prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser. Tabell 24.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 229 907 Pris- och löneomräkning +1 119 Justering av +19 070 Justering av tillfällig nivåökning 1999 -2 000 Överföring från E2 +1 000 Förslag 2000 249 096 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 24 408 2000 Förslag 22 000 2001 Beräknat 22 000 2002 Beräknat 22 000 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regerings- beslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också en- ligt förordningen (1987:606) om statligt regio- nalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. Regeringens överväganden Resultatinformation Bidrag till jordbrukets rationalisering Från anslaget görs utbetalningar endast för tidi- gare beslutade stödåtgärder. Stöd lämnas framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Projektens slutförande är bl.a. beroende av om fastighetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bidragsramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldre projekten. Jord- bruksverket har i en rapport, daterad den 22 feb- ruari 1996, redovisat att avvecklingen av om- arronderingsprojekten för berörda län kan beräknas ta för och samt för . Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutade stöd bedöms bli begränsat. Regeringen beräknar kostnaderna till för . Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Från anslaget finansieras utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationa- lisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. Det finns en möjlighet att lämna kreditgaran- tier till trädgårds- och rennäringsföretag. Det är dock mycket liten efterfrågan på dessa lånegarantier. Garantilånestocken minskar nästan lika mycket som det amorteras, dvs. i ökande takt eftersom amorteringarnas re- lativa andel ökar . Regeringen beräknar kostnaderna till 17 mil- joner kronor. Jordfonden På jordfonden bokförs kostnader för länsstyrel- sernas förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verk- samheten regleras mot statsbudgetens inkomst- sida. Så länge det finns en inlösenskyldighet vid vissa fall av vägrat förvärvstillstånd måste jord- fonden finnas kvar. Bokföringsrutinerna för fonden ändrades fr.o.m. för att ge en klarare överblick av fondens innehav av fastigheter och pengar. Bokfört värde beräknas uppgå till ca . har beslutat att utvärdera vissa be- stämmelser i jordförvärvslagen och fastighets- bildningslagen. Regeringen har därefter beslutat om kommittédirektiv (dir. 1999:40) till en sär- skild utredare som skall redovisa resultatet . Ströängar Från anslaget finansieras utgifter i samband med ströängsindragningen. behandlade flera motioner med yrkanden om en översyn av avvittringens slutförande i och läns lappmarker (bet. 1989/90:BoU12, rskr. 1989/90:209). ansåg inte att en sådan översyn var motiverad men uttalade bl.a. att de problem som sammanhänger med ströängarna borde undersökas närmare. påpekade särskilt vikten av att klarhet skapas om vilka rät- tigheter som finns för dem som bor i området. Mot bakgrund av uttalande har inom en översyn gjorts av vissa frågor som rör ströängarna. Översynen har redovisats i en departementspromemoria (Ds 1997:37) Ströängar. I promemorian beskrivs de rättigheter som är knutna till ströängarna och konsekvenserna av att det finns ströängar. Det konstateras att strö- ängarna orsakar endast begränsade problem för skogsbruket och i övrigt. En avveckling föreslås ske genom fastighetsreglering. För att underlätta genomförandet av fastighetsregleringar föreslås att staten avstår från sin återlösningsrätt. Förslagen i promemorian har remissbehand- lats. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Jo97/1275). Flertalet remissinstanser instämmer i den be- dömning och de förslag som redovisas i prome- . Hovrätten för och förespråkar dock att ett indragningsförfarande skall genomföras. Same- tinget påpekar att en utebliven avveckling av ströängarna medför att oklarheter kvarstår om ströängarnas rättsställning och därmed också om hur de förhåller sig till de samiska rättigheterna. Som konstateras i promemorian medför före- komsten av ströängar i praktiken endast begrän- sade problem varför något behov av åtgärder inte föreligger. Mot bakgrund av det arbete som i andra sammanhang bedrivs angående samernas rätt till mark anser regeringen att promemorians förslag för närva- rande inte bör genomföras. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. B3 Djurregister Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 800 2000 Förslag 15 993 2001 Beräknat 16 310 1 2002 Beräknat 16 655 1 1 Motsvarar 15 993 tkr prisnivå. Anslaget skall täcka investeringskostnader och driften för en databas för registrering av nötkrea- tur. har på regeringens uppdrag träffat avtal med Svensk Mjölk om arbetsfördel- ningen m.m. mellan verket och Svensk Mjölk. har ett kontor i för den del av hanteringen som bedrivs av verket. Kontoret har ca 17 fast anställda för hanteringen av djurregistret. Databasen är i drift . Delar av system- utvecklingsarbetet som skall underlätta och effektivisera hanteringen genomförs . Registret finansieras med avgifter som in- levereras på inkomsttitel. fortsätter arbetet med att ut- veckla ett grisregister över förflyttningar av grupper av grisar. Syftet med grisregistret är främst att möjliggöra en spårning av smittade djur vid eventuella sjukdomsutbrott. Regeringens överväganden Resultatinformation Kostnaderna för driften av databasen för regist- rering av nötkreatur har belastat anslaget fr.o.m. . kommer arbetet med att införa ett grisregister att påbörjas. An- slaget för kommer att tas i anspråk för uppbyggnaden av grisregistret. upp- rättas i enlighet med direktiv /12/EG av om ändring och uppdatering av di- rektiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen. Regeringen har även fortsätt- ningsvis för avsikt att ta anslaget i anspråk för fortsatt investering och drift av grisregistret. I likhet med databasen för registrering av nötkrea- tur kommer grisregistret att finansieras genom att avgifter inlevereras på inkomsttitel. Ett be- myndigande att ta ut sådana avgifter finns i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jord- bruksprodukter. Kostnaden för investering och drift beräknas uppgå till ca . Finansieringen av gjorda investeringar och drift sker genom att intäkterna från avgiften inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 24.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 14 000 Pris- och löneomräkning -7 Ökat resursbehov +2 000 Förslag 2000 15 993 B4 Statens utsädeskontroll Tabell 24.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 400 2000 Förslag 1 058 2001 Beräknat 1 074 1 2002 Beräknat 1 091 1 1 Motsvarar 1 058 tkr prisnivå. Statens utsädeskontroll är centralt organ för cer- tifiering av utsädesvaror. Denna verksamhet finansieras med avgifter. Statens utsädeskontroll utför också viss kvali- tetskontroll utanför certifieringssystemet. Denna verksamhet är anslagsfinansierad liksom myn- dighetens internationella verksamhet. Statens utsädeskontrolls del av effektmålen inom utgiftsområde 23 är att bidra till att ett full- gott utsäde används i landet med syfte bl.a. att minska användningen av bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv och hållbar växt- odling i landet. Regeringens överväganden Resultatinformation Statens utsädeskontrolls årsredovisning uppvisar ett negativt resultat för . Jämfört med föregående år innebär resultatet dock en bety- dande förbättring. I resultatet ingår vidare en- gångskostnader för speciella projekt avseende utökade analyser av eget utsäde. Den andel av det totala utsädesbehovet som täcks av certifierat ut- säde varierar mellan olika växtslag. har den totalt certifierade kvantiteten av fröburna växtslag ökat medan certifie- ringen av utsädespotatis har varit i stort sett oförändrad. Ökad användning av certifierat ut- säde innebär att sundare utsäde används, vilket får antas vara ett sätt att påverka behovet av be- kämpningsmedel i jordbruket. Den anslagsfinansierade verksamheten om- fattade under av den totala omsättningen, samma andel som . Denna består huvudsakli- gen av internationell verksamhet och av kvali- tetskontroll av prydnadsväxter, som ligger utanför certifieringssystemet. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. har fördelningen av omkostnader ändrats för att få fram ett mer rättvisande påslag. har omkostnaderna minskat kraftigt till följd av att engångskostnader för utredning avse- ende ett nytt ADB-system har fallit bort. Tabell 24.11 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 19 355 18 877 478 Prognos 1999 20 145 20 000 145 Budget 2000 20 145 20 000 145 Tabell 24.12 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 5 963 6 706 -743 Prognos 1999 5 930 6 000 -70 Budget 2000 4 830 5 000 -170 Slutsatser Statens utsädeskontroll har genomfört omfattande kostnadsreduktioner. I syfte att ytterligare öka kostnadseffektiviteten diskuteras nu bl.a. möjligheten att samutnyttja personal med andra organisationer. Statens utsä- deskontrolls andel av den totala certifieringen har ökat som den totala certifieringen i absoluta tal har ökat jämfört . En- ligt regeringens bedömning finns inte någon an- ledning att ändra inriktning på verksamheten. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser . Tabell 24.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 002 Pris- och löneomräkning +6 Justering av premie +50 Förslag 2000 1 058 Tabell 24.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 587 2000 Förslag 1 410 2001 Beräknat 1 432 1 2002 Beräknat 1 455 1 1 Motsvarar 1 410 tkr prisnivå. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). fullgör vidare de uppgifter som får ut- föras av ett nationellt organ enligt rådets förord- ning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (1993:1375) om intagning av växtsorter i sortlistan. del av effektmålen inom utgiftsområde 23 är att bidra till att växtodlingen i landet har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpassning till de allmänna od- lingsförutsättningarna i landet och till behovet av en uthållig växtodling. Nämnden skall därför pröva ärenden i fråga om godkännande av växtsorter för intagning i sortlistan med ut- gångspunkt i dessa kriterier. skall erbjuda en kostnadseffektiv service i ären- den om växtförädlarrätt och sortlista. Regeringens överväganden Resultatinformation Växtsortnämndens verksamhet för visar ett negativt resultat, . Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på . godkände nämnden 30 sorter för intagning i sortlistan. En påtaglig ten- dens är att andelen utländska sorter ökar. har vid godkännande tagit hänsyn till sådana förbättringar som innebär ökad anpassning till odlingsförutsättningarna i landet. Intäkterna från årsavgifter för växtförädlar- rätten och från ansökningsavgifterna för sortlis- tan har varit högre än beräknat. Det försämrade resultatet beror på ADB-kostnader för ett nytt ansökningssystem. Tabell 24.15 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 1 312 1 497 -185 Prognos 1999 1 300 1 350 -50 Budget 2000 1 300 1 350 -50 Budget för avgiftsbelagd verksamhet I och med att sortlisteprövningen avgiftsbelagts drivs nämndens hela verksamhet med full kost- nadstäckning. För av nämndens upp- drag är annan än staten uppdragsgivare. Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Enligt regeringens bedömning finns inte någon anledning att ändra inriktning på verksamhet. Regeringen be- dömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser . Tabell 24.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 371 Pris- och löneomräkning +6 Justering av premie +33 Förslag 2000 1 410 B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Tabell 24.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 38 900 2000 Förslag 26 934 2001 Beräknat 27 391 1 2002 Beräknat 27 877 1 1 Motsvarar 26 934 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för att inom skilda handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och träd- gårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel, be- varande av biologisk mångfald och ökad andel ekologisk produktion. Likaså disponeras anslaget för uppföljning och utvärdering av den gemen- samma jordbrukspolitikens miljöeffekter. Anslagsbehållningen som 2001 skall utnyttjas för försöks- och utvecklings- verksamhet avseende miljöförbättrande åtgärder är för perioden intecknad för flerårig verksamhet och kommer löpande att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation För har anvisats . Från anslaget har medel använts för för- söks- och utvecklingsverksamhet inom vardera bekämpningsmedelsprogrammet och program- met för minskat växtnäringsläckage. Anslaget har även använts för försöks- och utvecklingsverk- samhet samt marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion. Dessutom har medel an- vänts för funktionstest av lantbrukssprutor och utvärdering och uppföljning av den gemen- samma jordbrukspolitikens miljöeffekter. Målet med handlingsprogrammet för be- kämpningsmedel är att hälso- och miljöriskerna skall fortsätta att minska. Resultatet av hand- lingsprogrammet åren 1986 1996 är att miljö- och hälsoriskerna reducerats respektive (beräknat som miljö- samt hälsoindex gånger försåld volym bekämpnings- medel). har dock an- vändningen av bekämpningsmedel ökat. Orsa- ken är delvis en förändrad prisrelation mellan bekämpningsmedel och mekanisk bekämpning, delvis ett resultat av den gemensamma jord- brukspolitiken, t.ex. ökad odlingsareal. Förutsättningarna är goda för att uppnå målet ekologiskt odlad åkerareal . Anslutningen till miljöprogrammet pekar mot att av åkerarealen nu od- las ekologiskt. Växtnäringsförluster genom kväveläckage och ammoniakavgång är ett av jordbrukets största miljöproblem. Miljömålen har inte nåtts trots arbete inom befintliga åtgärdsprogram. Slutsatser Enligt bedömning kommer det att krävas åtgärder utöver de som anges i hand- lingsprogrammet för bekämpningsmedel för att de uppställda målen skall nås . Kemi- kalieinspektionen har regeringens uppdrag att inom ramen för miljökvalitetsmålet "Giftfri miljö" föreslå åtgärdsstrategier. har på regeringens uppdrag föreslagit ett nytt mål för den ekologiska pro- duktionen . Regeringen har gett i upp- drag att till redovisa ett förstärkt åtgärdsprogram för att minska kväve- läckaget till jordbruket. har dessutom i uppdrag att föreslå delmål och sek- torsmål för jordbruket vad gäller miljökvalitets- målen "Bara naturlig försurning" och "Ingen övergödning" till . Regeringen anser att medel inom anslaget skall användas för att genomföra handlingsprogram- men vad avser försöks- och utvecklingsverksam- het m.m. innebär det att försöks- och utvecklingsverksamheten bör omfatta åtgär- der motsvarande inom be- kämpningsmedelsprogrammet och inom programmet för minskat växt- näringsläckage. Försöks- och utvecklingsverk- samhet samt marknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion skall kunna om- fatta åtgärder motsvarande , varav högst för marknads- stödjande åtgärder. Kostnader avseende mark- nadsstödjande åtgärder bör få belasta anslaget, men är det rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgärder. Utöver dessa ändamål bör medel kunna rymmas för ut- värdering och uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter, för utbildning om utrustning i anslutning till verksamheten med funktionstester av lantbrukssprutor samt för internationellt standardiseringsarbete. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser . B7 Bekämpande av växtsjukdomar Tabell 5.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 125 2000 Förslag 2 629 2001 Beräknat 2 629 2002 Beräknat 2 629 Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnaderna för beredskapsåt- gärder mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom kostnaderna för undersökningar av växtprover som av Jord- bruksverkets växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare har efter medlemskapet i EU tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna och marknadskontroll. Regeringens överväganden Resultatinformation Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Växt- material som når är generellt av hög sundhetsstatus och få avvisningar har behövt göras i importkontrollen. Genom god samverkan med har en sundhetsmässig uppfölj- ning av införd matpotatis från kontinenten kun- nat ske. Detta mot bakgrund av en allt för hög förekomst av potatissjukdomar i flera länder. Ett nytt system för exportkontroll av virke har in- förts som förbilligar exportförfarandet för före- tagen. Produktionskontrollen fungerar väl och systemet med s.k. växtpass accepteras av de flesta aktörerna. Arbetet med att göra marknadskon- trollen mer effektiv och mer riskstyrd har ut- vecklats vidare men är fortfarande under uppbyggnad. Arbetet med kartläggning och bekämpning av vissa potatissjukdomar fort- skrider eftersom kunskapen om smittoläget fortfarande i vissa hänseenden är otillräcklig. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade. B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder Tabell 24.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 060 200 2000 Förslag 2 118 000 2001 Beräknat 2 118 000 2002 Beräknat 2 118 000 1 Redovisningen baseras på en sammanslagning av de tidigare anslagen B8, B10 samt B12. Anslaget ersätter de tidigare anslagen B8, B10 och B12 genom att strukturstöden inom livsme- delssektorn, de regionala stöden till jordbruket och de kompletterande åtgärderna kommer att ingå i ett nytt svenskt landsbygdsprogram (se även avsnitt 5.6). Till anslaget förs även det na- stödet till jordbruket i norra i likhet med tidigare. Regeringens överväganden Resultatinformation Nedan redovisas utvecklingen av anslag som motsvarar de åtgärder som kommer att ut- göra basen för det nya landsbygdsprogrammet. anslag B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn Tabell 24.20 Anslagsutvecklingen (anslag B8) Tusental kronor Under anslaget har anvisats medel för de av tillämpade horisontella strukturstöden inom jordbruket som ingår i EG:s strukturstöd för mål 5a (investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare samt stöd till be- arbetning och avsättning av jord- och skogs- bruksprodukter). Bestämmelser om strukturstö- den finns i förordningen (1995:1195) om startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag, förordningen (1995:1271) om investeringsstöd till den som förädlar eller saluför produkter från jordbruket eller skogsbruket och förordningen (1996:1431) om investeringsstöd till företagare med jord- bruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Målet för åtgärderna är att bidra till en rationell pro- duktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och att utveckla livsmedelsproduktionen så att ökad sysselsättning, regional balans och uthållig till- växt erhålls. För samtliga stöd under anslaget gäller att ut- betalningar oftast sker senare än under ansök- ningsåret. Vad gäller investeringsstöd till lant- brukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter beror utbetal- ningstakten på den faktiska investeringstakten. Detta gör det svårt att årsvis budgetera utbetal- ningarna under anslaget. Åtaganden ingångna kommer alltså att belasta anslaget . Investeringsstöd till lantbrukare började tilläm- pas . Intresset för stödet har varit relativt stort. beviljades totalt 1 229 stöd, vilket kommer att ge investeringar om totalt ca . Beslut om startstöd till yngre jordbrukare inne- bär ett åtagande för en femårsperiod. beviljades 182 startstöd till företag. Detta mot- svarade en ökning med 30 beviljade stöd jämfört med . Av dessa företag hade hälften mjölkproduktion som huvudsaklig produk- tionsinriktning. genomförde en enkätundersökning om startstödet och investeringsstödet. Intresset för att ansöka om stöd för bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter har varit mycket stort, främst inom mjölk- och köttsektorerna. Inom mål 6-området har dock intresset varit mindre än förväntat. Totalt har stöd om beviljats. års ansökningsperiod har ansök- ningar inkommit om totalt mer än . Resterande belopp att bevilja är endast ca . anslag B10 Regionala stöd till jordbruket Tabell 24.21 Anslagsutvecklingen (anslag B10) Tusental kronor Under anslaget har medel anvisats för det av EG medfinansierade kompensationsbidraget till norra respektive samt för det na- stödet till jordbruket i norra . Bestämmelser om de regionala stöden finns i förordningen (1995:1174) om kompensationsbi- drag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden samt i förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden). Stödet säkerställer fortsatt markanvändning för jordbruksändamål och bi- drar därmed till en livskraftig landsbygd. Vidare är stödet viktigt för bevarandet av landskapet. Kompensationsbidraget integreras genom be- slutet om Agenda 2000 i EG-förordningen för landsbygdens utveckling och kommer därmed att ingå i det svenska landsbygdsprogrammet . Enligt anslutningsfördraget får lämna nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1 3). Stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunna upprätthål- las. Anslaget överskreds huvudsak- ligen beroende på ökade stödvolymer för kom- pensationsbidraget i norra . Så beräknas även ske . träder det nya landsbygdsprogrammet i kraft varvid stödnivå- erna för kompensationsbidraget kommer att an- passas för att underskott skall undvikas. anslag B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket Tabell 24.22 Anslagsutvecklingen (anslag B12) Tusental kronor