prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Projektet pekar också på behov av en utveckling av regeringens styrning och lyfter fram ett antal grundkrav som måste uppfyllas för varje organisation. Syftet med projektet och pengarna har varit att granska de ekonomiska effekterna av skattekontrollen. RRV redovisar att den ekonomiska effekten av beskattningsbesluten är lägre än de direkta beloppsmässiga effekter som redovisas bland annat därför att uppbördsförluster har uppstått. betonar RRV att de samlade ekonomiska effekterna är högre än de direkta effekterna eftersom skattekontrollen ger preventiva effekter. RRV lämnar ett antal förslag till RSV och regeringen. Ett av förslagen är att avkastningskrav inte skall användas för att styra skattekontrollen. Rapporten har kommit till direkt användning i skatteförvaltningens arbete med en ny kontrollfilosofi för skattekontrollen. Syftet med projektet nätverk för internrevisorer har varit att stärka den interna kontrollen och styrningen i statsförvaltningen. Inom ramen för projektet har kurser och seminarier genomförts. Flertalet av de myndigheter som ska ha internrevisorer har deltagit. Enligt RRV:s bedömning har insatsen gett en väsentligt höjd nivå på yrkeskunskaper och förhållningssätt. RRV har beviljats medel för att fortsätta projektet. har avslutat ett projekt om stimulansbidrag. Syftet med projektet har varit att ta fram förslag till konkreta förändringar för medelshanteringen av statliga stimulansbidrag inom och område. Efter en redovisning av fyra olika stimulansbidrag lämnar projektet konkreta förslag på två olika modeller för utformning av stimulansbidrag. () har avslutat sex projekt. Syftet med samtliga projekt är att stärka hanteringen av EU-medel för att minska risken för sanktioner från EU. Syftet med projektet produktionsgrenskalkyler har varit att ta fram lönsamhetskalkyler för att kunna bedöma olika typer av bidragsansökningar. har valt att återuppta sitt arbete med att ta fram kalkyler vilket gör att projektet inte kommer att behöva slutföras. Syftet med projektet kontroll av exportbidrag har varit att öka kunskapen om hur kontrollen av exportbidrag kan förbättras. Mjölk- och sockersektorn har specialgranskats och metoder för riskanalys har vidareutvecklats. Projektet har också genomfört utbildningar av berörd personal vid Tullen och . Projektets resultat är först och främst att kunskaper inom området har ökat vilket kommer att stärka den löpande kontrollen. Syftet med projektet har varit att samordna länsstyrelsernas rutiner och att uppnå en tillfredsställande kontrollnivå i de administrativa systemen för hantering av EU-stöd till jordbruket. Resultatet av projektet är att i samverkan med länsstyrelserna har gemensamma rutinbeskrivningar och checklistor tagits fram. Ytterligare ett resultat är att länsstyrelsernas stödhantering skall kvalitetssäkras genom årliga besök från . Syftet med var att möjliggöra ADB- hantering av blanketten för ansökan om EU:s jordbruksstöd. har 13 länsstyrelser implementerat projektets resultat och besparingspotentialen beräknas till ca. Syftet med projektet kontrollarbete har varit att öka effektiviteten och höja kvaliteten i kontrollen av exportbidrag. Ett ADB-system har tagits fram för överföring av data mellan och . Systemet leder bland annat till att kvaliteten i lämnade uppgifter höjs genom att automatiska kontroller genomförs. SJV beräknar att systemet möjliggör en tidsbesparing på upp till . Syftet med projektet kontroll och administrationskrav har varit att säkerställa att den svenska administrationen av exportbidrag och interventionsåtgärder står i överensstämmelse med EU:s krav. Resultat är att en rad åtgärder har vidtagits för att anpassa den svenska administrationen som det har kunnat bekräftats att uppfyller EU:s krav. Projektet visar också på hur man i ett fortsatt arbete ska kunna ytterligare garantera säkerheten i hanteringen. Syftet med projektet har varit att få en likformig tillämpning av reglerna för miljöstöden. Verksamheten har varit inriktad på att i samverkan med länsstyrelserna ta fram allmänna råd och föreskrifter för området samt stärka kontrollen genom utbildningsinsatser. Projektets resultat är att länsstyrelserna i mycket stor utsträckning följer och accepterar de regler som gäller och att risken för sanktioner från EU bedöms ha minskat. Slutsatser I de flesta projekten ingår metodutveckling och utbildningsinsatser. För att få ett långsiktigt resultat av dessa insatser fordrar de flesta projekten mellan ett och för sitt genomförande. Detta innebär att vissa projekt som beviljats medel 1999 kommer att avslutas först . Några projekt har också stoppats upp tillfälligt då myndigheterna saknar kapacitet att införa nya ADB-system. Regeringen avser mot denna bakgrund att i samband med kommande års budgetpropositioner närmare redovisa resultaten av avslutade projekt. För att sprida kunskaper från de olika kontrollprojekten till ansvariga departement och till andra myndigheter avser att anordna ett seminarium om kontrollfrågor. Vid seminariet avses generella frågor att behandlas och projekten kommer att få möjlighet att presentera sin verksamhet och sina resultat. Resultaten av de flesta projekten kräver innan de fullt ut kan uppnås. Det är därför viktigt att projekten följs upp för att bevaka att nedlagt utvecklingsarbete implementeras och att kunskap tas till vara i myndighetsarbetet eller i regeringens beredningsarbete. Regeringen har därför avsatt medel för utvärdering av enskilda projekt och verksamheten i sin helhet. Utvärderingen kommer att ske när flertalet projekt är avslutade. Den ska syfta till att följa upp enskilda projekt upp till efter deras avslutande för att på så sätt försäkra sig om att deras resultat tas till vara. Dessutom skall en självständig utvärdering göras för att få svar på frågan om verksamheten i sin helhet har bedrivits på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen avser sedan att lämna en samlad redovisning av verksamheten till . Kontrollarbetet skall vara en integrerad del av myndigheternas verksamhet. För att bättre kunna följa och styra detta arbete avser regeringen att i regleringsbreven för fler myndigheter vidareutveckla verksamhetsmål och återrapporteringskrav rörande omfattningen av fusk och missbruk och insatser för att motverka felaktig användning av statliga medel. 11.8 är en central för- valtningsmyndighet och förvaltar det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det över-gripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Regeringens överväganden Verksamhetsmålet för för är att hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler samt att verket skall uppfattas som en god och serviceinriktad hyresvärd. Resultatbedömning har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt de övergripande målen och verksamhetsmålen. skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster (före extraordinära poster inkl. eventuella reavinster vid fastighetsförsäljningar) som motsvarar en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Avkastningskravet bygger på ett antagande om hyresintäkter på ca (inkl. anslagsmedel om ). har uppnått det uppställda avkastningskravet. har uppnått av regeringen ställt verksamhetsmål, nämligen att verket skall sträva efter att bibehålla en relation mellan det totala myndighetskapitalet och verkets totala omslutning för de fyra verksamhetsgrenarna på , dvs. en soliditet på . De fyra verksamhetsgrenarna är Inrikes hyresfastigheter, Utrikes hyresfastigheter, Bidragsfastigheter och . Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 11.38 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Miljoner kronor År År Utnyttjande av låneram 4 850 69,2 4 800 68,6 Totala kostnader för verksamheten 1 619 Totala intäkter för verksamheten varav: 1 831 - intäkter av anslag 75 - intäker av hyrorr 1 562 - intäkter av bidrag 3 Resultat för verksamheten 212 Låneram Under förutsättning att soliditeten inte understi- ger kommer enligt nya lån att tas upp i för att finansiera investeringar. kommer den av beviljade låneramen om att utnyttjas i högre grad bl.a. beroende på den samnordiska ambassad- byggnationen i , etablering i samt ombyggnaden av . Regeringen föreslår en oförändrad låneram om . Förändringar sålde det fas- tighetsbestånd som hyrt av verket till för en köpeskilling om . Hela köpeskillingen har levererats in till staten. Arbetet med förberedelser inför millenie- skiftet pågår och största delen av system hade säkrats . Slutsatser Statens fastighetsverks årsredovisning visar att myndigheten uppfyllt de krav regeringen ställt. Regeringen föreslår en oförändrad låneram om i för . Tabell 3.39 Investeringsplan Miljoner kronor Anskaffat 1998 Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Inrikes 238,9 264,0 282,0 230,6 269,4 Utrikes 74,0 69,0 25,1 10,0 10,0 2,0 2,3 2,0 2,0 2,0 Övrigt 13,7 - - - - Summa investeringar 328,7 335,3 309,1 242,6 281,4 11.9 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar Anslaget avseende restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar inrättades /93 för att skulle få en uppfattning om hur mycket det eftersatta underhållet kostade för nämnda fastigheter. Beräkningar av det eftersatta underhållet gjordes 1992 för en tioårsperiod. Anslaget har uppgått till . har utöver anslaget lagt ner ytterligare ca och finansierat detta med bl.a. sysselsättningsskapande medel samt medel från det egna resultatet. Den nuvarande anslagskonstruktionen är inte fullt rättvisande eftersom använder ett lika stort belopp som i beviljat anslag för restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar. har föreslagit att anslaget G 3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar (inom ugtiftsområde 17) upphör och att verket får använda medel av sitt resultat vid restaurering av dessa fastigheter. Ambitionsnivån på underhålls och restaureringsarbetena för de kungliga slotten och rikets fästningar ligger fast. kommer i sin årsredovisning att ha en särskild redovisning av resultat och kostnader för dessa arbeten. Regeringen delar uppfattning och föreslår att anslaget G 3 (inom utgiftsområde 17) upphör fr.o.m. . 11.10 är en central förvalt- ningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsin- komster. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Regeringens överväganden Målet för är att fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukarna konkurrenskraftiga villkor samt fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar . Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Resultatbedömning Regeringen bedömer att beräknas uppnå det ekonomiska målet att minska kostnaderna för underhåll och drift av försvarsfastigheter med - 2001. Investeringar har skett i mindre omfattning än planerat på grund av att Försvarsmakten varit restriktiv med att teckna avtal om såväl ny- som ombyggnad. Produktionen har uppfyllt avtalade krav på funktion och ekonomi. Underhåll, fastighetsdrift och lokalvård har genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna. Verksamhetens totala intäkter har ökat med från till . De totala kostnaderna har under ökat från till , dvs. en ökning med . Ökningen beror främst på övertagande av driftspersonal från Försvarsmakten m.fl. myndigheter. Resultat efter finansnetto har minskat med , från till , som en följd av försvarsbeslutet . Statskapitalet uppgick till . Det invärderade fastighetsbeståndets värde ut- gör ett avkastningspliktigt statskapital. En ränta på på detta kapital har betalats in till statsverket. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 11.40 Uppgifter om det ekonomiska läget Miljoner kronor År År Utnyttjande av låneram 2 318,9 56,2 1 891,8 64,4 Totala kostnader för verksamheten 2 415,5 Totala intäkter för verksamheten: 3 260,9 Resultat för verksamheten 845,4 Låneram disponerar en låneram i för om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler samt en låneram på för investeringar i anlägg- ningstillgångar för förvaltningsändamål. Redovisad plan för investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna under förutsättning att försvarets verksamhet är oförändrad som grund för åren 2000 2002. Osäkerheten är stor för såväl totalnivån som fördelningen mellan lånefinansierade investeringar och investeringar finansierade enligt betalplan. Osäkerheten gäller framför allt för senare delen av perioden. Regeringen föreslår att låneramen för Fortifi- kationsverket i höjs till totalt för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därutöver föreslås att får en låneram om för investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Förändringar Verksamheten inom Försvarsmakten karaktäriseras av kraftiga förändringar i syfte att långsiktigt skapa ekonomisk balans inom försvaret. I samband med regeringens kommande försvarsproposition avseende försvarets verksamhet bedöms stora förändringar komma att ske som påverkar framtida verksamhet. Dessa förändringar beräknas pågå som verkets budget-underlag omfattar vilket innebär att underlaget är osäkert. Slutsatser Regeringen bedömer att myndigheten uppfyllt de krav regeringen ställt. Regeringen föreslår en låneram i om totalt för . Tabell 3.41 Investeringsplan Miljoner kronor Anskaffat 1998 Prognos 1999 Budget 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Summa investeringar 857,7 785 810 750 650 12 Det finansiella systeme 12.1 Omfattning Verksamhetsområde B Det finansiella systemet består av (), (), () förvaltningskostnader, Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning samt (). Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 606,8 751,0 639,4 655,9 683,7 688,5 De minskade utgifterna för verksamhetsområdet för jämfört med anslag för hänför sig till ett minskat anslag för kostnader för upplåning och låneförvaltning. Regeringen föreslår vidare att anslag skall höjas . Förändringar beslutade att införa en ny modell för statsskuldsförvaltningen som bl.a. innebär att regeringen skall lämna en utvärdering av statsskuldsförvaltningen till . En utvärdering enligt denna modell genomfördes . har staten förändrat sitt aktieinnehav inom det finansiella systemet bl.a. genom att byta aktier i mot aktier i . Dessutom har statens innehav i Värdepapperscentralen sålts . fick en mera självständig ställning genom ikraftträdandet av en omarbetad lagstiftning. Reglerna för bankaktiebolag har förenklats och stärkta informationskrav avseende kostnader i värdepappersfonder har trätt i kraft. En reformerad försäkringsrörelselagstiftning har beslutats . fick ansvar även för investerarskyddet som trädde i kraft . Prioriteringar - kommer behandlingen av betänkande och att dominera lagstiftningsarbetet. Detta arbete syftar bl.a. till att utveckla den nuvarande institutsinriktade lagstiftningen till att bli mera funktionsinriktad. - förslag om ändrad organisation och förvaltning av AP- fondsystemet kommer att fortsätta beredas. - Reformeringen av försäkringsrörelselagstiftningen kommer att drivas vidare bl.a. genom en översyn av placeringsreglerna för försäkringsföretag och genom en översyn av associationsrättsliga frågor. - En översyn av värdepappersfondlagstiftningen kommer att inledas . - Regeringen avser att fortsätta utveckla styrningen av myndigheter inom det finansiella systemet. 12.3 Resultatbedömning 12.3.1 Redovisning av tillståndet Även den svenska marknaden påverkades av den internationella finansiella turbulensen som följde av krisen i och . Krisen fick emellertid inte något egentligt genomslag i stabiliteten i de enskilda instituten. Till detta bidrog att institutens riskhantering och interna kontroll förbättrats . Dock har ett antal fall med misstänkt insiderhandel uppdagats och början av 1999. Stabilitetsläget i det svenska finansiella systemet får betecknas som tillfredsställande. En stabil makroekonomisk utveckling med låg inflation och låga räntor samt starka statsfinanser har bidragit till stabiliteten i de finansiella instituten. Företagens och hushållens ekonomiska situation och tillhörande skulduppbyggnad visar överlag inte på några tendenser till obalanser. För bankinstituten pekar åtskilliga indikatorer på en relativt god stabilitet. Utlåningsökningen ligger i nivå med expansionen i samhällsekonomin och kapitaltäckningen har hållits väl uppe. Kreditförlusterna är alltjämt små. Riskkoncentrationen i institutens tillgångar tenderar att minska. Exponeringen mot krisdrabbade regioner utomlands har dragits ner generellt. Även om det finns mindre gynnsamma inslag i bilden och rymmer delvis nya strukturella förändringar som bidrar till ökad osäkerhet, såsom internationell omstrukturering och konkurrens samt hantering av , får instituten i stort bedömas ha en god motståndskraft mot framtida påfrestningar. Den relativt stabila situationen i de enskilda instituten har varit ett viktigt bidrag till ett gott konsumentskydd. 12.3.2 Viktiga statliga insatser Inom ramen för målet att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd har regeringen fortsatt arbetet med att skapa goda förutsättningar för det finansiella systemet. Detta arbete syftar mer specifikt till att staten skall erbjuda ett modernt finansiellt regelverk, högkvalitativ finansiell tillsyn och ett gott konsumentskydd samt en modern finansiell infrastruktur. Arbetet med att förändra och utveckla lagstiftningen som reglerar det finansiella systemet har fortsatt . Reglerna för bankaktiebolag har förenklats i och med slopandet av bankaktiebolagslagen. Som huvudprincip gäller nu att bankaktiebolag regleras enligt samma principer som aktiebolag i allmänhet, dvs. Kvarvarande behov av särreglering för att upprätthålla samhällets skyddsbehov inom banksektorn sker i bankrörelselagen. har vidare beslutat om en reformerad försäkringsrörelselagstiftning för att modernisera rörelsereglerna och renodla tillsynen av svenska försäkringsbolag. Den nya regleringen innebär att konsumenternas tillgång till information ökar. Vidare ökar förutsättningarna för bättre konkurrens och produktutveckling på försäkringsmarknaden. har reglerna också skärpts beträffande information om de totala kostnaderna som belastar olika fonder. Ändringarna innebär att årlig information skall skickas till fondandelsägare och individuella pensionssparare. Ändringen berör lagen om värdepappersfonder och lagen om individuellt pensionssparande. som institution är en del av det finansiella systemet. har genom en omarbetad lagstiftning fått en mer självständig ställning. Inom ramen för arbetet med att utveckla och förändra lagstiftningen för det finansiella systemet deltar i en s.k. högnivågrupp inom EU för att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Syftet med gruppens arbete är att harmonisera de finansiella marknaderna för att bl.a. gynna tillväxt och tillvarata konsumentperspektivet. Statens löpande tillsynsverksamhet avseende de finansiella instituten har bl.a. inriktats på att följa hur institutens riskhantering och interna kontroll sköts. Inom konsumentskyddsområdet har reglering och konsumentinformation på det finansiella området utvecklats. och har varit belastade av insiderundersökningar. För att förbättra möjligheterna för samhället att snabbt utreda och vidta åtgärder mot insiderhandel har regeringen initierat en översyn av insiderlagstiftningen. En aspekt av arbetet att reformera den finansiella infrastrukturen är att förändra statens ägarroll. har statens aktier i bytts till aktier i gruppen AB (OM). Staten har dessutom köpt aktier i och äger . Staten har även sålt aktierna i . Dessutom trädde den nya lagstiftningen rörande kontoföring av finansiella instrument i kraft från . I och med lagändringen avskaffades Värdepapperscentralens (VPC) ensamrätt på kontoföring av finansiella instrument. Statens innehav i VPC har som en konsekvens av bl.a. detta sålts . Målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. En ny modell för att utvärdera statsskuldsförvaltningen beslutades av (prop. 1997/98:154, bet. 1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253). I enlighet med denna modell lämnade regeringen en utvärdering av upplåning och statsskuldsförvaltning för åren 1993/94 - 1998 till (skr. 1998/99:104). Regeringen bedömer i skrivelsen att har uppfyllt målet för statsskuldspolitiken. 12.3.3 Effekter av de statliga insatserna Den finansiella lagstiftningen har ytterligare reformerats i syfte att skapa förutsättningar för bättre finansiella tjänster och större konkurrens. Statens roll som ägare i det finansiella systemet har gradvis omformats i och med förändringarna av statens aktieinnehav i bolag inom det finansiella området. Därigenom har staten bidragit till förändringen av den finansiella infrastrukturen. Statens tillsynsarbete har utvecklats och bidragit till stabiliteten i enskilda finansiella institut och till den förbättring av den interna kontrollen och riskhanteringen som skett . Därmed har bidrag lämnats till att upprätthålla stabiliteten inom det svenska finansiella systemet. Ett gott konsumentskydd har framför allt upprätthållits genom den stabila situationen i det svenska finansiella systemet . 12.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen gör den samlade bedömningen att måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet har varit tillfredsställande. Generellt sett är det för tidigt att utvärdera några konkreta effekter av det lagstiftningsarbete som genomförts och . De förändringar som gjorts, eller föreslagits, skapar emellertid bättre förutsättningar för en effektivisering av det finansiella systemet i syfte att öka konkurrensen och stärka konsumentskyddet. Arbetet med reformering och modernisering av det finansiella systemet fortsätter också i enlighet med de riktlinjer som lagts fast. Regeringen konstaterar att stabiliteten inom det finansiella systemet, trots Asienkrisen, har bestått i . En bidragande faktor till denna stabilitet är den pågående utvecklingen av den finansiella tillsynen. Regeringens översyn av den finansiella tillsynen har resulterat i ett förslag om att stärka resurser för att kunna möta de ökade krav som utvecklingen inom det finansiella systemet ställer. Statlig verksamhet inom det finansiella systemet har genomförts inom givna resursramar. 12.4 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 12.5 Anslagsavsnitt B1 12.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 123 398 2000 Förslag 130 411 2001 Beräknat 130 431 1 2002 Beräknat 132 558 2 1 Motsvarar 128 411 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 128 411 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella institut. anvisas ett ramanslag som skall täcka kostnaderna för verksamheten. Baserat på ramanslagets storlek tar ut en obligatorisk tillsynsavgift av de institut som står under dess tillsyn samt ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Avgiftsinkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida och skall motsvara storleken på ramanslag. hade ett anslagssparande på vid utgången av . Bakgrunden till anslagssparandet är att lönemedel inte kunnat utnyttjas på grund av hög personalomsättning. Rekryteringssituationen har under första delen av förbättrats varför inspektionen beräknar att anslagssparandet kommer att utnyttjas .