prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — I syfte att förbättra tillgången på egenkapital för små och medelstora företag har Norrlandsfonden medverkat i tillkomsten av det regionala riskkapitalbolaget . Detta skall genom minoritetsägande verka för framgångsrik kommersialisering av affärsidéer med hög tillväxtpotential. Vidare har fonden tagit initiativ till bildandet av . Detta bolag skall på kommersiella grunder hjälpa företag i regionen att skaffa ägarkapital via emissioner riktade till allmänheten eller till en mindre krets av investerare. Norrlandsfondens egna kapital uppgick till ca och vinsten för var ca . förvärvade Norrlandsfonden av staten vissa fordringar avseende regionala utvecklingslån/lokaliseringslån. Efter utgången av har också Norrlandsfonden tillförts ett kapitaltillskott på netto i enlighet med beslut (prop.1997/98:62, bet. 1997/98AU11, rskr. 1997/98:204 och prop. 1998/99:1, utg. omr. 19, bet. 1998/99:NU2, rskr. 1998/99:110). Slutsatser Norrlandsfondens verksamhet är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för näringslivet, främst expanderande små och medelstora företag i de län där verksamheten bedrivs. 11.4.4 Resultatinformation för vissa tidsbegränsade övriga åtgärder Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till har beslutat att verksamheten vid flygflottilj, F15, i skulle läggas ned (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU04, rskr. 1996/97:109-112). Med hänsyn till de negativa konsekvenser nedläggningen skulle innebära för sysselsättningen i kommunen beslutade regeringen bl.a. att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag till hur 350 statliga arbetstillfällen kunde lokaliseras till och att medverka vid genomförandet av dessa lokaliseringar. För att klara de extra utgifterna för dessa etableringar användes av arbetsmarknadspolitiska medel . För anslogs för detta ändamål på anslaget A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till inom utgiftsområde 19. Förutom de etableringar som redovisades i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) har regeringen beviljat medel för kompetensutvecklingsinsatser i . Slutsatser De genomförda etableringarna av olika statliga verksamheter kommer att ge ett väsentligt tillskott av arbetstillfällen i . Tillsammans med övriga insatser som gjorts har en grund lagts för framtida näringslivsutveckling. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder beslöt att bemyndiga regeringen att disponera högst inom ramen för anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (prop. 1997/98:1, avsnitt 5, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/97:46). Beslut har fattats för i stort sett hela det disponerade beloppet och programmet genomförs över hela landet, men med tyngdpunkten i regionalpolitiskt prioriterade områden. Som en övergripande riktlinje för programmet har gällt att den sammantagna geografiska fördelningen av medlen inom programmet i stort skall avspegla fördelningen av de medel som omfördelats från olika län för detta ändamål. Vidare har särskilt beaktats möjligheterna att använda medlen som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram samt åtgärdernas positiva inverkan på den ekonomiska tillväxten. Ambitionen har härutöver bl.a. varit att programmet skall medverka till att realisera åtgärder som på grund av begränsade medel annars inte kommit till stånd och att det skall innehålla insatser som lämpligen initieras på central nivå. Regeringen har bl.a. beslutat att använda för utveckling av distansutbildning baserad på modern informationsteknik genom den nyinrättade i , till exportutveckling för småföretag genom förstärkning av s.k. Exportcentra i regionalpolitiskt prioriterade områden, som delfinansiering av utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats samt för projekt som stärker kulturell utveckling och infrastruktur, främst i de regionalpolitiska stödområdena. Bland andra stora projekt som beslutats kan nämnas att: Delegationen för utländska investeringar i , , beviljats för att intensifiera sina ansträngningar i branscher som är särskilt intressanta från regionalpolitisk synpunkt samt för att förstärka regionala och lokala organs mottagningskapacitet för utländska investeringar. Vidare har beviljats för att genom modern informationsteknik utveckla ett system som hjälper företag att hitta lösningar på tekniska problem i den dagliga verksamheten samt till tolv s.k. LAG-grupper vilka inom ramen för EG:s strukturfondsprogram bedriver gles- och landsbygdsutveckling i olika delar av landet. Sammanlagt har ett femtiotal projekt initierats med hjälp av dessa medel. Förutom nämnda åtgärder har insatserna bl.a. inriktats mot att stärka turistnäringen i främst norra , genomföra ett mindre antal strategiska infrastrukturprojekt i samma område, åtgärder för glesbygd och skärgård, kompetensutveckling med modern informationsteknik samt åtgärder för kvinnor oavsett etnicitet och män med utländsk bakgrund. Medlen har vidare i stor utsträckning använts som svensk offentlig medfinansiering av strukturfondsprojekt. Slutsatser Regeringen bedömer att programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder inneburit att resurser mobiliserats för främst projekt av strategisk betydelse för den framtida utvecklingen av näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. De närmare effekterna av programmet avses att utvärderas så att erfarenheter av denna typ av program kan tas till vara. 11.4.5 Resultatinformation för viktiga regionalpolitiska åtgärder utanför utgiftsområdet Stora regionalpolitiken Som regeringen och betonat är det inte i första hand åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, som är avgörande för den regionala utvecklingen. Detta utgiftsområde är ett av de mindre i statsbudgeten och regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra utgiftsområden är sammantaget mer betydelsefulla. Ett viktigt område inom den "stora" regionalpolitiken är det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn. Systemet ger kommuner respektive landsting med olika strukturella förutsättningar möjlighet att erbjuda likvärdig service i landets olika delar. fattade beslut om vissa förändringar och uppdateringar i systemet i enlighet med regeringens förslag. Det uppdaterade statliga bidrags- och utjämningssystemet kommer att vara föremål för fortsatt översyn. Regeringen har beslutat att tillkalla en utredning för att följa upp systemet och utvärdera träffsäkerheten i de enskilda delarna i kostnadsutjämningen. Utredningen skall bl.a. särskilt beakta om det system som införs på ett rättvisande sätt tar hänsyn till kostnadsbilden vid befolkningsminskningar. Regeringen har också beslutat om en delegation som har till uppgift att bereda ärenden om ekonomiskt stöd till kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. Stöd kan komma att ges om strukturella faktorer, som exempelvis svag ekonomisk tillväxt i regionen, negativ befolkningsutveckling eller obalanser i åldersstrukturen, gör det svårt för kommunen eller att uppnå balanskravet. Dessutom har Bostadsdelegationen tidigare inrättats för att fördela stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Utbildningssektorn är i högsta grad regionalpolitiskt betydelsefull. Den kraftiga utbyggnad av högskolan som pågår ökar proportionellt sett antalet studerande mest på de små och medelstora högskolorna. Detta är mycket viktigt för den regionala balansen av flera skäl. Närheten till en högskola kan stimulera övergångsfrekvensen till högskolestudier i miljöer där studietraditionen och därmed utbildningsnivån är låg. En geografisk spridning av utbildningsresurserna ger fler möjlighet att studera utan att flytta, och ger också en spridning av arbetstillfällen inom högskoleväsendet. Ett annat viktigt beslut för att sprida den högre utbildningen utanför de större universitetsorterna är att ge tre högskolor fasta forskningsresurser och universitetsstatus. fattade regeringen således beslut om att högskolorna i , och skulle få benämningen universitet . kan senare komma att bli aktuell. Närhet till forskning ger det lokala näringslivet större möjligheter till gynnsamt utbyte. startade en ny myndighet på utbildningsområdet, , sin verksamhet i . skall verka för att distansutbildning som utbildningsform utvecklas och att lärdomar på området sprids bland utbildningsanordnare. Myndigheten skall vidare främja ett större användande av distansutbildning inom högskolan och folkbildningen. Som ett viktigt led i detta arbete föreslås att myndigheten tilldelas 700 högskoleplatser för distansutbildning . Dessa högskoleplatser bidrar på ett väsentligt sätt till utvecklingen inom distansutbildningen. Regeringen bedömer att arbete kommer att vara mycket värdefullt. En väl utvecklad distansutbildning på olika utbildningsnivåer ger bl.a. gles- och landsbygdsområden stora utvecklingsmöjligheter. Det kommer till exempel att bli lättare att kunna möta den lokala arbetskraftsefterfrågan med ett mer varierat och kvalificerat arbetskraftsutbud. Det finns också andra sätt att tillgodose behovet av högutbildade i regionalpolitiskt prioriterade områden med låg utbildningsnivå. Genom så kallad decentraliserad utbildning bedrivs hela högskoleutbildningar på plats i en kommun med ett specifikt utbildningsbehov. Regeringen fattade beslut om ett stort antal decentraliserade utbildningar i främst , och med start . Utbildningarna är sådana som man på lokal och regional nivå bedömer vara särskilt viktiga för det lokala näringslivets utveckling. har beslut fattats om totalt 600 högskoleplatser för sådana regionalpolitiskt strategiska utbildningar. Inom ramen för och försöksverksamheten med den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) bedrivs regionalt anpassade utbildningar. Alla kommuner deltar i den särskilda satsningen på vuxenutbildning som framförallt riktar sig till arbetslösa. Ett syfte med satsningen har varit regional tillväxt genom att erbjuda utbildning som svarar mot lokala och regionala behov. Dessa utbildningar och framförallt KY- utbildningarna bygger på samverkan mellan utbildnings- och arbetslivssektorn. Inom kommunikationsområdet tog regeringen det regionalpolitiskt viktiga beslutet att bygga . En järnvägslinje mellan och ökar möjligheterna till dagspendling till arbete och utbildning längs mellersta . underlättas godstransporter av olika slag. bedöms således medföra goda möjligheter att stärka näringslivet i regionen. togs det första spadtaget till banan och hela sträckan beräknas vara färdigställd . Det återstår dock för regeringen att tillåtlighetspröva huvuddelen av dragning enligt . Värt att nämna inom kommunikationsområdet är också att regeringen har prioriterat underhållet av grusvägar . Av regionalpolitiska skäl har således besparingarna på grusvägarna proportionellt sett varit mindre än besparingarna generellt inom transportområdet. har regeringen givit slutligt klartecken för att bygga ut Kallax flygplats till en internationell fraktflygplats. En fraktflygplats i bedöms fylla ett internationellt behov och vara av stort värde för hela . Fraktflygplatsen förväntas ge upphov till ett stort antal nya arbetstillfällen, både direkta och indirekt kopplade till verksamheten. Fraktflyget kan stimulera angränsande verksamheter i länet och inspirera till utveckling av näringslivet i stort. Kulturpolitiken är ett viktigt politikområde för att skapa regional utveckling och goda levnadsförhållanden i olika delar av landet. Åtgärder inom på kulturområdet har visat sig stärka människors kreativitet, regioners attraktivitet samt den lokala och regionala identiteten. Ett av den nationella kulturpolitiken viktigaste mål är att verka för allas möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande. Arbetet har till stor del varit inriktat på att minska de geografiska och sociala hinder som finns för deltagande i kulturlivet och finns ett väl utbyggt nät av centrala och regionala kulturinstitutioner och ett starkt kulturbärande föreningsliv. Ett exempel på regionala satsningar är projektet i hela landet som genomförts inför och under . Inom ramen för denna satsning har ett antal lokala och regionala projekt genomförts som bl.a. i hög grad bidragit till att stärka den lokala identiteten på olika orter i hela landet. Inom kulturarvsområdet har särskilda insatser gjorts för föremåls-vården. Det finns fortsatt anledning att se över hur och i vilken utsträckning regionalpolitisk hänsyn tas inom andra sektorer. genomförde en attitydundersökning där kommuner, landsting och länsstyrelser fick lämna sin syn på i vilken utsträckning regionala hänsyn tas av åtta utvalda statliga myndigheter och bolag. Generellt fick de statliga verksamheterna ett relativt dåligt betyg när det gäller att ta hänsyn till lokal och regional sysselsättning, medan betyget blev bättre när det gällde verksamheternas servicenivå. lämnar i sin rapport till regeringen rekommendationer om att bl.a. skärpa de regionalpolitiska riktlinjerna för statliga myndigheter. Regeringen kommer att värdera rapportens innehåll och de förslag som lämnar. Det är i sammanhanget dock viktigt att notera att regeringen har skärpt kraven på statliga myndigheter när det gäller regionalpolitiska hänsyn. Förordningen om regionalt utvecklingsarbete (1998:1634) anger nu att det måste finnas särskilda skäl för att dessa skall minska verksamheten i de nationella regionalpolitiska stödområdena och i . Avslutningsvis kan nämnas att flera av de regionalpolitiskt viktiga projekt inom den stora regionalpolitiken som här har omnämnts har delfinansierats med regionalpolitiska medel. Projekten har i dessa fall delfinansierats inom det program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder på som tidigare redovisats. Detta gäller för t.ex. fraktflygplatsen i och i . Slutsatser Regeringen anser att verksamheter inom bl.a. kommunikationssektorn och utbildningssektorn har varit av väsentlig betydelse, för såväl upprätthållandet av den regionala balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet. Detsamma gäller de förändringar som skett och de beslut som fattats när det gäller kommuners och landstings ekonomi och utjämning inom kommunsektorn. Regeringen konstaterar att det är av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen att de beslut som fattas inom andra utgiftsområden än utgiftsområde 19 kännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv. Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) har bakgrunden för verksamheten med särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt, som inleddes , beskrivits. Målet för detta program är att öka sysselsättningen genom att stödja småföretag. fattades de sista besluten att disponera medel under tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt från /96. Programperioden är härmed avslutad. För perioden har länsstyrelserna och självstyrelseorganen enligt redovisning beviljat ca för småföretagsstöd, konsultcheckar och projektbidrag. Den beräknade sysselsättningsökningen som rapporterats i dessa företag uppgår till knappt 1 500 personer, varav kvinnor. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas uppgå till ca , vilket är lägre än regeringen mål som var . Tabell 11.26 Beviljat småföretagsstöd, konsultcheckar och bidrag till projektverksamhet under budgetåren Budgetår Småföretags- stöd Konsult- checkar Projekt- bidrag2 Totalt 1994/95 311,3 130,5 178,4 620,2 1995/96 (18 mån) 261,2 132,9 122,4 516,5 1995/96 (12 mån)1 174,1 88,6 81,6 344,3 1997 108,9 57,0 5,5 171,4 1998 51,3 24,9 65,8 142,0 Summa 732,7 345,3 372,1 1 450,1 1 Beräknat på en 12-månadersperiod. 2 Inkl. medfinansiering av strukturfondsprojekt. Av tabellen ovan framgår att beviljade medel perioden /95 till och med stadigt har minskat. Det beror på att allt mindre medel har tilldelats för och den största delen av nya beslut har fattats i början av respektive period. Totalt har beslut fattats för ca . Den totala beräknade sysselsättningseffekten fr.o.m. /96 uppgår till ca 11 500 personer varav kvinnor. För /95 saknas motsvarande uppgift om beräknad sysselsättningsökning. Däremot har för detta budgetår en faktisk sysselsättningsökning beräknats per om ca 5 700 personer, varav beräknats tillfalla kvinnor. Nordlandsforskning i har utvärderat verksamheten. Man konstaterar att verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra företagsinriktade projekt har haft betydande positiva effekter. Företag som fått stöd från programmet har haft en hög bruttosysselsättningstillväxt. Enligt Nordlandsforskning är det svårt att uppskatta nettosysselsättningstillväxten i företagen (dvs. exklusive effekterna av andra sysselsättningsstimulerande faktorer i företagets omvärld, t.ex. generellt förbättrade exportmöjligheter). Nettosysselsättningstillväxten uppskattas emellertid till av bruttosysselsättningstillväxten. Nordlandsforskning understryker också utvecklingsinriktningen i detta program och att tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter som stödet har haft. Företagen har också investerat, utvecklat nya marknader och produkter samt fått ny kompetens. Vissa länsstyrelser har också fått prova nya sätt att arbeta med näringslivsutveckling. Konsultcheckarna har inneburit ett mycket bra stöd till de mindre företagen, som har haft stor nytta av den expertkompetens som anlitade konsulter har bidragit med. Projektverksamheten har varit inriktad mot främst marknads- och kompetensutveckling hos småföretag. Slutsatser Regeringen bedömer att programmet Särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt, som avslutats och ersatts med motsvarande möjligheter inom den reguljära regionalpolitiken, har haft positiva sysselsättnings- och företagsutvecklande effekter för företag över hela landet. Regeringens mål har uppnåtts genom att resultatet vad avser genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft är lägre än det fastställda målet. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts. 11.4.6 Skatteavvikelser Lag om nedsättning av socialavgifter Vissa arbetsgivare med fast driftställe i stödområde 1 och i den norra delen av stödområde 2 erhåller nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Nedsättningen gäller inte stat och kommun. Nedsättningen är fr.o.m. och omfattar både arbetsgivare och egenföretagare. Fr.o.m. upphörde vissa branscher att vara nedsättningsberättigade enligt förslag i prop. 1997/98:62. Denna skatteavvikelse budgeteras på budgetens utgiftssida genom ett anslag under utgiftsområde 19 som täcker bortfallet av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av denna nedsättning. Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på elektrisk kraft utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh . I , och samt kommunerna är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Avvikelsen i skattesatser utgörs av skillnaden mellan och /kWh. Tabell 11.27 Beräknade skatteavvikelser enligt ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) Miljarder kronor 1999 2000 Lag om nedsättning av socialavgifter 0,29 0,30 Elförbrukning i norrlandskommuner 0,56 0,57 Summa 0,85 0,87 11.4.7 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för för . RRV har däremot lämnat en invändning mot den årsredovisning som har upprättat. Resultatredovisningen har väsentliga brister i förhållande till krav i regleringsbrev och förordning om myndigheters årsredovisning (se avsnitt 3.4.1) 12 Förslag till förändringar av nationella stödområden och vissa företagsstöd Regeringen bedömer att den långsiktiga regionalpolitiska problembilden är oförändrad. Detta innebär att det är i stort sett samma geografiska områden som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. Regeringen bedömer även att de regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak fungerar väl i enlighet med de riktlinjer som gäller för dem. Den regionalpolitiska kommittén har bl.a. i uppgift att bedöma resultaten av olika former av företagsstöd och lämna principiella förslag till ändringar av dessa. Sedan medlemskapet i Europeiska unionen befinner sig i en förändrad situation såtillvida att alla företagsstöd skall anpassas till statsstödsreglerna i fördraget om upprättande av den Europeiska Gemenskapen. EG-kommis- sionen, till vilken medlemsländerna bl.a. delegerat befogenheten att utfärda riktlinjer och att övervaka att dessa följs, har utfärdat nya riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål (98/C74/C6) som skall gälla från . Dessa riktlinjer är inte alltid utformade så att de passar de svenska regionalpolitiska förhållandena. Regionalpolitiken i bedrivs således delvis utifrån andra förutsättningar och med andra mål än i de flesta andra medlemsländer. För att skall godkänna att de svenska företagsstöden utformas så att de på ett så effektivt sätt som möjligt bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken, är det ofta nödvändigt att med uthållighet hävda de svenska ståndpunkterna i den process som föregår godkännandet. Detta innebär att processen ofta blir långvarig och att det därmed inte blir möjligt att på samma sätt som tidigare presentera detaljerade förslag för ställningstagande. pågår således i flera frågor diskussioner i vilka regeringen eftersträvar att, inom ramen för de nya riktlinjerna, utforma stöden efter svenska behov. Den nya situationen gör att det blir önskvärt med en delvis förändrad arbetsfördelning mellan och regeringen. Regeringen bör således i vissa detaljfrågor få ökade bemyndiganden som inflytande stärks genom de ökade kontakter med som regeringen ser som nödvändiga för att uppnå så goda resultat som möjligt i överläggningarna med . Detta särskilt för att onödiga dröjsmål med de olika företagsstödens ikraftträdande skall undvikas. I det följande föreslås därför vissa ändringar i regeringens kompetens vad gäller att bestämma vilka områden som skall ingå i nationella stöd- områden och att i detalj utforma reglerna för regionalt utvecklingsbidrag. Vissa ändringar föreslås också i reglerna för sysselsättningsbidrag och nedsättning av socialavgifter. Vad gäller transportbidrag har regeringen, sedan beslut om ändrade regler för detta beträffande bl.a. den geografiska omfattningen och utvidgningen till sjötransporter (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), förhandlat med EG-kommis-sionen om de nya reglernas införande. Regeringen bedömer nu att kommissionen kommer att godkänna dessa. Ikraftträdandet är beroende av att kommissionen godkänner nya nationella stödområden. För stödformerna lån till privata regionala investmentbolag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och stöd till kommersiell service föreslås nu inga förändringar som skall ta ställning till. 12.1 Nationella stödområden för företagsstöd Regeringens förslag: De delar av som har geografiska lägesnackdelar och andra regionalpolitiska problem skall vara inplacerade i två nationella stödområden, benämnda A och B. Stödområde A skall omfatta områden med de största problemen och där skall de största ekonomiska stimulanserna finnas. Systemet med inplacering av områden med strukturomvandlingsproblem i tillfälliga stödområden skall upphöra. Huvudprinciperna för utformningen av de nationella stödområdena skall vara; att de skall omfatta de från regionalpolitisk synpunkt mest utsatta områdena, att utsattheten skall bedömas främst utifrån hur svåra de långsiktiga regionalpolitiska problemen är och att de skall vara stabila. Eftersom stödområdesindelningen numera till stor del bestäms av riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål skall det fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att närmare bestämma vilka områden som skall ingå i de nationella stödområdena. Skälen för regeringens förslag: För de regionalpolitiska företagsstöden, exklusive transportbidraget, finns tre olika stödområden.