prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — Flertalet svenska aktiemarknadsbolag är genom noteringsavtalet vid OM Stockholmsbörsen bundna av Näringslivets Börskommittés (NBK) rekommendation rörande anmälningsskyldighet av aktieinnehav (den s.k. Flaggningsrekommendationen). Enligt NBK:s rekommendation inträder anmälningsskyldighet redan när aktieinnehavet uppgår till eller passerar av det totala antalet aktier eller röster i bolaget. Därefter inträder anmälningsskyldighet vid varje förändring som är jämnt delbar med fem. Skälen för regeringens förslag: Vid förvärv och överlåtelse av egna aktier är det särskilt viktigt att omständigheter som är av betydelse för aktiernas värde blir föremål för en öppen redovisning. En sådan genomlysning behövs för att motverka kursmanipulationer och annat missbruk av de föreslagna reglerna. I 6 kap. föreslås en allmän bestämmelse som innebär att egna aktier inte skall räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i lag vilka förutsätter att någon innehar en viss andel av bolagets kapital eller röster. Detta innebär att man vid beräkningen av de ovan angivna gränserna i lagen om handel med finansiella instrument skall bortse från aktier som innehas av bolaget självt. En person som förvärvar aktier i ett bolag och som annars skulle ha legat under gränsen för anmälningsskyldighet kan därför bli anmälningsskyldig på grund av att bolaget förvärvat egna aktier. För den enskilde är det sålunda ytterst angeläget att ha information om bolagets förvärv och överlåtelse av egna aktier för att kunna avgöra om anmälningsskyldighet föreligger eller inte. Mot denna bakgrund bör det införas en uttrycklig skyldighet för aktiemarknadsbolag som förvärvar eller överlåter egna aktier att anmäla förvärvet eller överlåtelsen till svensk börs eller auktoriserad marknads- plats där aktierna är noterade. Den enskilde skall alltså kunna vända sig till börsen eller marknadsplatsen för att få information om förvärv eller överlåtelse av ett bolags egna aktier. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bör vidare ges rätt att meddela föreskrifter om omfattningen och sättet för offentliggörandet av uppgifter om förvärvet eller överlåtelsen. 5.10 Vissa särskilda fall av förvärv av egna aktier Regeringens förslag: Liksom skall det vara tillåtet för såväl privata som publika aktiebolag att förvärva egna aktier, när aktierna ingår i en affärsrörelse som bolaget övertar, vid inlösen av aktier enligt 13 kap. 3 § aktiebolagslagen och vid inrop på auktion av aktier som har utmätts för företagets fordran. Liksom skall sådana aktier avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast från förvärvet. Publika aktiebolag som är noterade på börs eller annan reglerad marknad skall vara skyldiga att avyttra aktierna endast till den del deras totala innehav av egna aktier överstiger av samtliga aktier i bolaget. De angivna reglerna skall gälla även vederlagsfria förvärv av egna aktier. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Bakgrund: Förvärvsförbudet i 7 kap. 2 § aktiebolagslagen innehåller tre undantag. Det är tillåtet att på auktion ropa in en egen aktie som har utmätts för företagets fordran. Förvärv av egna aktier får också ske genom övertagande av en affärsrörelse där aktier i bolaget ingår i rörelsen. Slutligen kan ett bolag, enligt 13 kap. 3 § aktiebolagslagen, förpliktas av domstol att lösa in minoritetsaktier på grund av makt- missbruk från en aktieägares sida. En aktie som har förvärvats på något av dessa sätt skall, om den inte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, säljas så snart det kan ske utan förlust. Försäljning måste dock ske senast efter förvärvet. En aktie som inte har sålts inom treårfristen är ogiltig. Bolaget skall då sätta ned aktiekapitalet med aktiens nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall överföras till reservfonden (se 7 kap. 2 § andra och fjärde styckena aktiebolagslagen). Lagen innehåller inte några särskilda bestämmelser om formerna för beslut om förvärv av egna aktier i de ovan angivna fallen. Detta innebär att aktiebolagslagens allmänna bestämmelser är tillämpliga. Beslut om förvärv av egna aktier kan i de angivna fallen normalt fattas av styrelsen. I praktiken torde detta också vara det vanligaste. Skälen för regeringens förslag: Såsom har framgått är vårt förslag om att publika aktiebolag skall få förvärva egna aktier förenat med olika begränsningar. Aktierna får förvärvas endast på vissa i lagen angivna sätt. Förvärvet får inte ske så att det inte längre finns täckning för bolagets bundna egna kapital. Andelen förvärvade aktier får inte överstiga . Härtill kommer att beslut om förvärv av egna aktier skall få fattas enbart i vissa av lagen föreskrivna former. En särskild fråga är om de föreslagna nya reglerna även bör gälla i de fall som avses i de gällande undantagsreglerna. De förvärv som sker med stöd av dessa regler är enligt vår mening av en annan karaktär än de förvärv som kommer att ske enligt de allmänna regler som föreslås. Förvärv som sker enligt undantagsreglerna har som regel ett annat syfte än att få tillgång till de egna aktierna. I vissa fall baseras förvärven dessutom på domstolsbeslut. Reglerna torde allmänt uppfattas som ändamålsenliga. Vi föreslår därför inte i detta sammanhang någon ändring i reglerna. I ett par avseenden bör dock reglerna anpassas till de allmänna regler som vi nu föreslår. Aktier som har förvärvats med stöd av undantagsreglerna skall, om de inte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, avyttras så snart det kan ske utan förlust. Avyttring skall dock ske senast efter förvärvet. Enligt vår mening bör ett publikt aktiebolags möjligheter att behålla återköpta aktier vara i huvudsak desamma oavsett om förvärvet har skett med stöd av de allmänna bestämmelserna eller enligt undantags- reglerna. De nuvarande bestämmelserna om avyttringsskyldighet bör därför, såvitt gäller de publika aktiebolagen, inte längre gälla i de fall bolagets innehav av egna aktier uppgår till högst av det totala antalet aktier. Om de aktier som har förvärvats med stöd av undantags- reglerna inte ryms inom tioprocentsgränsen, bör de däremot liksom avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast (jfr artikel 20.2 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv). Vi anser vidare att förvärv som sker utan någon motprestation från bolagets sida, t.ex. genom gåva, bör omfattas av reglerna för förvärv av egna aktier enligt undantagsreglerna. Det saknas skäl att låta dessa typer av förvärv omfattas av samma begränsningar som föreslås för förvärv som sker enligt de allmänna bestämmelserna. Ett vederlagsfritt förvärv innebär endast en minskning av antalet utestående aktier. Det kommer däremot inte att påverka aktieägarnas, borgenärernas eller andra tredje mäns ställning. Vi har ovan i avsnitt 5.5.2 föreslagit att aktier som förvärvats i strid med lagens begränsningar skall avyttras och, om avyttring inte sker, förklaras ogiltiga. När det gäller aktier av de slag som behandlas i detta avsnitt har gällt att de utan vidare blir ogiltiga vid utgången av treårsfristen. Övervägande skäl talar dock för att reglerna om ogiltighet i dessa fall anpassas till vad som skall gälla i det tidigare angivna fallet. Vi föreslår därför att aktierna även i nu aktuella fall skall bli ogiltiga först sedan de har förklarats ogiltiga. 5.11 Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget bedömning: Liksom skall ett dotterföretag endast i vissa undantagssituationer få förvärva aktier i bolag som är dess moder- bolag. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Bakgrund: EG:s andra bolagsrättsliga direktiv jämställer ett dotter- företags förvärv av aktier i moderbolaget med ett förvärv som moder- bolaget gör av egna aktier (se artikel 24 a i det i avsnitt 4.2 nämnda ändringsdirektivet ). De begränsningar som direktivet uppställer i fråga om förvärv av egna aktier måste alltså iakttas även i fråga om dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget. Aktiebolagslagen tillåter i princip inte att ett dotterföretag förvärvar aktier i sitt moderbolag (se 7 kap. 2 § första stycket). Förbudet har moti- verats av att en möjlighet för dotterföretag att förvärva aktier i sitt moderbolag skapar möjligheter att kringgå det allmänna förbudet mot förvärv av egna aktier. Förbudet är förenat med samma undantag som har behandlats i föregående avsnitt (se 7 kap. 2 § andra stycket). Skälen för regeringens bedömning: Den uppluckring av förbudet mot förvärv av egna aktier som vi nu föreslår aktualiserar frågan om det finns skäl att på motsvarande sätt göra det lättare för dotterföretag att förvärva aktier i bolag som är dess moderbolag. Kommittén har ansett att begränsningarna i fråga om dotterföretags möjligheter att förvärva aktier i moderbolaget skall behållas. Remiss- instanserna har inte yttrat sig särskilt i frågan. Något behov av att upphäva nu gällande begränsningar synes alltså inte finnas. Mot den bakgrunden är vi inte beredda att nu föreslå någon principiell ändring i reglerna om dotterföretags förvärv av aktier i moderbolag. Dotterföretag bör dock ges rätt att förvärva aktier i moderbolag om någon ersättning inte skall betalas för aktierna. 5.12 Värdepappersinstitutens handel med egna aktier Regeringens förslag: Ett svenskt värdepappersinstitut skall, med stöd av lagen om värdepappersrörelse, även i fortsättningen få förvärva egna aktier och aktier i moderbolag för att underlätta rörelsen. Beslut om ett sådant förvärv skall fattas av bolagsstämman eller, efter bemyndigande, av styrelsen. Det totala innehavet av aktier som skall få innehas med stöd av denna bestämmelse och aktiebolagslagen, skall inte få överstiga en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Värdepappersinstitutens förvärv av aktier med stöd av denna bestämmelse skall inte omfattas av anmäl- ningsskyldigheten eller förbudet mot korttidshandel i insiderlagen. Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig särskilt i denna fråga. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte uttalat sig särskilt i denna fråga. Bakgrund: I 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse finns ett undantag från förbudet i 7 kap. 2 § aktiebolagslagen för aktiebolag att förvärva eller såsom pant mottaga egna aktier. Ett svenskt värdepappers- institut som har tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3 eller 5 får nämligen förvärva egna aktier och aktier i moderbolag för att underlätta rörelsen, dvs. inneha ett handelslager av egna aktier. Detta gäller dock endast aktier som är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Innehavet av sådana aktier får inte överstiga av aktiekapitalet i något av bolagen. Tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3 och 5 får ges för handel med finansiella instrument för egen räkning samt för garantigivning eller annan medverkan vid emissioner av fondpapper eller erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument som är riktade till en öppen krets. Bestämmelsen i 4 kap. 5 § gäller även för banker som driver värdepappersrörelse. Som tidigare nämnts har förbudet i aktiebolagslagen mot att förvärva egna aktier och aktier i moderbolag motiverats bl.a. med att bolag inte genom aktieköp skall kunna påverka kurssättningen. I samband med att undantaget från förbudsbestämmelsen för banker och värdepappers- institut infördes, angavs i förarbetena att sådant missbruk motverkas av regeln att sådana institut får förvärva egna aktier endast för att underlätta rörelsen (se prop. 1986/87:12 s. 359). Vidare hänvisades till att storleken av värdepapperslagret är begränsad. Slutligen anfördes att bestämmelsen endast skulle tillämpas på aktier som inregistrerats vid e.d. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse har tillkommit för att underlätta värdepappers- institutens rörelse. Syftet är således ett annat än den möjlighet till aktieförvärv som föreslås i aktiebolagslagen. Förvärv av egna aktier som görs med stöd av lagen om värdepappersrörelse är dessutom kringgärdade av en rad bestämmelser för att kurspåverkan så långt som möjligt skall kunna undvikas. Värdepappersinstituten är också föremål för en omfattande tillsyn av . Mot bakgrund av detta anser vi att värdepappersinstitut även i fortsättningen bör ha möjlighet att förvärva egna aktier för att underlätta rörelsen. Vissa justeringar i lagen torde emellertid vara nödvändiga med hänsyn till övriga förslag. Enligt artikel 19.1 c i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv får förvärv av egna aktier inte ske med större belopp än att det finns täckning för det bundna egna kapitalet efter förvärvet. Det sammanlagda innehavet av egna aktier får uppgå till högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Av 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse framgår att innehavet av egna aktier och aktier i moderbolaget med stöd av den bestämmelsen inte får överstiga av aktiekapitalet i något av bolagen. Denna gräns bör finnas kvar även i fortsättningen. För att uppfylla kraven i direktivet, bör dock andelen av sistnämnda aktier tillsammans med sådana egna aktier som innehas med stöd av aktiebolagslagen inte överstiga av samtliga aktier i bolaget. Om bolagets innehav av egna aktier med stöd av lagen om värde- pappersrörelse överstiger av samtliga aktier i bolaget, har möjlighet att ingripa mot det. Enligt förslaget i avsnitt 5.4 kommer ett publikt aktiebolag bara att få förvärva egna aktier på en börs eller någon annan reglerad marknad eller enligt ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga aktieägare eller ägare till aktier av ett visst slag. Någon motsvarande begränsning vid handel mot eget lager för värdepappersinstituten finns inte . Den handel med egna aktier som görs med stöd av 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse sker tvärtom ofta utanför börser eller auktoriserade marknadsplatser. Denna möjlighet bör finnas kvar även i fortsättningen. Enligt artikel 19.1 a i det andra bolagsrättsliga direktivet skall tillstånd till förvärv av egna aktier lämnas av bolagsstämman. Vissa av de bestämmelser som med anledning därav föreslås i aktiebolagslagen bör även bli tillämpliga i de här aktuella fallen. Således bör även i dessa fall ett beslut om förvärv av egna aktier fattas av bolagsstämman eller, efter bemyndigande från stämman, av styrelsen. Ett beslut om sådana förvärv eller ett bemyndigande för styrelsen bör vara giltigt om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna. Det bör av bolagsstämmans beslut framgå klart att det avser förvärv av egna aktier enligt 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse. Av beslutet bör även framgå den tid före nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut skall verkställas. Det normala vid den här typen av transaktioner torde bli att bolagsstämman eller styrelsen i ett värdepappersinstitut fattar ett generellt beslut om att institutet fram till nästa ordinarie bolagsstämma skall få förvärva egna aktier i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse. Beslutet bör även innehålla uppgifter om det högsta antal aktier som får förvärvas samt det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna. Slutligen bör även övriga villkor för förvärvet framgå av beslutet. I avsnitt 5.9.2 föreslås att insiderlagens bestämmelser om skyldighet att anmäla innehav av aktier i bolaget och ändringar i innehavet till insiderregistret samt korttidshandelsförbudet skall omfatta även aktie- marknadsbolags handel med egna aktier. För att bestämmelsen i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse skall uppfylla syftet att underlätta rörelsen bör undantag göras från de föreslagna bestämmelserna i insiderlagen. 6 Egna aktiers ställning i bolaget förslag: Bolagets egna aktier skall inte berättiga till del i bolagets vinst eller andra utbetalningar enligt aktiebolagslagen. De skall inte medföra rätt att delta i nyemission men skall berättiga till nya aktier i samband med fondemission. Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig i dessa frågor. Remissinstanserna: har påpekat att förslaget inte innehåller någon reglering av de egna aktiernas ställning vid vinstut- delning, nyemission och fondemission. Övriga remissinstanser har inte uttalat sig i denna del. Bakgrund: En viss reglering av egna aktiers ställning finns redan i aktiebolagslagen. En aktie som tillhör bolaget eller dess dotterföretag kan inte företrädas vid bolagsstämman. Av förbudet för aktiebolag att teckna egna aktier (se 7 kap. 1 §) följer vidare att ett aktiebolags innehav av egna aktier inte kan medföra rätt att delta vid nyemission. Det torde däremot inte finnas något hinder mot att bolaget överlåter de tecknings- rätter som aktierna berättigar till (se , H. i SvJT 1943 s. 699). Att även aktier som innehas av bolaget omfattas av ett beslut om att varje aktie skall delas upp på två eller flera aktier, s.k. split, följer av bestämmelsen om att samtliga aktier skall lyda på lika belopp (se 1 kap. 3 § andra stycket). Detsamma gäller vid s.k. sammanläggning av aktier. Den befintliga lagregleringen ger emellertid inte svar på frågor om hur bolagets innehav av egna aktier skall behandlas i samband med bl.a. vinstutdelning och fondemission. Skälen för regeringens förslag: En första fråga är om bolagets egna aktier skall ge rätt till del i utbetalningar från bolaget till aktieägarna. En vinstutdelning där bolaget deltar skulle endast leda till en icke avsedd återföring av vinstmedel till bolaget. Vi anser därför att aktier som innehas av bolaget inte bör berättiga till del i bolagets vinst. Bola- gets innehav bör inte heller medföra rätt att motta andra utbetalningar från bolaget, t.ex. i samband med nedsättning av aktiekapitalet. En annan fråga är om bolaget skall ha rätt att teckna nya aktier i samband med en nyemission. Detta skulle emellertid stå i strid med det i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv angivna förbudet mot att bolaget tecknar egna aktier. Bolaget bör alltså inte få delta i en nyemission. Det vore i och för sig tänkbart att låta bolaget utnyttja den företrädesrätt som är knuten till aktien genom försäljning av teckningsrätten. Något beaktansvärt intresse av sådana försäljningar torde dock inte finnas. Innehav av egna aktier bör alltså över huvud taget inte ge upphov till någon rätt för bolaget att ta del i nyemissionen. I linje med det kan det synas naturligt att bolagets egna aktier inte heller ges någon rätt vid en fondemission. En sådan ordning skulle emellertid ge upphov till olämpliga effekter. Det är med hänsyn till principen om att alla aktier skall lyda på lika belopp alldeles klart att egna aktier måste behandlas på samma sätt som övriga aktier vid en fondemission som sker genom en ökning av aktiernas nominella belopp. När det gäller en fondemission som innebär att nya aktier ges ut, följer det av allmänna principer att emissionen måste genomföras så att förhållandet mellan olika aktieslag inte rubbas. Innehar ett bolag aktier av endast ett av flera aktieslag, skulle emellertid en fondemission i vilken bolagets egna aktier inte gav rätt till nya aktier medföra en andelsmässig förskjutning mellan aktieslagen, utan stöd i bolagsordningen. Egna aktier bör därför ha samma ställning som andra aktier vid en fondemission. Om ett bolag innehar egna aktier, uppkommer frågor kring sådana bestämmelser i aktiebolagslagen som skall tillämpas först när någon innehar en viss andel av det totala antalet aktier i bolaget. Sådana be- stämmelser finns bl.a. i 8 kap. 20 och 28 §§, 12 kap. 7 § andra stycket 4 och 14 kap. 31 § aktiebolagslagen. Enligt 14 kap. 31 § aktiebolagslagen gäller sålunda att ett moderbolag, som självt eller tillsammans med dotterföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna med mera än nio tiondelar av rösterna för samtliga aktier i ett dotterbolag, har rätt att av de övriga aktieägarna i sistnämnda bolag lösa in återstående aktier. Den vars aktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av moderbolaget. Skall man vid prövningen av andelsinnehavets storlek också beakta bolagets eget innehav? Motsvarande fråga uppkommer vid tillämpningen av 1 kap. 4 §. Där sägs att ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person dotterföretag, om aktiebolaget innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen. I det sistnämnda fallet har emellertid frågan reglerats. I 1 kap. 6 § andra stycket föreskrivs nämligen såvitt gäller tillämpningen av 1 kap. 4 § att de aktier och andelar i dotterföretaget som innehas av företaget självt eller av dess dotterföretag inte skall beaktas vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag. En liknande reglering finns i 9 kap. 4 §. Där sägs att egna aktier inte skall räknas med när det i aktiebolagslagen eller i bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna i bolaget (se 9 kap. 4 §). En motsvarande lösning är enligt vår mening rimlig också vid tillämpningen av de andra nämnda bestämmelserna. Vi föreslår därför en allmän bestämmelse om att bolagets egna aktier inte skall räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i aktiebolagslagen eller bolagsordningen vilka förutsätter att någon innehar en viss andel av bolagets kapital eller röster. Vad som har sagts gäller egna aktier som innehas med civilrättslig äganderätt. Lagrådet har påpekat att aktiebolag i en särskild situation kan komma att innneha egna aktier som pant. De uttalanden som Lagrådet har gjort angående egna aktier som innehas som pant kan vi ställa oss bakom. Några lagändringar är inte nödvändiga i den delen. 7 Förbud mot teckning av egna aktier m.m. Regeringens bedömning: Liksom skall ett aktiebolag inte ha rätt att teckna egna aktier eller att ta egna aktier som pant. Kommitténs bedömning: Kommittén har gjort samma bedömning som regeringen. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Aktiebolagslagen innehåller förbud mot att teckna egna aktier och att ta egna aktier som pant (se 7 kap. 1 § första stycket och 2 § första stycket). Förbuden har ett visst samband med det nuvarande förbudet mot att förvärva egna aktier. Förslaget att, såvitt gäller publika aktiebolag, upphäva förbudet aktuali- serar därför frågan om även de andra förbuden kan eller bör upphävas. är till följd av reglerna i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv (se artikel 18) skyldigt att ha ett förbud mot teckning av egna aktier. Det är därför inte möjligt att upphäva detta förbud. Direktivet innehåller däremot inte något förbud mot att ett aktiebolag tar egna aktier som pant. En möjlighet för publika aktiebolag att ta egna aktier som pant skulle emellertid förutsätta att lika stränga begränsningar införs som de som föreslås för förvärv av egna aktier. I annat fall skulle reglerna om förvärv av egna aktier lätt kunna kringgås. Enligt vår mening saknas det behov av att upphäva förbudet. Vi är därför inte beredda att föreslå någon ändring i detta hänseende. 8 Vissa frågor för finansiella företag 8.1 Förvärv och överlåtelse av egna aktier i försäkringsaktiebolag förslag: Noterade publika skadeförsäkringsaktiebolag och livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst skall få förvärva och överlåta egna aktier i samma utsträckning som föreslås för aktiebolag i allmänhet. En särskild erinran tas in i försäkringsrörelselagen om att förvärvet inte får ske med så stort belopp att det strider mot den allmänna stabili- tetsprincipen för försäkringsrörelse.