prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Samhällsutvecklingen, medlemskap i liksom erfaren- heterna av tillämpning medför att bestämmelserna i balken måste följas upp och, om det behövs, ändras eller kompletteras. Det är därför regeringens avsikt att låta en parlamentariskt sammansatt kommitté genomföra en sådan uppföljning. En omfattande utbildningsinsats som behandlar den nya miljö- lagstiftningen och miljömålen har genomförts av Kommittén om utbildning inför ikraftträdandet av (M 1997:03). Även efter denna utbildningsinsats kommer fortsatt utbildning och information att ges till anställda hos myndigheter, kommuner och företag. Det övergripande målet för miljöarbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Som tidigare nämnts godkände förslagen om miljökvalitetsmål och riktlinjer för verksamheten på olika områden. En ny struktur för arbetet med miljömål har därmed antagits av . Syftet med miljökvalitetsmålen är att beskriva vilken kvalitet eller vilket tillstånd för miljön, inklusive natur- och kulturresurserna, som krävs för att uppnå en hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålen är sektors- övergripande och måste kompletteras med delmål och åtgärdsstrategier för miljöarbetet så att målen kan nås inom en generation. beslut innebär en vidareutveckling och precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Ett stort antal myndigheter har haft i uppdrag att ta fram delmål och förslag till åtgärder för att uppnå delmål och miljökvalitetsmål. Uppdragen redovisades till regeringen . Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté om mål i miljöpolitiken. Kommittén har antagit namnet (M 1998:07). Kommittén skall göra en samlad översyn av vilka delmål och åtgärdsstrategier som behövs för att de nationella miljökvalitetsmålen, med undantag för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, skall kunna nås inom en generation. Kommittén skall redovisa resultatet av sitt arbete . Myndigheternas ovan nämnda redovisningar utgör underlag för det fortsatta arbetet inom kommittén. Det är regeringens avsikt att /2001 återkomma till med en redovisning av vilka delmål och åtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. 3.1.3 Sektorsansvar Genom ändring i verksförordningen (1995:1322) har samtliga myndigheter fr.o.m. fått ett generellt ansvar för att beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har dessutom beslutat att ge 24 myndigheter ett särskilt sektorsansvar för arbetet för ekologisk hållbarhet. Det särskilda sektorsansvaret innebär att myndigheterna skall integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin verksamhet samt verka för att arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåt inom hela myndighetens sektor. Ansvaret avser således inte bara grundläggande miljöskyddsaspekter utan är ett vidare ansvar som omfattas av de tre övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling. När det är relevant skall myndigheterna verka för att beslutsfattande och åtgärder av olika slag bidrar till att uppnå de uppsatta målen för miljöpolitiken och ekologisk hållbarhet. De 24 myndigheterna som fått det särskilda ansvaret är Försvarsmakten, , , , , , , , , , , , , Arbetarskydds- styrelsen, , , geologiska undersökning, , , , , , och . Sektorsmyndigheterna inkom till regeringen med en första lägesredovisning som belyser hur myndigheterna definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilket sätt arbetet med ekologisk hållbarhet kan integreras i myndighetens verksamhet. Myndigheterna med sektorsansvar skall redovisa sina insatser i samband med årsredovisningarna. 3.1.4 Offentlig upphandling Genom att beakta miljöaspekter vid offentlig upphandling finns stora möjligheter att driva på miljöanpassningen av tjänster och produkter. Omfattningen av den offentliga upphandlingen är (försvaret undantaget), varav staten svarar för ca 100 miljarder. Detta innebär att offentliga organisationer genom sin roll som upphandlare gemensamt kan påverka leverantörer och producenter att ta fram produkter som är bättre från miljösynpunkt genom att ställa miljö- krav vid upphandling. Vad gäller den offentliga upphandlingen har framför allt kommuner och landsting i ökande utsträckning börjat ställa miljökrav. Däremot har miljöanpassning i den statliga upphandlingen varit relativt begränsad. En rad insatser har initierats. Som nämnts har regeringen bl.a. gett i uppdrag till ett hundratal myndigheter att införa miljö- ledningssystem. Miljökrav vid upphandling är ett viktigt miljömål i ett miljöledningssystem. Vidare inrättade regeringen en särskild delegation för ekologiskt hållbar upphandling (M 1998:01). Delega- tionens uppgift är att driva på arbetet med ekologiskt hållbar upphandling inom hela den offentliga sektorn. I detta uppdrag ingår bl.a. att analysera de strategiskt mest viktiga produktgrupperna och tjänsterna, visa på goda exempel, ta fram manualer för upphandling, initiera utbildning samt följa arbetet i andra länder och ta fram underlag för frågor som skall drivas på EU-nivå m.m. Delegationen tillsatte en rad arbets- grupper för att fokusera på olika frågeställningar, bl.a. ett för hela den offentliga sektorn gemensamt verktyg i form av en internet-baserad manual för miljöanpassad upphandling. Delegationen skall lämna sin slutredovisning före utgången av . Miljökraven vid upphandling sker i enlighet med gällande regler. Eftersom regelverket för offentlig upphandling i princip är totalt samordnat i EU arbetar aktivt för att gemenskapsrätten ändras så att ökade möjligheter ges att ställa miljökrav vid upphandling. begränsar EU:s upphandlingsdirektiv i viss mån vilka miljökrav som kan ställas. Delegationen för ekologisk upphandling har lämnat förslag till regeringen om vilka miljökrav delegationen anser skall kunna ställas vid upphandling. Delegationen har vidare utarbetat en broschyr, Ställ miljökrav, i syfte att visa att det finns stora möjligheter att ställa miljökrav vid upphandling och som inte står i konflikt med lagen (1992:1528) om offentlig upphandling eller EU:s upphandlingsdirektiv. pågår också ett arbete med att fastställa vilka miljökrav vi skall kunna ställa i inom den offentliga sektorn vid upphandling. har på regeringens uppdrag gjort en första uppföljning av statliga myndigheters arbete med miljöanpassad upphandling (Rapport nr 49 "Statliga myndigheters arbete med miljöanpassad upphandling en första uppföljning", ). har i en enkät frågat myndigheterna i vad mån det ställs miljökrav. Av de 158 myndigheter som besvarat enkäten svarade 85 att man i någon mån ställer miljökrav på ett någorlunda tydligt sätt. 3.2 Näringsliv, konsumtion och regional utveckling 3.2.1 Näringsliv I regeringsförklaringarna har regeringen angett inriktningen av arbetet för att ställa om till en ekologiskt hållbar utveckling. skall vara en internationellt pådrivande kraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbar utveckling och möta på ett sätt som skapar en långsiktigt hållbar tillväxt i en allt hårdare konkurrens. I regeringsförklaringen säger regeringen bl.a. att skall genomgå en ekologisk modernisering och med ny resurseffektiv teknik och andra tekniska landvinningar bygga upp välfärd och välstånd utan att tära på miljön. Därmed vill regeringen aktivt bidra till det övergripande målet om hållbar utveckling och ta vara på de möjligheter som omställningen rymmer för del. Strategin att bli ett föregångsland och att förena ekologisk hållbarhet med en ekonomisk tillväxt ställer höga krav på den ekonomiska politiken och ger näringslivet en nyckelroll. Viktiga förutsättningar för framgång är att näringslivet uppmärksammar de affärsmässiga fördelarna av att vara tidigt ute i omställningsprocessen och att ekonomiska styrmedel utformas så att bästa möjliga villkor skapas för en miljö- och hushållningsinriktning av näringslivets utvecklingsinsatser. Dessutom krävs att marknadens efterfrågan på miljöanpassade och resurssnåla produkter gynnas, t.ex. genom att öka kunskapen hos konsumenterna och att miljöanpassa offentlig upphandling. Att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen är av stor betydelse. Drivkrafterna bakom en omställning av näringslivet i ekologiskt hållbar riktning är lagstiftning, ekonomiska styrmedel och marknads- mässiga motiv, såsom efterfrågan på miljövänliga produkter och tjänster. Regeringens uppgift är att skapa ett gynnsamt ramverk i form av lagstiftning, regleringar och andra styrmedel samt att genom olika initiativ stödja och stimulera utvecklingen vad gäller frivilliga och marknadsorienterade åtgärder. Näringslivets globalisering gör det väsent- ligt att regleringar harmoniseras internationellt för att den nationella konkurrenskraften inte skall missgynnas. Miljölagstiftningen kan ses som en miniminivå i fråga om miljöhänsyn. Att den nu är samordnad, överskådlig och tydligare kommer att underlätta för näringslivet. Regeringen beslutade om direktiv för genomförande av nya riktlinjer i kemikaliepolitiken (dir. 1998:91). En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att i enlighet med direktiven bl.a. föreslå närmare definitioner i form av gränser m.m. för de egenskaper och effekter som avses i de med anledning av miljömålspropositionen av godkända riktlinjerna om kemikaliepolitiken (M 1998:09). Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag . Arbetet med att analysera producentansvaret har fortsatt. Naturvårds- verket har fått i uppdrag att redovisa förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa en generell princip om producenters ansvar för en produkts miljöpåverkan under hela dess livscykel. I uppdraget ingår att sammanställa och analysera de utvärderingar som gjorts av de miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av det producentansvar som finns . skall också analysera de förslag som Kretsloppsdelegationens redovisat i sin rapport 1997:19 Producentansvar för varor förslag och idé. Uppdraget skall redovisas . En modern miljöpolitik baseras inte enbart på lagstiftning. En marknadsorienterad styrning där företagen agerar utifrån frivilliga initiativ blir allt vanligare. Denna utveckling är önskvärd eftersom företagen själv bör vara de som bäst vet hur man utifrån givna ramar miljöanpassar verksamheten. har det också blivit alltmer lönsamt för företagen att integrera miljöhänsyn i verksamheten. En drivkraft har varit den ökade efterfrågan på miljö- vänliga produkter. En utmaning i miljöpolitiken ligger i att stödja denna utveckling och förstärka det positiva sambandet mellan miljöhänsyn och ekonomisk tillväxt. Förslag och åtgärder arbetas ofta fram genom samarbete och dialog med olika aktörer i samhället. Miljövårdsberedningen fortsätter att med- verka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom en dialog med näringslivet (dir. 1998:65). Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utvecklingen i näringslivet och att få underlag för politiska beslut och ställnings- taganden om riktlinjer och styrmedel i miljöpolitiken liksom i andra frågor som är av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. Miljövårdsberedningen skall lämna en redovisning till regeringen av vad dialogen har uppnått och därvid omfattningen av näringslivets frivilliga åtaganden, hinder och möjligheter för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv samt förslag till fortsatta strategier och lämpliga styrmedel. Teknik- och produktutveckling Miljödriven teknik- och produktutveckling är viktiga faktorer för att uppnå förnyelse och miljöanpassad tillväxt. Närings- och teknik- utvecklingsverket () medverkar i detta arbete genom över- gripande initiativ bl.a. genom utveckling av en Ecoefficiency Strategy för svensk näringsliv, programsatsningar inom områden där har komparativa fördelar som nya material (biofibrer, kompositer, bio- polymerer etc.) och produkter baserade på svenska förnybara råvaror (skogs- och jordbruksprodukter). lämnar vidare stöd till små- företagens teknik- och kompetensförsörjning (metodik för miljöanpassad produktutveckling, miljöstyrning i små företag), generell teknik- och kompetensförsörjning till svensk industri (livscykelanalyser, IT för processtyrning och minskad materialåtgång vid givna kvalitetskrav) samt stöd till nya företag och produkter (såddfinansiering, företagsrådgivning och strategisk teknikutveckling). Staten medfinansierar inom ramen för en större satsning på miljö- anpassad produktutveckling ett ekodesignprojekt som syftar till att med hjälp av designinsatser utveckla mer miljövänliga produkter i 14 mindre företag. Statsministern inbjöd i regeringsförklaringen svensk fordonsindustri till ett samarbete kring utveckling av mer miljövänliga fordon. Utgångspunkten för samarbetet är det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram som utarbetats . Syftet med samverkansprogrammet är både att minska vägtrafikens negativa miljöpåverkan och att skapa förutsättningar för en fortsatt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Regeringen har i höstens budgetproposition aviserat att samverkansprogrammet avses genomföras fr.o.m. . Från statens sida disponeras totalt . Programmet omfattar områden såsom avancerad förbränningsteknik, hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktion samt kompetensförsörjning. Förutom fordonstillverkarna är avsikten att även universitet och forskningsinstitut samt underleverantörer skall medverka i programmet. Miljöteknikdelegationen, som inrättades , har till uppgift att stimulera till utveckling och underlätta upphandling och introduktion av miljöanpassade produkter, processer och teknik som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling. Delegationens insatser skall leda till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och därmed ökad sysselsättning. En av delegationens huvuduppgifter är att finna metoder och testa dessa för att underlätta och påskynda marknadsintroduktion av ny miljöanpassad teknik. Miljöteknikdelegationen fokuserar således på efterfrågesidan. En stor del av arbetet ägnas åt att tillsammans med användare av olika produkter och tekniker formulera vilka funktionskrav miljöanpassade produkter bör uppfylla. Även möjligheterna till miljö- vinster analyseras. Miljöteknikdelegationen har finansierats med sammanlagt för främjande av den ekologiska omställningen och program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. I budget- propositionen föreslås att delegationen tilldelas ytterligare för för att fortsätta och utveckla sitt uppdrag (prop. 1999/2000:1, utg. omr. 24 Näringsliv). Miljöexport och internationella trender Miljöexport är ett exempel på hur exportframgångar kan vinnas på affärsmässiga grunder som miljöförbättringar erhålls. Mark- naden för renodlad miljöteknik är beräknad till ca och förväntas växa till ca . Av världsmarknaden finns i . Alla bedömningar tyder på en tillväxt med 5 . De svenska företagens andel av denna marknad är emellertid blygsam. Regeringen har här sett en möjlighet för att öka svensk export och medverka till att en ökad global miljöförbättring kommer till stånd. Dessutom erhålls positiva utvecklingseffekter för utvecklingsländerna eftersom deras miljö avsevärt kan förbättras med modern teknik. En viktig delmarknad är offentlig upphandling och biståndsfinansierade miljöprojekt. Regeringen beslutade att anvisa till exportråd för att genomföra ett treårigt program med syfte att främja export av miljöteknikrelaterade varor och tjänster i regional- politiskt prioriterade regioner i landet. Programmet är fokuserat på teknik och tjänster för rening av emissioner till luft och vatten samt avlopp och avfallshantering. Inom dessa branscher är många små och medelstora företag verksamma. Genom nämnda program skapas större förutsättningar för samverkan mellan exempelvis tekniska konsulter och tillverkningsföretag. I sin helhet stärks nätverket i mellan företag, myndigheter, biståndsorgan, finansiärer och branschorganisationer. Satsningen ger en förstärkt nationell samverkan och profilering av svenskt kunnande inom miljöteknik och möjliggör i större grad än tidigare gemensamma svenska marknadsföringsinsatser på den internationella miljömarknaden. Vidare stärks möjligheten att skapa internationella allianser inom detta område. Dessa insatser kommer att fortsätta. Miljöteknikdelegationen arbetar med en begränsad kartläggning av svenska spjutspetsar inom miljöanpassad teknik, produkter, varor och tjänster. Den skall jämföras med den analys av efterfrågan på miljöanpassade varor och tjänster på en rad internationella marknader som görs parallellt. Resultatet skall användas för att främja att utvecklingen av miljöanpassade produkter och teknik möter behov och efterfrågan på den internationella marknaden. Miljövarupolicy Genom internationaliseringen av ekonomin har handeln med varor över nationsgränser ökat. Därmed ökar även spridningen av föroreningar via varor. Miljöanpassade varor är därför en nyckelfråga för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling såväl nationellt som regionalt och globalt. Regeringen har gjort bedömningen att en miljövarupolicy bör arbetas fram inom EU för att bl.a. klargöra vilka miljökrav som skall gälla för produkter som släpps ut på marknaden. En EU-gemensam miljövaru- policy behövs för att livscykelperspektivet skall få genomslag. Lösningar på EU-nivå är även viktiga för att stödja den inre marknadens funktion. En miljövarupolicy innebär att samhället ställer krav på de varor som produceras och beskriver olika samhällsaktörers ansvar för de varor som släpps ut på marknaden under en varas hela livscykel. I detta inbegrips den miljöpåverkan som uppstår under en varas hela livscykel från råvaruutvinning till slutomhändertagande. finns ingen klar definition av vad en samlad miljövarupolicy inom EU innebär men ett omfattande arbete bedrivs dock redan när det gäller de verktyg som kan tänkas ingå i en sådan strategi. Exempel på verktyg är miljömärkning, miljövarudeklarationer, miljöledningssystem, miljöanpassad upphand- ling, producentansvar, produktstandarder och ekonomiska styrmedel. har initierat ett arbete med en miljövarupolicy, IPP (Policy) på EU-nivå och kommer att presentera en s.k. grönbok i ämnet. deltar aktivt i arbetet. Att utarbeta en miljövarupolicy är också en prioriterad fråga inför det svenska ordförandeskapet i EU . En samlad miljövarupolicy spelar en mycket viktig roll för integrationen av hållbar utveckling på den inre marknaden. En gemensam policy kan även stimulera handeln inom EU och öka europeiska företags konkurrensförmåga på den inter- nationella marknaden. Regeringen avser förelägga en samlad redogörelse om en miljöanpassad produktpolitik . Denna skall bl.a. utgöra underlag för det svenska agerandet i EU:s arbete med miljövarupolicy och för det fortsatta nationella arbetet. Arbetet med en miljövarupolicy pågår även inom ramen för det nordiska samarbetet. En nordisk tvärsektoriell grupp med myndighets- representanter för närings-, konsument- och miljösektorerna har bildats. Uppgiften är att utarbeta ett förslag till en gemensam nordisk miljövarupolicy som skall presenteras . Småföretag Det är i första hand i de små och medelstora företagen som tillväxten av sysselsättningen väntas ske. Politikens och de offentliga organens uppgift är att skapa goda förutsättningar för att företag skall kunna etableras och växa. Därför är det av särskilt stor betydelse för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen att småföretagen uppmärksammas både på behovet av miljöanpassning av verksamhet och produkter och på de affärsmässiga fördelar som därigenom kan uppnås. Miljöarbetet inom småföretagen har totalt sett utvecklats långsammare än i de större företagen. Det beror bl.a. på att de små företagen inte har motsvarande tillgång till de interna resurser som kan krävas för att införa miljöledningssystem eller att genomföra andra större miljöprojekt. Ett aktivt miljöarbete i de små företagen har en framtida potential. Det är därför av vikt att de små och medelstora företagen på olika sätt får stöd i sitt miljöarbete. En rad program med statlig finansiering eller delfinansiering har därför satts igång. har arbetat med att främja miljöstyrning i små och medelstora företag. Utöver visst lokalt ekonomiskt stöd har erbjudits kostnadsfri telefonrådgivning, seminarier och hjälp med att bli registrerad enligt EU:s miljöledningssystem (EMAS). insatser för att hjälpa småföretag att tillämpa miljöstandarder har fortsatt och 1999. driver ett program om miljöanpassad produktutveckling. Programmet skall främja miljöanpassning av produkt- utvecklingen i små och medelstora företag. Flertalet av projekten inom programmet syftar till att vidareutveckla eller ta fram nya verktyg/hjälpmedel för produktutveckling. Målet är att miljöhänsyn skall kunna integreras i företagens dagliga produktrelaterade arbete. I Miljövårdsberedningens uppdrag om strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv (dir. 1998:65) ingår också att belysa de små och medelstora företagens förutsättningar. Som ett led i det arbetet har beredningen tillsammans med låtit genomföra en studie om olika arbetssätt för att stödja miljöarbetet i små och medelstora företag Industrisektorn inom EU Vid Europeiska rådets möte i uppmanades alla konstellationer inom ministerrådet att upprätta egna strategier så att miljö och hållbar utveckling integreras i gemenskapens verksamhet inom respektive område. Rådskonstellationerna ombads att övervaka framstegen samt att fastställa indikatorer som kan möjliggöra en utvärdering av integrationsarbetet. Vid Europeiska rådets möte i fick rådet för industri i uppdrag att inleda sitt arbete med att integrera miljö och hållbar utveckling inom sitt område. Vid industriministerrådets möte i fattade rådet ett formellt beslut om att inleda arbetet med integrering av miljö och hållbar utveckling i sektor industri. kommer vid sitt möte i göra en genomgång och utvärdering av de övergripande framstegen i fråga om integrering av miljö och hållbar utveckling för att länka samman de sektorsstrategier som utarbetas av skilda rådskonstellationer. 3.2.2 Energipolitiken Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med liten negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Energipolitiken lades fast genom beslut med anledning av propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Omställningen mot en långsiktigt hållbar energiförsörjning innebär bl.a. att kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till nya energislag samt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Det energipolitiska program som beslutades omfattar . Programmets huvudinriktning är en kraftfull och långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstra- tion av ny energiteknik. Målet är att under de närmaste 10 15 åren utveckla kommersiellt lönsam teknik för el- och värmeproduktion från förnybara energikällor och för energieffektivisering. Statens energi- myndighet ansvarar för genomförandet av huvuddelen av programmet. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle en reaktor vid ställas av före . Enligt senare beslut i Regeringsrätten skall rätten att driva kärnkraftsreaktorn inte upphöra förrän vid utgången av . Den andra reaktorn i skall enligt riktlinjerna ställas av före .