prop · GN03106 · 2000-01-01 00:00:00 — De allra flesta mål som handläggs vid respektive domstol bör också i den gemensamma domkretsen handläggas som . Genom en lösning med gemensam domkrets skapas en tingsrätt (en myndighet) med verksamhet vid mer än en ort. Personalen vid de domstolar som omfattas av en gemensam domkrets kommer att beröras av förändringen. De kommer att vara anställda i den nya tingsrätten och i huvudsak vara placerade vid en domstolsenhet. Grundtanken med konstruktionen, att de allra flesta mål och ärenden skall avgöras vid de domstolsenheter som avgör dem , innebär att flertalet av de anställda kommer att tjänstgöra på samma orter som . De som i första hand kommer att beröras av förändringen är den personal som arbetar med domstolarnas administrativa funktioner. En koncentration av administrationen till en ort inom domkretsen medför att vissa arbetsuppgifter inte längre kommer att utföras vid varje enhet, utan ske samlat inom domkretsen. För det fall samordningen av verksamheten kommer att leda till ett personalminskningar är det viktigt att neddrag- ningarna genomförs efter samråd med bl.a. berörda personalorganisa- tioner. Det är viktigt att den kompetens som finns i berörda tingsrätter tillvaratas i de nya organisationerna. En viktig fråga vid genomförandet av en domkretslösning är ordinarie domares förflyttningsskydd och dess omfattning, liksom omfattningen av domarnas tjänstgöringsskyldighet. Regeringsformen (11 kap. 5 §) garanterar ordinarie domare skydd mot förflyttning av andra skäl än organisatoriska. Förflyttning får vidare under alla förhållanden enbart ske till annan jämställd domartjänst. Dagens regler om tjänstgörings- skyldighet innebär att en domare är skyldig att tjänstgöra i hela den domsaga han eller hon är anställd i (14 § lagen [1994:261] om fullmaktsanställning). Olika synpunkter kan anläggas på frågan hur dessa bestämmelser bör tolkas i fråga om domstolar med dömande verksamhet på flera orter. Regeringen avser att närmare utreda dessa frågor. De domkretslösningar, med flera verksamhetsorter i en domkrets, som behandlas i det följande (avsnitt 11.4.2, 11.4.4 och 11.4.5) förutsätter inte att några ändringar beträffande tjänstgöringsskyldigheten görs . Frågor om hur verksamheten bör organiseras bör lösas i samråd med domarna i domstolen. Vid de orter som skall ha permanent dömande verksamhet bör det också finnas ett kansli med den service som finns vid alla tingsrätter. I praktiken innebär detta att handlingar kan ges in till vilken enhet som helst i domkretsen oavsett om målet redan handläggs vid den enheten eller kommer att handläggas där. Med modern teknik är det fullt möjligt att tillhandahålla service så att t.ex. domar finns tillgängliga på rättens kansli vid alla verksamhetsorterna. Resonemanget gäller också för exempelvis uppropslistor som bör vara tillgängliga vid samtliga kansliorter i domkretsen. Regeringen gör bedömningen att det inte finns behov av att peka ut var domstolens ledning och administration i huvudsak skall vara lokaliserad. Hur fördelningen av mål sker vid respektive tingsrätt är en fråga som får lösas i respektive tingsrätts arbetsordning. Det är lämpligt att göra klart för parterna på vilken kansliort målet kommer att handläggas. Det bör också vara möjligt att i stor utsträckning kunna styra redan ingivandet av stämningsansökan till det kansli där målet skall handläggas. Detta kan ske genom överenskommelser och information till åklagare, advokater, kronofogdemyndigheten och andra vanliga ingivare. Det förutsätts vidare att tingsrätten kommer att ha tillgång till ett gemensamt målhanteringssystem som medger såväl registrering av nya mål som lottning ute på de lokala avdelningarna. Den tekniska lösningen för ett sådant system finns redan i dagens målhanteringssystem, MÅHS, och kommer även att finnas i ett framtida verksamhetsstöd. I de fall en domkretslösning inte är möjlig, därför att arbetsunderlaget inte bär permanent verksamhet på mer än en ort, kan tillgängligheten och den lokala förankringen tillgodoses genom att domstolen har s.k. tingsställe vid en eller flera orter utanför kansliorten. Det innebär att rätten håller förhandling på orten med jämna mellanrum vid behov. Detta förekommer på flera håll . 11.2 En stegvis regional reformering Regeringens bedömning: En reform av domstolarnas organisation bör ske stegvis och ta hänsyn till varje regions speciella förutsättningar. Utredningsarbetet bör bedrivas av i nära samverkan med domstolarna. Skälen för regeringens bedömning: På olika håll i landet pågår diskussioner om förändringar av tingsrätternas domkretsar. I flera fall har inititativ till en förändring tagits av domstolarna själva, t.ex. på grund av att arbetsunderlaget för domstolen bedöms alltför litet. Utredningarna om de förändringar som kan göras har genomförts av i samarbete med berörda domstolar. Ett sådant förfarande har fördelen att varje region kan utredas utifrån sina speciella förutsättningar, som en helhetssyn kan anläggas och de principiella utgångspunkter som bör ligga till grund för varje förändring kan beaktas. Vidare kan erfarenheter som har vunnits tas till vara i det framtida arbetet. Även det fortsatta reformarbetet bör alltså bedrivas stegvis och med beaktande av varje regions egna förutsättningar. Utredningsarbetet bör bedrivas av i nära samverkan med berörda domstolar. 11.3 och regeringens roller i förändringsarbetet Regeringen kommer även fortsättningsvis att anmäla de domkretsföränd- ringar som planeras för . Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller bl.a. att föreskrifter om huvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I 1 kap. 1 § stadgas inledningsvis att tingsrätt är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Av paragrafens andra stycke framgår att domsaga är tingsrättens domkrets och att regeringen förordnar om indelning i domsagor. Tingsrätternas domsagor bestäms genom förordningen (1982:996) om rikets indelning i domsagor. har i betänkandet (bet. 1999/2000:JuU1 s. 57) över budgetpropositionen för uttalat. Även om det är regeringen som bestämmer om indelningen av domsagor och därmed antalet tingsrätter får, med hänsyn till de ändringar i anslagsbehov och personaluppsättning som en domsagoreglering kan föranleda, ofta ett avgörande inflytande på frågan, se betänkandet Ny domkretsindelning för underrätterna (SOU 1967:4) s. 32. Ett exempel härpå utgör riksdags- behandlingen av frågan om nedläggning av nuvarande , JuU 1973:44. Det bör också anmärkas att regeringen i budgetpropositionen för anmält planerade organisations- förändringar när dessa inneburit att någon tingsrätt skulle läggas ned. Som ovan nämnts hade utskottet vid /99 att ta ställning till motionsyrkanden om domstolsorganisationen, bl.a. i fråga om antalet tingsrätter. Utskottet uttalade då att regeringen borde som skett i ärendet anmäla organisationsförändringar som innebar att domstolar lades ned. I övrigt hade utskottet inga invändningar mot det nödvändiga utvecklingsarbetet som bedrevs. Det saknades anledning för att då uttala sig om antalet tingsrätter. Utskottet avstyrkte de då föreliggande motionerna. Vidare konstaterade utskottet att det pågår ett omfattande reformarbete inom domstolsväsendet. När det gäller den yttre domstols- organisationen ser utskottet ingen anledning att nu inta en annan hållning än vid frågans behandling under förra . Utskottet utgår därvid från att behovet av lokal förankring och de geografiska förhållandena i skilda delar av beaktas i det pågående arbetet . delade utskottets bedömning (rskr.1999/2000:78). Regeringen kommer självklart även fortsättningsvis att informera om de domkretsförändringar som planeras. 11.4 Regionala projekt I detta avsnitt redogörs för de organisationsförändringar som regeringen avser att genomföra. Därutöver redovisas pågående organisationsprojekt. 11.4.1 Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman med kansliort i . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till sammanläggning av med till regeringen föreslagit att läggs samman med (dnr Ju1999/5823). Som skäl för sitt förslag har anfört bl.a. följande. Verksamheten vid har minskat så mycket att det numera inte finns målunderlag för mer än motsvarande en domare på halvtid. De problem som domstolens ringa storlek medför går inte i tillräcklig grad att lösa genom ökad samverkan med övriga tingsrätter i regionen. remitterade en promemoria med förslag om att lägga samman med . Efter att ha inhämtat remissinstansernas synpunkter har föreslagit att i stället läggs samman med . Som skäl för sin ändrade ståndpunkt har anfört att det är bättre kommunikationer mellan och och att det är att föredra från åklagarsynpunkt. och har i skrivelser till regeringen ifrågasatt ändrade inställning. Regeringen har remitterat promemoria till Riksåkla- garen, och . Remissyttrandena finns tillgängliga i ärende Ju1999/5823. Kriminal- vårdsstyrelsen har utan att ta ställning till vilken tingsrätt som är lämpligast att lägga samman med framfört att det är en fördel för kriminalvårdens transportverksamhet om antalet tingsrätter minskar. Detta skulle öka effektiviteten i kriminalvårdens verksamhet. Riksåklagaren har tillstyrkt förslag men också föreslagit en större koncentration av tingsrätterna i regionen. har tillstyrkt förslaget om sammanläggning. Enligt väger det jämnt mellan de föreslagna alternativen. Regeringen anser att verksamheten vid inte har förutsättningar att bedrivas vidare. Frågan är då med vilken tingsrätt skall läggas samman. Regeringen gör den bedömningen att såväl som har goda förutsättningar att tillsammans med bilda en ny domstol. Vid en samlad bedömning finner regeringen att bör sammanläggas med . Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman med . 11.4.2 Tingsrätterna i Regeringens bedömning: Tingsrätterna i , och bör bilda en gemensam domkrets (en myndighet) med kansliorter i , och . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i till regeringen föreslagit att det bildas en tingsrätt i med permanent domstolsverksamhet vid länets nuvarande tre domstolsorter, , och (dnr Ju2000/1591). Domstols- verket har som skäl för sitt förslag anfört bl.a. följande. Om , och tingsrätter tillsammans bildar en tingsrätt med verksamheten kvar på dessa orter skapas enligt mening en tingsrättsorganisation som har judiciell och administrativ bärkraft. Den kompetensutveckling som är nödvändig för framtiden kan genom- föras utan störningar av den vanliga verksamheten. Arbetstoppar och stora eller komplicerade mål kan bemästras i den större organisationen. I en sådan organisation kan även i rimlig mån beaktas sådana önskemål om hänsyn till rättsväsendets övriga myndigheter som Riksåklagaren, i och i bl.a. har anfört till stöd för en koncentration av all dömande verksamhet till . har remitterat en promemoria med motsvarande förslag. Flertalet remissinstanser ställer sig bakom eller motsätter sig inte promemorians förslag. , och tingsrätter samt de lokala arbetstagarorganisationerna vid dessa domstolar tillhör de remiss- instanser som ställer sig bakom promemorians förslag. Regeringen gör i likhet med berörda domstolar den bedömningen att förslag bör genomföras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman verksamheten vid de tre tingsrätterna i länet till en domstol med permanent verksamhet i , och . 11.4.3 och tingsrätter Regeringens bedömning: och bör läggas samman med kansliort i . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i nuvarande och domsagor till regeringen föreslagit att tingsrätterna i och läggs samman (dnr Ju2000/1346). Vid tingsrätterna pågår en försöksverksamhet med gemensam för de bägge tingsrätterna. har i promemorian dragit slutsatsen att den dömande verksamheten främjas bäst om den bedrivs vid en tingsrätt med som kansliort. har remitterat en promemoria med detta förslag. , , , och i har tillstyrkt förslag. anser generellt att en koncentration av tingsrätts- verksamheten till ett färre antal tingsrätter är att föredra. Rikspolisstyrel- sen, kommun och har inte haft någon erinran mot förslaget. , , och kommuner samt i län anser att bör vara kvar. De angivna kommunerna anser att det bör övervägas att föra till tingsrätts domsaga. Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets. bör därför läggas samman med tingsrätten i för att ge utrymme för bl.a. en effektiv beredningsorganisation, en specialisering med hänsyn till målunderlaget och andra åtgärder i samma riktning för att få en långsiktigt hållbar judiciell och administrativ bärkraft till nytta för verksamheten vid domstolarna och regionen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman tingsrätterna. 11.4.4 Tingsrätterna i Regeringens bedömning: Tingsrätterna i bör bilda en gemensam domkrets (en myndighet) med kansliorter i och . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i till regeringen föreslagit att , , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med verksamhet i och och att detta sker (dnr Ju2000/1572). Som skäl för förslaget har anfört bl.a. följande. Om de allmänna domstolarna i skall kunna möta utvecklingen med en fortsatt hög kvalitet i dömandet och med avgöranden inom rimlig tid på ett effektivt sätt är det nödvändigt att verksamheterna förs samman. enbart från verksamhets- och effektivitetssynpunkt bör det finnas endast en tingsrätt i länet med hela sin verksamhet förlagd till en ort. Denna ort bör vara . För att få en lokal förankring utifrån de geografiska förhållandena inom länet bör dock den allmänna domstolsverksamheten bedrivas även i . har remitterat promemorian. Av yttrandena framgår att det finns ett behov att ändra tingsrättsorganisationen i för att få en organisation som också på har judiciell och administra- tiv bärkraft. Det som skiljer i de olika remissinstansernas uppfattningar är hur den ändrade organisationen skall utformas. I likhet med flertalet remissinstanser gör regeringen bedömningen att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets i och att det bör finnas dömande verksamhet i och . Regeringen avser därför att ge Domstolsver- ket i uppdrag att lägga samman tingsrätterna i till en tingsrätt (en myndighet) med kansliorter i och . 11.4.5 Tingsrätterna i Regeringens bedömning: , och tingsrätter bör bilda en domkrets (en myndighet) med kansliorter i och . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i västra delen av till regeringen föreslagit att och tingsrätter läggs samman med och att kansliorten blir (dnr Ju2000/938). har som skäl för sitt förslag anfört att det genom sammanläggning skapas en domstol som har den judiciella och administrativa bärkraft som är nödvändig . En sådan domstol skulle få mycket goda förutsättningar att fungera på ett effektivt sätt. anser att en domkretslösning med en gemensam domkrets för de tre nuvarande tingsrätterna inte heller är en bra lösning, eftersom och blir allt för små och sårbara enheter. har remitterat en promemoria med motsvarande förslag. I remissvaren framkommer samstämmigt att en organisations- översyn i regionen är nödvändig. med instämmande av lokalföreningarna för ST- domstol och vid tingsrätten, , medlemmar vid , i och Riksåklagaren förordar förslag. i , och har ingen erinran mot förslag. , , och kommuner, i och i förordar en sammanläggning av och med en kansliort i . för vid vill behålla den nuvarande organisationen. förordar sammanläggning av och med kansliort i . och kommuner anser att bör vara kvar. Regeringen delar flertalet remissinstansernas bedömning att en organisationsförändring är nödvändig. När det gäller förslaget att samla all verksamhet till , genom en sammanläggning av domstolarna, konstaterar regeringen att förslag gör en attraktiv arbetsmiljö för de anställda möjlig. En domstol av denna storlek innebär också att det finns målunderlag för en god beredningsorganisa- tion som innebär en möjlighet att renodla domarrollen till gagn för verksamheten. Domstolssekreterare och beredningsjurister kan erbjudas stimulerande arbetsuppgifter i en annan omfattning än . förslag innebär också att nödvändig specialisering kan genomföras och att personalen kan erbjudas kompetensutveckling i större utsträckning och till nytta för verksamheten vid domstolen. Regeringen anser att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets, men att det med hänsyn till tillgängligheten för medborgarna i de nuvarande domsagorna i och bör finnas dömande verksamhet inte bara i utan också i . En förutsättning för detta är att verksamheten på båda kansliorterna kan ges ett tillräckligt underlag för att bedrivas effektivt. Med den flexibilitet en domkretslösning innebär är detta enligt regeringens mening fullt genomförbart. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman tingsrätterna i , och till en tingsrätt (en myndighet) med kansliorter i och . 11.4.6 Pågående organisationsprojekt de ovan redovisade organisationsutredningarna bedrivs runt om i landet olika projekt i syfte att utveckla såväl organisation som arbetsformer. Följande organisationsprojekt pågår eller planeras att inledas. Tingsrätterna i Nordvästra har utarbetat ett förslag till ny organisation för , , och tingsrätter. Förslaget innebär att de fyra tingsrätterna läggs samman till en tingsrätt med kansliorter i , och . I promemoria övervägs också alternativet att ha en domkrets bestående av de nämnda tingsrätterna med en kansliort i . Vidare behandlas alternativet att lägga samman och Klippans tingsrätter till en ny tingsrätt samt att lägga samman och tingsrätter till en tingsrätt alternativt ha en gemensam domkrets för de sistnämnda domstolarna, med verksamhet på båda orterna. Efter avslutat remissförfarande och sedan synpunkterna vägts in avser att föreslå regeringen en organisatorisk lösning för regionen. Regeringen planerar att för redovisa sina ställningstaganden i budgetpropositionen för . och Ystads tingsrätter har tillsammans med och inlett en organisationsöversyn. kommer att remittera ett förslag om den framtida organisationen i . planerar, efter att remissynpunkterna har beaktats, inkomma med ett förslag till regeringen . Eslövs och Lunds tingsrätter har inlett en organisationsöversyn av Eslövs och Lunds tingsrätter. planerar att återkomma till regeringen med ett remissbehandlat organisationsförslag . och tingsrätter Vid tingsrätterna i och har och berörda tingsrätter inlett en översyn av organisationen. Ett remitterat förslag till regeringen planeras . , och tingsrätter Regeringen har i beslut denna dag givit i uppdrag att se över tingsrättsorganisationen i , och tingsrätter. skall redovisa uppdraget . Bodens, och tingsrätter och tingsrätterna i och genomför en organisationsöversyn. Organisationsöversynen planeras även innefatta . avser att /2001 redovisa ett remitterat organisationsförslag till regeringen. och tingsrätter planerar att tillsammans med tingsrätterna i och inleda en organisationsöversyn. Tingsrätterna i har uppdragit åt en särskild utredare att lämna förslag om den framtida tingsrättsorganisationen i . bedömer att ett remitterat förslag kan redovisas till regeringen under slutet av . Tingsrätterna i De fyra tingsrätterna i , , , och har till redovisat ett förslag till organisationsförändringar. 11.5 Samordning av vissa tingsrätter och vissa länsrätter Regeringens bedömning: Länsrätter och tingsrätter bör vid orter där det är lämpligt samordnas med en gemensam chef och en gemensam administration. Skälen för regeringens bedömning: I en rapport till regeringen har analyserat och utvärderat de gjorda erfarenheterna av försöksverksamheten med gemensam och samverkan mellan och Länsrätten i . Vid utvärderingen har det framkommit att erfarenheterna av försöks- verksamheten är mycket positiva. Samarbetet mellan domstolarna har bl.a. resulterat i att de har gemensam reception och telefonväxel, sambrukar förhandlingssalar, arkiv och övriga gemensamma utrymmen, har gemensam postöppning, budget och ekonomihantering. Vidare har ett visst arbetsutbyte kunnat ske mellan målkanslierna, notarierna och domarna. Administratörerna vid respektive domstol samarbetar vid budget- och övrig ekonomiuppföljning samt vad gäller inköp och investeringar och har även i övrigt ett dagligt samarbete med varandra i olika frågor. Samverkan har medfört kostnadsbesparingar som servicenivån gentemot allmänheten höjts och arbetstrivseln ökat. Regeringen konstaterar att det vid en samverkan mellan två domstolar finns flera omständigheter som talar för att domstolarnas verksamhet kan genomföras betydligt mer effektivt och nå längre om domstolarna har en gemensam chef. Detta gäller särskilt i de mindre domstolarna där en samverkan i målarbetet medför vinster i effektivitet och till och med krävs för att dessa skall kunna fungera med bibehållen bärkraft i verksamheten. Försöksverksamheten, dvs. att undersöka om de administrativa resurserna kan användas effektivare så att ytterligare resurser kan överflyttas till den dömande verksamheten, har varit framgångsrik. En liknande, ännu inte utvärderad försöksverksamhet, pågår vid och Länsrätten i . I har domstolarna i en gemensam skrivelse till Domstols- verket föreslagit att en gemensam chef för bägge domstolarna anställs. har tillstyrkt förslaget och överlämnat ärendet till regeringen. Personalen vid länsrätten och tingsrätten i har också i en skrivelse till regeringen föreslagit en sådan lösning. Regeringen konstaterar att lösningen med en chef och med en gemensam administration kan vara en lämplig lösning vid vissa orter. Regeringen avser att återkomma till med organisationsförslag i budgetpropositionen för . I detta sammanhang är det viktigt att betona att regeringen inte avser att den specialisering som dömande i länsrätt respektive tingsrätt innebär skall minskas. Det bör alltså inte vara aktuellt att sprida dömandet av alla mål på alla domare. Om domarna från respektive domstol har möjlighet att avlasta i mål hos den andra domstolen är det önskvärt. Det är dock viktigt att det överlag inte blir så att domarna generellt dömer i både förvaltningsmålen och i övriga mål eftersom specialiseringen då tunnas ut. Om det finns intresse, fallenhet och en önskan så innebär denna lösning att all personal, även domarna, kan få möjlighet till rörlighet. 11.6 Överinstanserna Regeringens bedömning: Med tyngdpunkten i dömandet till första instans samt vissa processuella förändringar kan det enligt regeringens bedömning bli aktuellt att se över också överinstansernas organisation. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår av den redogörelse regeringen i det föregående har lämnat om det reformarbete som pågår när det gäller domstolsorganisationen är detta i hög grad koncentrerat till underrättsorganisationen, och framförallt tingsrätterna. För hovrätternas del är den närmast aktuella reformen den som gäller utformningen av hovrättsprocessen. Som angetts ovan bereds den frågan med inriktning på att renodla hovrätternas roll som en instans huvudsakligen för överprövning i stället för omprövning av tingsrätternas avgöranden. För kammarrätternas del har en sådan renodling av prövningen kommit förhållandevis långt. För de högsta domstolarna torde också finnas ett behov av förändringar när det gäller formerna för prövning av målen. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Hovrätten för Nedre , Hovrätten för och Kammarrätten i utreda förutsättningarna för en organisatorisk samverkan under gemensam ledning mellan överrätterna. Syftet var att undersöka om en sådan samverkan kan leda till en effektivare domstolsorganisation som tillgodoser allmänhetens behov av tillgänglighet och hög kvalitet. har redovisat uppdraget. I redovisningen redogörs för de tre alternativ som och överrätterna i enats om bör belysas.