör anpassas bättre till såväl individernas som företagens behov. Enligt regeringens bedömning krävs en fortsatt utveckling av samarbetet mellan det offentliga utbildningssystemet och det omgivande samhället. Förnyade analyser bör göras av det framtida utbildningsbehovet och av hur utbildningssystemet skall kunna bli mer flexibelt i samspelet med arbetsmarknaden. Det är angeläget att universitet och högskolor fortsätter att utveckla utbildningar som till innehåll och form ökar möjligheterna för yrkesverksamma att delta som ett led i deras kompetensutveckling. Det är väsentligt att utvecklingen sker i en nära samverkan med företag, kommuner och myndigheter för att ge god kännedom om de behov som finns i det omgivande samhället. Regeringen återkommer till med förslag om ett reformerat studiestödsystem. Vad gäller den gymnasiala nivån för vuxna finns via regeringens satsning på stora förutsättningar för såväl arbetslösa som anställda att ta del av reguljär utbildning på ett flexibelt sätt. Regeringen avser att återkomma till , sedan underlag har lämnats från den parlamentariska kunskapslyftskommittén, KLK, om riktlinjer för den framtida kommunala vuxenutbildningen. Syftet med reformeringen av vuxenutbildningen är att ge alla vuxna möjligheter att höja sin kunskap och kompetens i takt med utvecklingen i samhället och arbetslivet och som grund för ett livslångt lärande. Såväl individens som arbetslivets efterfrågan kommer här att vara styrande. Regeringen avser också att presentera ett samlat förslag till om hur den eftergymnasiala yrkesutbildningen skall dimensioneras och organiseras, grundat på den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning som pågått . Syftet är att skapa ett mer flexibelt utbildningssystem för eftergymnasiala yrkesutbildningar där arbetsmarknadens behov kan tillgodoses genom en nära samverkan med arbetslivet. Under innevarande år genomförs pilotprojekt med validering av invandrares yrkesutbildning och yrkeskunskaper i ett antal län. utvidgas verksamheten till en bredare försöksverksamhet kring validering av vuxnas faktiska kunskaper. Syftet är att underlätta för vuxna att dokumentera och dra nytta av informella kunskaper och kompetens i såväl arbetslivet som utbildningsväsendet. 34.5.5 Jämställdhetsperspektivet i tillväxtavtalen De regionala tillväxtavtalen är betydelsefulla för jämställdhetsarbetet. Viktiga förändringar ur jämställdhetssynpunkt har vidtagits . Inte minst gäller det kvinnors och mäns formella rättigheter. finns dock betydande olikheter mellan könens reella villkor på olika områden i samhället. Det är angeläget att uppmärksamma formella och informella strukturer och ordningar som hindrar jämställdheten mellan könen generellt eller mellan enskilda individer av olika kön. I arbetet med tillväxtavtalen är det därför viktigt att synliggöra båda könens förutsättningar, behov och intressen och att omsätta den kunskap som erhålls i konkreta åtgärder som främjar jämställdheten mellan könen. Det är ett långsiktigt, strategiskt och systematiskt arbete på lokal och regional nivå, som handlar om såväl strukturella frågor som förhållningssätt. Att genomsyra tillväxtavtalen med ett jämställdhetsperspektiv är både en pedagogisk fråga och en fråga om kunskap. Flera län har efterfrågat råd och förslag om hur arbetet med jämställdhetsperspektivet bör gå vidare i tillväxtavtalen. På alla länsstyrelser finns en expertfunktion för jämställdhetsfrågor, vars huvuduppgift är att stödja, stimulera och underlätta jämställdhetsarbetet i länen. Denna expertis bör tillvaratas bättre. I regeringens uppdrag till att medverka i överläggningar kring de regionala tillväxtavtalens innehåll, genomförande och finansiering, inbegrips att medverka i länens arbete med frågor på jämställdhetsområdet. 34.5.6 Miljöpolitikens område I tillväxtavtalen skall perspektivet ekologiskt hållbar utveckling integreras och genomsyra analys, insatsområden och åtgärder. Grundtanken med ekologiskt hållbar utveckling är att integrera miljöhänsyn med ekonomisk tillväxt och social utveckling. Genom att kombinera miljö och tillväxt kan bli ett föregångsland för omställningen till ekologisk hållbarhet. De regionala tillväxtavtalen innebär en stor möjlighet att brett fånga upp goda idéer och få till stånd en dialog kring dessa. Såväl i uppläggning som syfte har tillväxtavtalen likheter med de lokala investeringsprogrammen inom det miljöpolitiska området. Syftet med de senare är att öka takten i omställningsarbetet och få en lokal anpassning av lösningar för ekologiskt hållbar utveckling. I regeringens strävan att uppnå samverkan mellan sektorer och effektivare ta till vara befintliga statliga resurser är det angeläget att så långt möjligt koordinera tillväxtavtalen och de lokala investeringsprogrammen. Därmed förstärks båda programmens effekter. Samverkan mellan kommuner och regionala organ för att finna vägar att koppla samman åtgärder inom ramen för investeringsprogrammen med satsningar i tillväxtavtalen skall eftersträvas. I arbetet med investeringsprogrammen ges kommunerna möjlighet att inför beredningen av ansökningar om medel tydliggöra i vilken utsträckning sådana kopplingar kan ske. 34.5.7 Näringslivsutveckling i Östersjöfrågor i de regionala tillväxtavtalen Mer än hälften av länen uppmärksammar utvecklingsdynamik i tillväxtavtalen och för flera län är detta en av hörnstenarna i näringslivsstrategin. Exempel på åtgärder som föreslås är nätverks- och affärsutveckling, IT, turistutbyte, kompetensutveckling, miljö och hälsovård. Flera av åtgärderna bedöms som väl underbyggda och, inte minst, väl förankrade. Näringslivets engagemang i frågorna har varit relativt omfattande. En begränsning i sammanhanget är att åtgärderna oftast är koncentrerade till ett län. Ofta har de regionala partnerskapen inte haft tid att samråda med grannlänen om gemensamma satsningar. Regeringens bedömning och åtgärder för fortsatt arbete Det finns goda förutsättningar för att utarbeta länsövergripande tillväxtavtal för näringslivsutveckling i , med deltagande av flera län. Genom en länsövergripande ansats kan aktörer med likartade eller kompletterande idéer knytas samman. Därigenom kan de insatser som görs få större effekt. De förslag till åtgärder relaterade till näringslivsutveckling i som finns i utkasten till tillväxtavtal, utgör en grund för diskussioner om medfinansiering från den s.k. Östersjömiljard II. Regeringen inrättar en förhandlingsgrupp i som kommer att bjuda in företrädare för länen för vidare överläggningar om innehåll, inriktning och omfattning i ett sådant länsövergripande tillväxtavtal. 34.5.8 Storstadspolitiken I storstadspropositionen, 1997/98:165 Utveckling och rättvisa en politik för storstaden , redovisas mål och inriktning för regeringens storstadspolitik. I likhet med den regionala näringspolitiken spänner den över flera politikområden. De statliga insatserna skall förbättra storstädernas förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och motverka den sociala, etniska och diskriminerande segregationen.