prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — 4.4 verksamhetsområde Regeringens arbete för en ekologiskt hållbar utveckling inom Social- departementets verksamhetsområde har sin tyngdpunkt i frågor om hälsa och välfärd samt miljöarbetet inom hälso- och sjukvården. Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste ske med beaktande av en fortsatt hög hälsoskyddsnivå. Insatser för en god hälsa bland befolkningen är en god investering för framtiden och utgör ett centralt inslag i arbetet mot en hållbar samhällsutveckling. Olika åtgärder för att sluta kretslopp och för att minska belastningen på miljön i övrigt måste förenas med kraven inom hälsoområdet. Konflikter mellan hälsa och miljö kan uppkomma om inte en helhetssyn tillämpas på hälsa och miljö. Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste därför bedrivas med beaktande av de mål och åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa en god hälsa bland befolkningen. lämnade i sitt slutbetänkande Miljö för en hållbar samhällsutveckling (SOU 1996:124) ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker i . Eftersom handlingsprogrammet bör samordnas med arbetet med de nationella miljökvalitetsmål som beslutades i samband med miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145) kommer Miljöhälso- utredningens betänkande att ingå som en del i arbete (M 1998:07). och tillhörde de myndigheter som fick i uppdrag att vara pilotmyndigheter när det gäller för att införa miljöledningssystem inom statlig förvaltning. Åtgärd S 97:1 Internationellt samarbete inom hälsoskydd och miljö- medicin Ett fortsatt väl utvecklat internationellt samarbete kring hälsoskydd och miljömedicin är av stor betydelse. har lagt stor vikt vid att upprätthålla en hög hälsoskyddsnivå i samhället och har därför goda förutsättningar att vara en drivande kraft kring dessa frågor. () globala program för området miljö och hälsa är väl samordnat med uppföljningen av och stöds av , bl.a. genom frivilliga bidrag. WHO:s arbete omfattar både hälsomålen i och frågor som miljömedicin, kemikaliesäkerhet, hälsorisker och säkerhetsfrågor inom industri, vatten och sanitet etc. Inom WHO:s europaregion har en tredje miljö- och hälsominister- konferens ägt rum i . Planeringen av konferensen har beretts inom den europeiska miljö- och hälsokommittén (EEHC) där förutom WHO och vissa medlemsländer även representanter för bl.a. Europeiska kommissionen, FN/ECE, , , EEA och Världs- banken ingår. Vid ministerkonferensen undertecknades ett protokoll om vatten och hälsa till FN/ECE:s konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. Vidare antogs en rekommendation om transporter, miljö och hälsa som betonar vikten av att integrera hälso- och miljöaspekter i transportpolitik och planering av mark och vatten. Därutöver diskuterades bl.a. implementering av nation- ella program för miljö och hälsa, inflytande och deltagande av allmänhet och intresseorganisationer, barns hälsa och miljön, ekonomiska perspektiv på miljö och hälsa samt forskning inom miljö och hälsa. I de åtaganden som gjordes vid miljö- och hälsoministerkonferensen i ingick att varje medlemsland skulle utarbeta nationella program för miljö och hälsa. (SOU 1996:124) ingick som ett led i att för svenskt vidkommande leva upp till detta åtagande. har 43 av regionens 51 medlemsländer färdigställt eller kommit långt i arbetet med de nationella planerna. Det kan ses som ett stort framsteg att nästan alla länder har utarbetat sådana planer och att man under arbetet har lärt av och hjälpt varandra. Särskilt viktigt är det att länderna i har fått stöd i sitt nödvändiga arbete. Ett omfattande europeiskt samarbete inom miljöområdet sker inom ramen för EU. EU:s insatser inom folkhälsoområdet är inte lika långtgående som EU:s miljöarbete. Efter gavs dock gemenskapen formella befogenheter inom folkhälsoområdet och har flera initiativ tagits. I sitt meddelande av om ramen för åtgärder inom folkhälsoområdet (kom(93)559 slutgiltigt) fastställde kommissionen en ram för åtgärder på gemenskapsnivå fram för att uppnå dessa mål. Inom denna ram fattade rådet och beslut om att anta ett program för gemenskapsåtgärder avseende miljörelaterade sjukdomar. Syftet med programmet är bl.a. att förbättra informationen om miljörelaterade sjukdomar och att förbättra kunskapen om och förståelsen för hur dessa sjukdomar bedöms och hanteras. Genom Amsterdamfördraget förstärks samarbetet inom folkhälso- området. En av de viktigaste förändringarna består i att det i fördraget anges att en hög skyddsnivå för människors hälsa skall beaktas i utformandet och genomförandet av gemenskapens samlade politik. När det gäller samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen inom närområdet deltar i en samverkansgrupp mellan länderna i och i syfte att ta fram handlingsprogram för miljörelaterat hälsoarbete inom . Inom WHO:s europakontors särskilda insatsområde för , EUROHEALTH-programmet, ingår miljö och hälsa som ett av sex prioriterade områden. Åtgärd S 97:2 Lyfta fram åtgärdsbehov inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdens ansvar för hälsa och miljö utgörs av: - Ett lagreglerat ansvar för den egna verksamheten, enligt , läkemedelslagen och arbetsmiljölagen m.m., - Ett hälsoansvar för befolkningen och individer enligt hälso- och sjukvårdslagen och smittskyddslagen, vilket omfattar bl.a. samhälls- och miljömedicin, epidemiologi och smittskydd. Samtliga landsting har av antagna miljöprogram. Dessa omfattar främst miljöåtgärder vid landstingens egna verksamheter, t.ex. sjukhus, vårdcentraler och tandvårdskliniker. Landstingens miljö- arbete redovisades i en av framlagd rapport . Landstingens operativa verksamhet styrs inte direkt av riksdag och regering. Regeringen vill dock lyfta fram några områden där ytterligare åtgärdsbehov finns; Miljöledningssystem Ett intensivt arbete när det gäller att införa miljöledningssystem pågår i samtliga landsting och regioner. bedömer att de flesta sjukvårdshuvudmän har påbörjat eller är på väg att införa miljöledningssystem enligt företrädesvis EMAS och ISO 14001 i olika verksamheter. Ett resultat av detta arbete är att i som första sjukhus i registrerats enligt EMAS. Minska avfallets mängd och farlighet från sjukvården har 1997 producerat rapport- erna "Miljöstatistik för sjukhusen" som avser landets ca 90 akutsjukhus. En fjärde rapport avseende förhållandena för planeras att publiceras . Ett av flera syften med statistiken är att förse sjukhusen med verktyg, t.ex. nyckeltal, för att i första hand kunna följa upp och förbättra sitt eget miljöarbete, exempelvis avseende avfallet. Åtgärd S 97:3 Åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården I propositionen Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) som godkänts av föreslår regeringen att tandvårdsersättning för amalgamfyllningar bör slopas som ett led i strävan att avveckla dessa fyllningar. I både tandvårdspropositionen och i miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145) betonar regeringen att det är angeläget att användningen av amalgam inom tandvården upphör. En förutsättning för att förbjuda amalgam av hälsoskäl är att EU:s direktiv om medicintekniska produkter (93/42/EEG) medger ett sådant förbud. Detta direktiv har ändrats och ändringarna finns införda i ett direktiv om medicintekniska produkter för in vintro diagnostik (98/79/EEG). I samband med att detta direktiv skall införas i svensk lagstiftning kommer regeringen att bereda frågan om ett förbud mot amalgam. Regeringen kommer i det sammanhanget att ytterligare studera vilka alternativ som finns när det gäller legal grund för ett sådant förbud och vilken väg som är den mest framkomliga. Åtgärd S 97:4 Förbättra miljömedicinsk kunskapsförsörjning Regeringen har i regleringsbrevet för gett i upp- drag att verka för att kunskapsförsörjning och samverkansformer inom miljömedicin klarläggs. Senast vid utgången av bör samtliga landsting ha klarlagt hur den miljömedicinska kunskapsförsörjningen skall samt hur samverkan skall ske mellan och regional nivå inom miljömedicinen. Åtgärd S 98:1 Uppdrag till om delmål och sektors- mål inom miljöpolitiken Med anledning av miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145) gav regeringen i uppdrag att göra en samlad översyn av vilka hälsorelaterade delmål och åtgärder som behövs för att miljökvalitets- målen, i första hand målen luft, God bebyggd miljö och Giftfri miljö, skall nås inom en generation samt precisera miljökvalitetsmålen genom att utforma sektorsmål och fortlöpande följa upp sektorsmålen och genomförandet inom sin sektor. En redovisning av uppdraget presen- terades för regeringen . Åtgärd S 98:2 Slutföra arbetet med nationella folkhälsomål Även om hälsan allmänt sett har utvecklats positivt i finns det fortfarande allvarliga sjukdomar och skador som är möjliga att förebygga. Det finns bl.a. stora och i vissa fall ökande skillnader i hälsa mellan olika sociala grupper, geografiska områden samt mellan könen. Regeringen beslutade om direktiv till en parla- mentarisk kommitté (dir. 1995:158) med uppgift att utarbeta ett förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen i . Målen skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning. Kommittén skall även lämna förslag till strategier för att nå målen samt beakta att målen kan förankras i olika besluts- och utvecklingsprocesser. Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling är en av de aktiviteter där dessa mål och strategier bör förankras. Den skall slutföra sitt arbete . Åtgärd S 98:3 Förbättringar av innemiljön i lokaler där barn vistas Regeringen har gett och ett gemensamt uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter och organisationer initiera aktiviteter med inriktning på inomhusmiljöer där barn och ungdomar vistas. Uppdraget bör genomföras inom ramen för och skall redovisas . Åtgärd S 98:4 Verka för att lokala och regionala planer och program inom hälsoskyddet och miljömedicinen tas fram Till följd av bl.a. har fått i uppdrag att verka för att lokala och regionala planer och program inom hälsoskyddet och miljömedicinen tas fram. Senast vid utgången av bör av länsstyrelserna har antagit program som omfattar hälsoskydd, av landstingen ha antagit verksamhetsplaner för den egna miljömedicinska verksamheten samt av kommunerna antagit lokala program eller verksamhetsplaner som täcker hälsoskydd. Åtgärd S 98:5 Utarbeta en nationell miljöhälsorapport har enligt uppdrag från regeringen påbörjat planeringen av en nationell miljöhälsorapport som skall presenteras . Denna planeras att omfatta en uppdatering av kunskapsunderlag, en bedömning av exponering för olika prioriterade hälsorisker i miljön samt en uppskattning av ohälsa till följd av hälsorisker i miljön uppdelat på olika sjukdomsgrupper. Åtgärd S 98:6 Sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling och ingår bland de myndigheter som tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Myndigheterna inkom till regeringen med en första lägesredovisning i vilken de belyser hur myndigheten har definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella problem och på vilket sätt det kan integreras i myndighetens verksamhet. Åtgärd S 99:1 Utredning om förutsättningar att avveckla ftalater i medicintekniska produkter, läkemedel och läkemedelsnära produk- ter samt andra produkter inom hälso- och sjukvården. och gavs i regleringsbreven för i uppdrag att i samråd med Kemikalieinspektionen, sjukvårdens huvudmän och andra berörda parter utreda förutsättningarna för att i första hand avveckla och i andra hand begränsa användningen av ftalater och andra mjukgörare med skadliga eller misstänkt hälso- och miljöskadliga effekter i medicintekniska produkter, i läkemedel och läkemedelsnära produkter samt i andra produkter inom hälso- och sjukvården. Utredningen bör även redovisa förslag till åtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma en avveckling alternativt en begränsning. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärd S 99:2 Information och utveckling av metoder för att bättre nå föräldrar med information i bl.a. allergiförebyggande syfte gavs i regleringsbrevet för i uppdrag att ta fram innehåll och utveckla metoder för att bättre nå föräldrar med information i bl.a. allergiförebyggande syfte. Arbetet skall inriktas mot de verksamheter som kommer i kontakt med barn och föräldrar, t.ex. mödra- och barnavårdscentraler och vårdcentraler. Arbetet skall ske i samråd med och samt eventuellt andra berörda organisationer. Uppdraget skall redovisas . 4.5 verksamhetsområde ansvarar också för vissa frågor som tidigare handlagts inom . Det gäller kommun-, konsument-, bostads- och länsstyrelsefrågor. Inom verksamhetsområde läggs tonvikten bl.a. på skatter och utveckling av miljöräkenskaper. Skatter kan i många fall utgöra kostnadseffektiva instrument för att bidra till en hållbar utveckling. För att nå en ökad förståelse av vad som krävs för en hållbar utveckling kan arbetet med miljöräkenskaperna, där både utsläpp och naturresurser beaktas, vara värdefull. En viktig del av konsumentpolitiken är att uppmuntra hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) överlämnades till . I skrivelsen presenterar regeringen sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken. En handlingsplan för arbetet med att uppfylla målet läggs fram i skrivelsen. Handlingsplanen som utgör ett led i regeringens arbete för att uppnå en hållbar utveckling omfattar bl.a. förbättrad varuinformation, varuprovning, bevakning av hur miljöargument används i marknadsföring samt åtgärder som ökar de enskilda konsumenternas möjligheter att rikta sin efterfrågan mot ekologiskt hållbara varor och tjänster. Vägledande för arbetet är att verka för att svenska ståndpunkter skall få internationellt genomslag på detta område. Åtgärd Fi 97:1 Öka skattesystemets miljöstyrande effekt och se över ekonomiska styrmedel. Områden som analyseras är bl.a. vägskatter- na och energiområdet har lämnat delbetänkandet Bilen, miljön och säkerheten (SOU 1997:126) och slutbetänkandet Bilen, miljön och säkerheten (SOU 1999:62). En översyn av energibeskattningen pågår. Energiskattefrågor har även aktualiserats i de överläggningar som pågår med samtliga riksdagspartier om skattepolitikens framtida utformning. har beslutat införa en avfallsskatt fr.o.m. i överensstämmelse med förslagen i regeringens proposition En lag om skatt på avfall (prop. 1998/99:84). Skatten kommer att tas ut med per ton avfall som deponeras. ekonomiska proposition (prop. 1998/99:100) tar regeringen i avsnitt 8.4.2 upp frågor om miljöincitament i trafikbeskattningen. Regeringen föreslår att elbilar och elhybridbilar skall befrias från fordonsskatt från den första registreringen. har beslutat i enlighet med förslaget. De nya bestämmelserna gäller fr.o.m. . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att miljörelateringen av skattesystemet fortsätter (prop. 1999/2000:1). Åtgärd Fi 97:2 Fortsätta utveckla och använda miljöräkenskaper. Bl.a. använda miljöräkenskaper i Arbete med miljöräkenskaper pågår vid , och . De tre myndigheterna har ett nära samarbete och presenterar resultaten i en gemensam rapportserie. Arbetet skall vidga förståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformas så att den kan hänföras till olika verksamheter (i enlighet med Nationalräkenskapernas uppbyggnad) och genom att ekonomiska modeller utvidgas till att även inkludera vissa miljövariabler. Miljöräkenskaperna används i två miljöbilagor till . har utkommit med jämna mellanrum . Utredningen utarbetas på utan fastställda direktiv från regeringen. Syftet är att ta fram ett underlag för ekonomisk politik genom att göra en bred genomgång av den svenska ekonomins struktur, problem och möjligheter. En av uppgifterna är att göra makroekonomiska bedömningar av utvecklingen på . ekonomiska vårpropositions finansplan har presenterats gröna nyckeltal som speglar de svenska bidragen till ett antal miljöproblem. I budgetpropostionen (prop. 1999/2000:1) återfinns en redovisning av nyckeltalen under utg. omr. 20 Allmän miljö och naturvård. Åtgärd Fi 97:3 Beakta miljöhänsyn vid placering av medel inom Allmänna Pensionsfonden och premiereservsystemet utan att göra avkall på de försäkrades intresse av god avkastning Så som anmärktes i redovisning ger pensionssystemet utrymme för miljöhänsyn vid placeringar av pensionsmedel. Arbetet med placeringsregler pågår. När sjätte fondstyrelsen inom Allmänna pensionsfonden infördes konstaterade regeringen att miljöargument i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen. Regeringen fann därför att det inom ramen för de grundläggande kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning bör vara väl motiverat för sjätte fondstyrelsen, liksom för övriga fondstyrelser inom Allmänna pensionsfonden, att ta miljörelaterade hänsyn vid sina placeringar. beslöt om ett reformerat system för inkomstgrundad ålderspension (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13). Som en del i den reformerade allmänna ålderspensioneringen finns bl.a. ett premiereservsystem. I detta system skall medel motsvarande intjänade pensionsrätter förvaltas i fristående värdepappersfonder som väljs av de enskilda. För dem som inte gör något eget val skall medlen förvaltas av en ny sjunde AP-fondstyrelse. Förvaltningen skall ske i en särskild fond, Premiesparfonden. I en nyligen lämnad lagrådsremiss föreslår regeringen att sjunde fondstyrelsen även skall förvalta en särskild fond, Premievalsfonden, för dem som aktivt vill välja en statlig placering för premiepensionsmedlen. Pensionsspararnas intresse av långsiktigt hög avkastning och, i fråga om Premiesparfonden, låg risk är grundläggande krav på sjunde fondstyrelsens medelsförvaltning. Utan att åsidosätta dessa primära krav bör även strävan efter en ekologiskt hållbar utveckling kunna beaktas i placeringsverksamheten. De fem partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen har vidare kommit överens om ett förslag till ny organisation och nya placer- ingsregler för nuvarande första - femte fondstyrelserna (ds. En proposition kommer att föreläggas . Även här föreslås att miljömässig hänsyn skall tas i placerings- verksamheten utan att det görs avkall på grundläggande förvaltningsmål om hög avkastning och låg risk. Åtgärd Fi 97:4 Ekologisk hållbar inriktning vid förvaltning av statliga fastigheter förvaltar lokaler och har upprättat en miljöledningsplan som beskriver det långsiktiga miljöarbetet inom verket. Planens uppläggning ansluter till det internationella miljöledningssystemet ISO 14001. Denna standard ställer krav på att miljöarbetet bedrivs organiserat med fastställda rutiner och innehåller krav på bl.a. policy, mål och handlingsplan. planeras en större översyn av hela miljöledningssystem. Åtgärd Fi 97:5 (f.d. In 97:1, delvis) Verka för en helhetssyn i samhällsplaneringen genom att utveckla samordningen Genom har länsstyrelserna fått en förstärkt roll som regionala tillsynsmyndigheter. med införande har särskilda miljöprövningsdelegationer inrättats vid länsstyrelserna för prövning om tillstånd till miljöfarlig verksamhet. Länsstyrelserna har också i stor omfattning organiserat och genomfört miljöbalks- utbildningar. Länsstyrelserna har, i enlighet med propositionen Svenska miljömål (prop.1997/98:145) fått i uppdrag att regionalt anpassa, precisera och konkretisera de nationella miljökvalitetsmålen. Målet Levande skog ansvarar skogsvårdsstyrelserna för på regional nivå utom i de delar som gäller skogens kulturmiljövärden där länsstyrelserna har det regionala ansvaret. Länsstyrelserna har en viktig roll som samordnare mellan statliga myndigheter och kommuner m.fl. aktörer i länen. Länsstyrelserna har också fått i uppdrag att samordna anpassningen av miljökvalitetsmål och sektorsmål i sina län och att verka för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Målen skall inarbetas i STRAM, länsstyrelsernas strategier för regional miljö. Länsstyrelserna har tillsammans med Naturvårds- verket lämnat ett gemensamt förslag på uppföljningssystem för de regionala målen. Länsstyrelserna skall fortlöpande ansvara för och samordna uppföljningen av miljökvalitetsmålen på regional nivå samt stödja kommunerna med underlag för att formulera lokala mål och åtgärdsprogram. Arbetet sker i samverkan med , Riks- antikvarieämbetet, och övriga berörda centrala och regionala myndigheter, landsting, regionala självstyrelseorgan, kommuner, organ- isationer, näringsliv och andra aktörer. Åtgärd Fi 97:6 (f.d. In 97:10, delvis) Verka för en effektiv försörj- ning med geografiska data som en del av samhällets informations- försörjning Länsstyrelserna bedriver på regeringens uppdrag en bred utbildning i GIS främst inom området samhällsplanering. Den primära målgruppen utgörs av beslutsfattare och handläggare inom länsstyrelser och kommuner. Satsningen görs med sikte på ett teknikskifte hos främst länsstyrelser och kommuner. Utbildningen kommer enligt planerna att fortsätta även . Åtgärd Fi 97:7 (f.d. In 97:2 och 8) Stödja utvecklingen av ändrade beteendemönster hos konsumenter och hushåll. Öka kunskapsnivån om konsumtion och miljö bl.a. genom att underlätta för konsument- en att få tillgång till relevant information Under ordförandeskap i har ett nordiskt konsumentpolitiskt handlingsprogram för åren fram utarbetats, vilket slutligt antogs vid de nordiska konsumentministrarnas möte på . Handlingsprogrammet innehåller konkreta målsättningar för hushållsrelaterade miljöfrågor. För att förmedla och öka kunskapen om miljöfrågor som rör konsumenterna har regeringen gett i uppdrag att inrätta en webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation. En sådan webbplats kan användas av enskilda konsumenter, informa- törer, företag och organisationer samt fungera som ett läromedel i skolan. Genom webbplatsen kan berörda grupper få reda på hur vissa varor och tjänster påverkar miljön, undersöka utbudet av miljöanpassade varor, få goda råd, utbyta erfarenheter samt få förklaringar till olika begrepp. Webbplatsen skall även innehålla information om hur hushållen kan minska sin energiförbrukning. Webbplatsen kommer att tas i drift . Åtgärd Fi 97:8 (f.d. In 97:9) Verka för fortsatt information om produkters miljöeffekter Arbetet med en utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet påbörjades inom ramen för en tvärsektoriell grupp för samarbete mellan ÄK-Konsument och ÄK-Miljö. Utvärderingen omfattar bl.a. konsumenters attityder till och kunskaper om Svanen samt miljöeffekter av det nordiska miljömärkningssystemet. Utvärderingen beräknas vara slutförd . har och deltagit aktivt i EU:s konsumentrelaterade arbete under miljöministerrådet. Bl.a. har ett förslag till direktiv om konsumentinformation om bränsleekonomi vid marknadsföring av nya personbilar och ett förslag till reviderad förordning om tilldelning av miljömärke behandlats. På rådsmötet nådde miljöministrarna politisk enighet om en gemensam ståndpunkt med anledning av förslaget om reviderad miljömärkningsförordning. När det gäller dagligvaruområdet har en särskild utredare i betänkandet Märk väl! (SOU 1999:7) granskat frågan om märkning och annan konsumentinformation. Åtgärd Fi 98:1 (f.d. In 98:6) En handlingsplan för Konsumenterna och miljön Arbetet med att fullfölja de aviserade åtgärderna i handlingsplanen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) fortskrider, och uppföljningen av handlingsplanen har påbörjats. har i regleringsbrevet bl.a. fått i uppgift att arbeta med miljöaspekter i samband med varuprovning, kunskapsutveckling om bl.a. källsortering samt särskilt beakta miljöargument i marknadsföringen.