prop · GN038 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:8 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås lagstiftning som gör det möjligt att fortsätta förberedelserna inför en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Enligt 5 § skall uppgifter i de personregister som inrättats med stöd av lagen gallras senast när lagen upphör att gälla. Uppgifterna i registren behövs emellertid för att bygga upp ett lägenhetsregister på riksnivå. Uppgifterna måste därför bevaras även . Detta bör åstadkommas genom att den tidpunkt då provverksamhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram. Med hänsyn till det pågående lagstiftningsarbetet bör förlängning ske till utgången av . En ytterligare förutsättning för en registerbaserad folk- och bostadsräkning är att det finns ett yrkesregister. Därför föreslås lagstiftning som gör det möjligt att inrätta ett sådant register. Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den officiella statistiken, som avser näringsidkare samt stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet, ändras därigenom så att uppgiftsskyldigheten kommer att gälla antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken. Ändringen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken 5 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Statistikens roll i samhället 7 5 Registerbaserad folk- och bostadsräkning 8 5.1 Nuvarande regler om den officiella statistiken 8 5.2 Provverksamheten med registerbaserad folk- och bostadsräkning och det fortsatta arbetet 9 5.3 Nuvarande regler för provverksamheten 10 5.4 Förlängd giltighetstid för provverksamhetslagen 10 6 Yrkesregister 11 Bilaga 1 Sammanfattning av SCB:s rapport och kostnader för uppbyggnad av ett yrkesregister i 15 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 18 Bilaga 3 Statistikregelgruppens författningsförslag 19 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 21 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 23 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 24 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter, 2. lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostads- uppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den officiella statistiken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om 1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, 2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 3. antalet anställda, löner och sysselsättning, 3. antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken, 4. lager- och förrådshållning, 5. investeringar, 6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster, 7. priser för varor och tjänster, 8. intäkter, kostnader och vinster, 9. omsättning, tillgångar och skulder, 10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden, 11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt. Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område. 5 § Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverk- samhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om antalet anställda, löner och sysselsättning. Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverk- samhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade att det skall genomföras registerbaserade folk- och bostadsräkningar, (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). beslutades att en provverksamhet skulle genomföras i kommun och i för att närmare pröva möjligheterna att bygga upp ett landsomfattande lägenhetsregister, införa folkbokföring på lägenheter, testa statistikkvaliteten och precisera kostnaderna för detta. antog i detta sammanhang lagen (1995:1537) om lägenhetsregister (lägenhetsregisterlagen) och lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter (provverksamhetslagen). beslutade också om vissa ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) och i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister. Vid registerbaserade folk- och bostadsräkningar (FoB) används uppgifter i befintliga register. Det krävs ett lägenhetsregister med vissa uppgifter om varje lägenhet. Vidare krävs att enskilda personer i flerbostadshus folkbokförs på lägenhet. Då kan man knyta uppgifter om ett enskilt hushåll till en lägenhet. En annan förutsättning för en registerbaserad FoB är att det finns ett yrkesregister. Inrättandet av ett sådant register för statistiska ändamål har utretts . () har haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för och bedriva försöksverksamhet inför upprättandet av ett individbaserat yrkesregister för statistikändamål. SCB redovisade uppdraget i en rapport . En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju1999/6). En arbetsgrupp inom med uppgift att ta fram förslag till den författningsreglering som behövs för att möjliggöra registerbaserade folk- och bostadsräkningar redovisade rapporten - författningsförslag (Ds 1997:77). Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju1999/6). En arbetsgrupp inom med uppgift att lämna förslag till ändringar i författningarna på statistikens område (Statistikregelgruppen) lämnade i en delrapport förslag till författningsändringar för att genomföra SCB:s förslag om yrkesregister. Dessa innebar att uppgiftsskyldigheten för näringsidkare skulle utvidgas med de anställdas yrken. Den fortsatta beredningen i av registerbaserade FoB:ar kom till viss del att ändra förutsättningarna för ett yrkesregister. Regeringen uppdrog därför åt Statistikregelgruppen, numera inom , att inkomma med ett nytt förslag till de författningar som krävs för att bygga upp ett yrkesregister. Statistikregelgruppen lämnade sitt förslag i en delrapport . Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju1999/6). Statistikregelgruppens författningsförslag finns i bilaga 3. Statistikregelgruppen har regeringens uppdrag att redovisa förslag till ändringar i författningarna på statistikens område, och skall redovisa författ- ningsförslag om uppbyggnad av lägenhetsregister, folkbokföring på lägenheter och registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionens lagförslag beaktat Lagrådets syn- punkter. Därtill har en mindre ändring av språklig art gjorts i förslaget till ändring i provverksamhetslagen. 4 Statistikens roll i samhället över allmänna samhällsförhållanden är en nödvändig kun- skapskälla för att kunna utveckla demokrati och ekonomi i ett samhälle. Den statliga statistiken ligger till grund för planering och beslut på internationell, nationell, regional och nivå liksom inom specifika samhällssektorer. Det pågående fördjupade samarbetet inom EU och den förestående utvidgningen av antalet medlemsländer förutsätter god tillgång till jämförbar statistik, främst ekonomisk statistik. Statistik är en självklar utgångspunkt när förändringar i valdeltagandet och befolkningens attityder till demokratin i stort undersöks och debatteras. Konsekvenserna av de senaste årens stora ekonomiska besparingar på statsbudgeten kan inte utvärderas utan stöd av statistiskt material. Förutsättningarna för jämställdhetsarbetet underlättas om den individbaserade statistiken är könsuppdelad. Utbildningsväsendet använder sig också i hög grad av statistik. Forskningen har behov av omfattande, detaljerade statistiska underlag, ofta i form av individdata. Statistik är dessutom en viktig förutsättning för massmedias kritiska granskning av samhället. Den svenska officiella statistiken bygger på en omfattande användning av administrativa uppgifter med vars hjälp man byggt upp olika statistiska register. Registren används både som bas för urvalsundersökningar och för att ta fram totalräknad registerstatistik av olika slag. Fördelen med registerbaserad statistik framför statistik baserad på urvalsundersökningar är stora kostnadsbesparingar för datainsamling och minskad börda för uppgiftslämnarna. har tillsammans med övriga nordiska länder kommit längst när det gäller att utnyttja administrativa register för statistiska ändamål. Inom EU har Kommissionen och vissa medlemsländer tidigare varit kritiska till användning av adminstrativa register för detta ändamål. har varit pådrivande i denna fråga inom EU och också fått gehör för detta, vilket fått till följd att Kommissionen numera accepterar och även rekommenderar denna metodik. Ett viktigt skäl är önskemål om att begränsa uppgiftslämnandet. Flera medlemsländer har övergått till att ta fram statistik på detta sätt. Registerbaserade folk- och bostadsräkningar är ett led i strävan att genom ökad användning av administrativa register för statistikändamål förenkla statistikproduktionen och minska uppgiftslämnandet. har folk- och bostadsräkningarna i stor utsträckning byggt på registeruppgifter. Det som saknats för att möjliggöra en övergång till helt registerbaserade undersökningar är register över lägenheter och yrken. och tillämpar helt registerbaserade folk- och bostadsräkningar med stor framgång. God tillgänglighet är en förutsättning för att sprida den kunskap som finns i allt insamlat statistiskt material. Statistikdatabaserna vid SCB innehåller en stor mängd statistisk samhällsinformation som kan vidarebearbetas av användaren. Databaserna är tillgängliga på Internet och avgiftsbelagda. För att öka tillgängligheten till denna stora kunskapsmängd är det angeläget att tillgången till databaserna görs avgiftsfri. Regeringen kommer därför att uppdra åt SCB att påbörja ett arbete som syftar till fri tillgång till de statistiska databaserna. 5 Registerbaserad folk- och bostadsräkning 5.1 Nuvarande regler om den officiella statistiken Den grundläggande regleringen av den officiella statistiken finns i lagen (1992:889) om den officiella statistiken (statistiklagen). I 1 § andra stycket föreskrivs att officiell statistik är sådan statistik för samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell rapportering som en myndighet framställer enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Föreskrifter om uppgiftsskyldighet för enskilda finns i 3-8 §§. Uppgiftsskyldigheten är förenad med vissa tvångsmedel som regleras i 11-13 §§. Ytterligare bestämmelser om den officiella statistiken finns i förord- ningen (1992:1668) om den officiella statistiken (statistikförordningen). I 2 § föreskrivs att officiell statistik är sådan statistik som förtecknas i bilagan. I förordningen finns också bestämmelser om vad som gäller vid insamling av uppgifter, om samråd och information samt om statistikens tillgänglighet. I bilagan till statistikförordningen förtecknas statistiken på respektive område under ett 20-tal rubriker. Vidare anges vilken myndighet som är ansvarig. Efter införandet av statistiklagen genomfördes en författningsreglering av de personregister som används för att ta fram officiell statistik och som innehåller särskilt känsliga uppgifter. De övergripande bestämmelserna om dessa infördes i lagen (1995:606) om vissa personregister för officiell statistik (statistikregisterlagen). I lagen föreskrivs att registren får föras endast för framställning av statistik och endast av den myndighet som ansvarar för den officiella statistik som uppgifterna i registret är avsedda för. Personregister får inrättas och föras endast enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Kompletterande föreskrifter om de olika registren finns i förordningen (1995:1060) om vissa personregister för officiell statistik (statistik- registerförordningen). Förordningen innehåller detaljerade bestämmelser om de register som omfattas av statistikregisterlagen med föreskrifter om ändamål, innehåll och om tillåtna sambearbetningar. Förordningen omfattar 13 personregister hos SCB och 18 personregister hos andra statistik- och registeransvariga myndigheter. Den innehåller också en reglering av användningen av uppgifter för SCB:s databasservice. 5.2 Provverksamheten med registerbaserad folk- och bostadsräkning och det fortsatta arbetet Regeringen beslutade att ge , och () i uppdrag att genomföra en provverksamhet med uppbyggnad av lägenhetsregister och folkbokföring på lägenheter i kommun och i i . Regeringen beslutade vidare och att ge i uppdrag att granska provverksamheten och lämna förslag till kostnadsbegränsningar. Myndigheterna redovisade uppdragen i ett antal rapporter och slutredovisade provverksamheten i en rapport . Enligt myndigheterna fungerade uppläggningen av lägenhetsregistret i försöksområdena tillfredsställande medan folkbokföringen på lägenheter innebar vissa problem genom att en mindre del av befolkningen inte kunde folkbokföras på lägenhet. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att ge SCB i uppdrag att utreda en alternativ metod för att genomföra nästa folk- och bostadsräkning . Enligt denna metod skulle SCB utnyttja registret folk- och bostadsräkning och göra en kompletterande uppgiftsinsamling. En sådan engångslösning bedömdes dock bli mycket kostsam. Mot denna bakgrund bedömde regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) fortsatta investeringar för att möjliggöra registerbaserade folk- och bostadsräkningar vara det bästa alternativet. Detta är en långsiktig investering som lägger grund för framtida folk- och bostadsräkningar och möjliggör besparingar för staten och kommunerna. Problemen i folkbokföringen bedöms vara av övergående karaktär och kunna lösas bl.a. genom stabila lägenhetsbeteckningar. På grund av förseningarna kan en registerbaserad folk- och bostadsräkning genomföras först eller 2005. En förutsättning är ett landsomfattande lägenhetsregister, ett yrkesregister och folkbokföring på lägenheter. Vidare krävs lagreglering av genomförandet av folk- och bostadsräkningen med den behandling av personuppgifter som skall ske. delade regeringens bedömning (bet. 1998/99FiU:27, rskr. 1998/99:249). 5.3 Nuvarande regler för provverksamheten Lägenhetsregisterlagen innehåller bestämmelser om ändamål och innehåll för lägenhetsregistret samt skyldighet för fastighetsägare att lämna uppgift om adress och lägenhetsbeteckning. Lagen trädde i kraft för kommun och i och i övrigt den dag regeringen bestämmer. Lägenhetsregisterförordningen innehåller en rad kompletterande föreskrifter om främst registerinnehållet, som specificeras på variabelnivå. Förordningen trädde i kraft . Provverksamhetslagen reglerar rätten att föra vissa personregister för provverksamheten. Lagen upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Provverksamhetsförordningen innehåller en rad kompletterande föreskrifter om innehållet i de register som får föras för provverksamheten samt om rätten att sambearbeta personuppgifter. Förordningen trädde i kraft . I 6 § folkbokföringslagen föreskrivs att en person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Lagen innehåller några ytterligare bestämmelser om folkbokföring på lägenhet och om lägenhetsbeteckningar. För kommun och och i trädde bestämmelserna i kraft och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. I 6 § lagen om folkbokföringsregister föreskrivs att ett lokalt folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om bl.a. lägenhetsbeteckning. För kommun och i trädde bestämmelserna i kraft och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 5.4 Förlängd giltighetstid för provverksamhetslagen Regeringens förslag: Den tidpunkt då provverksamhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram till utgången av . Statistikregelgruppens förslag: Den tidpunkt då provverk- samhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram till utgången av . Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna godtar statistik- regelgruppens förslag. Datainspektionen påtalar de problem som kan uppkomma om giltighetstiden för provverksamhetslagen förlängs så att lagen skall gälla efter , då personuppgiftslagens bestämmelser blir tillämpliga på behandlingen av personuppgifter. Skälen för regeringens förslag: Provverksamhetslagen upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . Enligt 5 § skall uppgifter i de personregister som inrättats med stöd av lagen gallras senast när lagen upphör att gälla. De uppgifter som ingår i registren behövs för att bygga upp ett lägenhetsregister på riksnivå. Eftersom detta arbete inte kan avslutas före utgången av 1999 måste uppgifterna därför bevaras även . Detta åstadkoms genom att den tidpunkt då provverksamhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram. Personuppgiftslagen (1998:204) trädde i kraft . upphävdes datalagen (1973:289). Enligt punkt 2 av övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen gäller dock datalagen t. o. m. för sådan behandling av personuppgifter som påbörjats före . Med hänsyn härtill och till det pågående lagstiftningsarbetet beträffande den registerbaserade folk- och bostadsräkningen, som kommer att innebära en anpassning till personuppgiftslagen, skall förlängning ske till utgången av . 6 Yrkesregister Regeringens förslag: Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ statistiklagen för näringsidkare samt för stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet ändras så att uppgiftsskyldigheten kommer att gälla antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken. Statistikregelgruppens förslag: Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ statistiklagen för näringsidkare samt för stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet ändras så att uppgiftsskyldigheten kommer att gälla sysselsättning, löner och yrken i fråga om anställda. SCB:s förslag överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över SCB:s förslag förordar ett yrkesregister. anser att alla uppgifter till yrkesregistret skall inhämtas i ett sammanhang från medborgarna själva. Arbetarskyddsstyrelsen ser en risk för underskattning av antalet anställda i de fall då sysselsättning, lön eller yrke inte rapporteras för samtliga. Antalet anställda bör därför i fortsättningen begäras in som en separat uppgift. och för regelgranskning tillstyrker att befintliga yrkesuppgifter i lönestatistiken används som underlag för yrkesregistret men avstyrker att registreringsarbetet kompliceras genom övergång till en mer detaljerad kodningsnivå efter uppbyggnadsskedet. De båda organisationerna föreslår att en undersökning görs av möjligheterna att helt eller till stor del undvika den av SCB föreslagna direktinsamlingen av yrkesuppgifter hos företag som inte ingår i lönestatistiken. Datainspektionen anser att de uppgifter om yrke som behövs för statistikändamål och som bl.a. följer av EU-krav väl tillgodoses genom att den enskilde själv lämnar uppgiften på sätt som skett genom traditionella folk- och bostadsräkningar. Flertalet remissinstanser godtar statistikregelgruppens förslag. Skälen för regeringens förslag: Syftet med ett yrkesregister är att ersätta den insamling av yrkesuppgifter som tidigare skett från enskilda i samband med folk- och bostadsräkningarna. Dessa uppgifter finns inte i något befintligt register. Insamlingen måste därför ske på något annat sätt. Som nämnts i det föregående har SCB på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för ett individbaserat yrkesregister och bedrivit försöks- verksamhet inför införandet av ett sådant register. Ett yrkesregister skall tillgodose myndigheters, organisationers, forskningens m.fl. krav på relevanta data. Yrkesuppgifter används för bl.a. planering inom hälso- och sjukvården, och socialförsäkringarna, utbildningsplanering, samhällsplanering samt yrkesmedicinsk och samhällsvetenskaplig forskning. Uppgift om yrke är också en viktig variabel i arbetet för ökad jämställdhet mellan könen. Det övergripande målet med uppgifterna i ett yrkesregister är att bilda underlag för framställning av officiell statistik. Uppgifter i registret kan användas tillsammans med andra uppgifter för officiell statistik. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) föreslagit att ett yrkesregister byggs upp på det sätt som SCB har förordat. Det innebär att man utnyttjar befintliga uppgifter och gör kompletterande insamlingar. Uppgiftslämnarna belastas då inte ytterligare. Den grupp som skall registreras är alla förvärvsarbetande i åldern . Registret skall omfatta både anställda och egna företagare och innehålla en yrkesuppgift per person. kan yrkesregistret utvidgas till att omfatta fler anställningsförhållanden per person och personer som saknar förvärvsarbete. population kan därvid utgöra grunden. Yrkesuppgifter för anställda kan i första hand hämtas från underlaget till den officiella lönestatistiken. Kompletterande uppgifter om anställda och företagare kan hämtas från olika SCB-register. Resterande uppgifter för anställda kan i huvudsak hänföras till små företag utanför lönestatistiken. För var och en av dessa kan insamlingen göras antingen för hela populationen på en gång eller enligt ett rullande schema. Uppgifterna förutsätts samlas in med uppgiftsplikt. Av kostnadsskäl förordas en enkätundersökning enligt ett rullande schema där en femtedel av företagen kontaktas . Uppbyggnadstiden för registret beräknas bli . Avsikten är att registret skall vara färdigt när den registerbaserade folk- och bostadsräkningen skall genomföras. godkände regeringens förslag (bet. 1998/99FiU:27, rskr. 1998/99:249). förordar att uppgifterna till yrkesregistret samlas in direkt från medborgarna. Från kvalitetssynpunkt är troligtvis en personenkät med frågor om yrke och huvudsakliga arbetsuppgifter den bästa metoden. Det är dock inte rimligt att genomföra en sådan enkät med tanke på uppgiftslämnarbördan och de stora kostnader som en sådan undersökning innebär. Kvaliteten i yrkesregistret bör successivt kunna öka genom de förslag till förbättringar som SCB har presenterat. och för regelgranskning har föreslagit att det undersöks om det är möjligt att helt eller delvis undvika en direktinsamling av yrkesuppgifter hos företag som inte ingår i lönestatistiken. SCB redovisade en särskild konsekvensanalys enligt förordningen om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Fm 1998:2).