prop · GN0343 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknytning Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll En utlänning som gifter sig eller inleder ett samboförhållande med någon som bor här i landet skall ha en principiell rätt att bosätta sig här. är det mycket viktigt att så långt möjligt söka förhindra att uppehållstillstånd beviljas, när det kan misstänkas att någon av parterna i förhållandet kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Utgångspunkten innan ett uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning genom äktenskap/sammanboende bör vara att bedöma, om det är fråga om ett seriöst förhållande eller inte. I normalfallet krävs det att såväl sökanden som referenspersonen hörs muntligen. Om särskilda skäl talar mot att tillstånd ges, skall ansökan kunna avslås, trots att förhållandet i sig framstår som seriöst. Ett sådant skäl kan vara att det finns en påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våld eller allvarlig kränkning i förhållandet. För att någon riskbedömning skall kunna göras, krävs det att kontrollen av framför allt referenspersonerna ökar. Om det finns särskilda skäl till det, skall därför utdrag ur polisens register kunna hämtas in om den i bosatta partnern. Ordningen med uppskjuten invandringsprövning, som innebär att permanent uppehållstillstånd beviljas först efter ett eller flera tidsbegränsade tillstånd, är en väsentlig del av regelsystemet för de personer som söker uppehållstillstånd i på grund av en inte tidigare etablerad anknytning till en här bosatt make, maka eller sambo. Den ordningen skall behållas och till skillnad mot framgå direkt av utlänningslagen. Uppskjuten invandringsprövning bör i normalfallet tillämpas . Fortsatt uppehållstillstånd skall kunna beviljas trots att förhållandet upphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Den regleringen skall framgå av utlänningslagen. En utgångspunkt skall vidare vara att även i fortsättningen skall ha ett principiellt krav på att uppehållstillstånd för andra än skyddsbehövande skall ha beviljats före inresan. Undantag skall dock kunna göras om utlänningen har stark anknytning till en i bosatt person och det skäligen inte kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. I propositionen föreslås vidare att den centrala utlänningsmyndigheten, , skall byta namn till . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap 10 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom 11 2.4 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 12 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 13 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll 15 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande och flyktingar m.fl. 16 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar 17 3 Ärendet och dess beredning 18 4 Nuvarande ordning 19 4.1 Gällande rätt 19 4.1.1 Bakgrund 19 4.1.2 Särskilda regler för nordbor och EU- medborgare 20 4.1.3 EU:s resolution mot skenäktenskap 21 4.1.4 Internationella förhållanden i övrigt 21 4.1.5 Den materiella prövningen 22 4.1.6 Uppskjuten invandringsprövning 23 4.1.7 Krav på uppehållstillstånd före inresan 24 4.2 Konsekvenserna av lagändringarna enligt utvärdering 28 4.3 undersökningar 29 4.3.1 Genomgång av ärenden hos 29 4.3.2 Genomgång av ärenden hos 30 4.3.3 SCB:s undersökningar 31 5 Utgångspunkter för regeringens överväganden 32 6 Prövning av ansökan 37 6.1 Seriositetsprövningen 37 6.2 Arrangerade äktenskap 39 6.3 Risk för våld eller kränkning i förhållandet 41 6.4 Kontroll genom utredningar och registerutdrag 43 6.5 Information till sökanden om den i bosatta personen 46 6.6 Samhällsinformation till sökanden 48 7 Uppehållstillstånd med uppskjuten invandringsprövning 50 8 Fortsatt uppehållstillstånd trots att förhållandet upphört 52 9 Uppehållstillstånd efter inresan 55 10 Namnbyte från till 60 11 Genomförande och ekonomiska konsekvenser 61 12 Författningskommentar 61 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Uppehållstillstånd på grund av anknytning (SOU 1997:152) 67 Bilaga 2 Lagförslag i relevanta delar i betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) 70 Bilaga 3 Sammanfattning i relevanta delar av betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) 74 Bilaga 4 Lagförslag i relevanta delar i betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) 76 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Uppehållstillstånd på grund av anknytning (SOU 1997:152) samt i sammanhanget relevanta delar av be- tänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) 80 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 81 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 84 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 86 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529), 2. lag om ändring i lagen om svenskt medborgarskap (1950:382), 3. lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, 4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5. lag om ändring i lagen 1987:813) om homosexuella sambor, 6. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, 7. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande och flyktingar m.fl., 8. lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529) dels att i 1 kap. 2 §, 2 kap. 7 och 13 §§, 3 kap, 6 och 7 §§, 4 kap. 4, 5, 12, 14 och 15 §§, 5 kap. 1 , 2 , 3 , 4, 5 , 6 och 7 §§, 6 kap. 9 , 16 , 17 , 19 , 22 och 31 §§, 7 kap. 2, 3 , 4, 5, 6 , 7 , 7 a , 11 , och 15 §§, 8 kap. 7 , 8 , 9, 10, 11 , 12 , 13 och 17 §§ samt 11 kap. 1 och 6 §§, orden och skall bytas ut mot , dels att 2 kap. 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 4 d och 4 e §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 § Uppehållstillstånd får ges till 1. en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats Nuvarande lydelse uppehållstillstånd för bosättning här, Uppehållstillstånd får ges till 1. en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats Föreslagen lydelse uppehållstillstånd för bosättning här, om makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utom- lands, 2. en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, 3. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1 och 2 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, 4. en utlänning som annars har särskild anknytning till , 5. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , eller 6. en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. 5. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , 6. en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt, och 7. en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som 1. är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, eller 2. har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstillstånd för bosättning här, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna paragraf skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. Nuvarande lydelse 4 d § En utlänning som med stöd av 4 § andra stycket beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning skall vid första beslutstillfället ges ett tids- Föreslagen lydelse begränsat uppehållstillstånd. Detsamma gäller när uppehållstillstånd beviljas utlänningens barn med stöd av 4 § första stycket. 4 e § En utlänning som med stöd av 4 d § har fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning får ges ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd endast om förhållandet består. En utlänning med familje- anknytning enligt 4 § andra stycket som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett permanent uppehållstillstånd. Om det finns särskilda skäl, får permanent uppehållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Har ett förhållande upphört, får uppehållstillstånd ändå ges, om 1. utlänningen har särskild anknytning till , 2. förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen skall ges fortsatt uppehållstillstånd. 5 § En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, 1. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här med stöd av 4 a § eller enligt 3 kap. 4 §, 2. utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, eller 3. det annars finns synnerliga skäl. 2. utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3. en ansökan om Föreslagen lydelse uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning med stöd av 4 § andra stycket, eller 4. det annars finns synnerliga skäl. Vad som föreskrivs i första stycket hindrar inte heller att uppehållstillstånd beviljas med stöd av 2 kap. 4 § första stycket 1 4, om det är uppenbart att utlänningen skulle ha fått tillstånd om prövningen hade skett före inresan i . En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket om utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 3 eller 4 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och om det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs att i 61 , 9, 9 a2 , 113, 124 och 14 a5 §§ lagen (1950:382)6 om svenskt medborgarskap orden och skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom Härigenom föreskrivs att i 26 §1 lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom orden och skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att i 14 kap. 7 § 1 sekretesslagen (1980:100)2 ordet skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813)1 om homosexuella sambor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 2. , 3. jordabalken, 4. 10 kap. 9 § , 5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6. inkomstskattelagen (1999:1229), 7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8. bostadsrättslagen (1991:614), 9. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 10. 5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988), 11. 10 § insiderlagen (1990:1342), 12. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157), 13. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m., 14. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 15. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ , 16. säkerhetsskyddslagen (1996:627), 17. lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar, 18. lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 19. 35 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620), samt 20. 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 35 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620), 20. 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), samt 21. 2 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529). Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft . Föreskrifterna såvitt avser punkterna 6 och 15 i sin lydelse enligt lagen (1998:1665) om ändring i lagen (1998:858) om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor skall tillämpas års taxering. Föreskrifterna såvitt avser punkten 6 skall tillämpas års taxering. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Härigenom föreskrivs att i 2 och 3 §§ lagen om särskild utlänningskontroll (1991:572) ordet skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande och flyktingar m.fl. Härigenom föreskrivs att i 2, 3, 3 a1 4, 6, 15, 222 och 243 §§ lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande och flyktingar m.fl. orden och skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar Härigenom föreskrivs att i 8 kap. 131 § lagen (1994:1720) om civilt försvar ordet skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Efter beslut av regeringen tillkallade dåvarande statsrådet nuvarande regeringsrådet som särskild utredare med uppdrag att undersöka hur man kan undvika att utländska medborgare söker sig till på grund av anknytning till en här bosatt person, när risken bedöms som påtaglig att den utländska medborgaren kommer att utsättas för misshandel eller annan kränkande behandling av den här bosatta personen. Utredningen, som antog namnet (A 1996:01), lade fram betänkandet Uppehållstillstånd på grund av anknytning (SOU 1997:152). Efter beslut av regeringen förordnade dåvarande statsrådet ordförande och ledamöter i en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. ta ställning till en ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen samt viss översyn av utlänningslagen. Kommittén antog namnet Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden, NIPU (UD 1997:04). Regeringen beslutade att lämna över betänkande till NIPU för beaktande. I beslutet anförde regeringen att förslag hade ett nära samband med den del av NIPU:s uppdrag som syftade till att ta ställning till möjligheten att få uppehållstillstånd efter inresan i de fall familjeanknytning åberopas. NIPU lade fram sitt slutbetänkande Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16). En sammanfattning av betänkande och dess lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. En sammanfattning i relevanta delar av NIPU:s betänkande och dess lagförslag finns i bilagorna 3 och 4. Betänkandena har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr UD1999/310/MAP). har i skrivelse anhållit att verkets namn skall ändras till . Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter berörs i författningskommentaren. De förslag till lagändringar som föranleds av förslaget om namnbyte för har inte varit föremål för Lagrådets granskning. Dessa ändringar är inte av den beskaffenheten att de bör granskas av Lagrådet. 4 Nuvarande ordning 4.1 Gällande rätt 4.1.1 Bakgrund har den utomnordiska invandringen till under de flesta år dominerats av personer som fått tillstånd på grund av anknytning genom äktenskap eller sammanboende eller som medföljande minderåriga barn. Endast med särskilt allvarliga konflikter i form av krig eller inbördeskrig har den asylrelaterade invandringen varit större än anknytningsinvandringen, senast till följd av konflikterna i f.d. . Invandringen av personer med skyddsbehov ligger utanför den reg- lerade invandringen. Invandringsregleringen avser därför till stor del make, maka och sambo samt minderåriga barn till personer som bor här i . Man brukar säga att har haft en reglerad invandring . Det var först då, genom prop. 1968:142 angående riktlinjer för utlänningspolitiken, som principiella överväganden när det gäller invandringen togs upp och riktlinjer lades fast för invandringspolitiken. De principiella övervägandena i den propositionen styr i stort fortfarande svensk invandringspolitik även om numera inte bara nordbor utan även EU-medborgare omfattas av andra regler. I propositionen erinrades bl.a. om skyldighet att ta emot flyktingar. Vidare uttalades att omfattningen av övrig invandring måste bestämmas också med hänsyn till situationen på arbetsmarknaden och till våra möjligheter att erbjuda bostäder, utbildning, sjuk- och hälsovård och social omvårdnad i övrigt. Till invandringen av humanitära skäl hänfördes i propositionen också invandringen av anhöriga till dem som redan bor här. Familjemedlemmar borde således enligt riktlinjer få resa in och vistas här även om de saknade bostad och försörjning. Huvuddelen av invandrarna utgjordes av arbetskraftsinvandrare. Det är därför naturligt att de konkreta förslagen riktlinjer främst berörde arbetskraftsinvandrare. För denna kategori infördes dels krav på att arbetstillstånd i princip skulle ha beviljats före inresan (ett sådant principiellt krav hade visserligen införts tidigare men utan att få något större genomslag), dels en mer strikt bedömning av behoven på arbetsmarknaden . Det var således fråga om försök att begränsa invandringen av denna kategori med hjälp av såväl materiella som formella regler. Det dröjde dock innan de nya begränsningarna av arbetskraftsinvandringen fick fullt genomslag. Begränsningarna av arbetskraftsinvandringen ledde till försök att på olika sätt kringgå de nya reglerna. Främst skedde det genom skenäktenskap och skenförhållanden. Dåvarande regler och praxis innebar nämligen att tillstånd regelmässigt beviljades för den som var gift eller sambo med någon här bosatt och oavsett om ansökan gjordes före eller efter inresan. Det innebar i sin tur att de flesta som ville ha uppehållstillstånd i och som inte kunde få det på annat sätt reste in och därefter ansökte om uppehållstillstånd på grund av anknytning. För att komma till rätta med problemen med skenäktenskap och skenförhållanden vidtogs en rad olika åtgärder. 4.1.2 Särskilda regler för nordbor och EU-medborgare träffades en överenskommelse mellan , , och om en gemensam nordisk arbetsmarknad. träffades överenskommelse om befrielse för medborgare i dessa länder från kravet på att ha pass, arbets- och uppehållstillstånd vid vistelse i de övriga avtalsslutande länderna. anslöt sig också till över- enskommelsen. Den fria rörligheten inom EU innebär bl.a. att EU-medborgare har en principiell rätt att flytta till ett annat EU-land under förutsättning att de har sin försörjning tryggad i det landet genom eget arbete eller på annat sätt. Till skillnad från nordbor är EU-medborgare formellt endast undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd; om vistelsen i Sve- rige överstiger måste de ha uppehållstillstånd. EU-reglerna gäller även för medborgare i de länder som är anslutna till . Det gäller emellertid endast , och . Medborgare i och har som framgått i sin egenskap av nordbor en mer långtgående rätt att flytta till än EU- medborgare. Invandringen från är försumbar. I denna proposition används endast begreppen EU-regler och EU-medborgare även när de länder som är anslutna till berörs. Rätten att flytta till ett annat EU-land gäller även EU-medborgarens nära anhöriga, oavsett medborgarskap. När det gäller anhöriga får EU- reglerna därför betydelse även när det gäller anhöriga till nordbor. En i bosatt finsk medborgare har således en principiell rätt att få hit sin make eller maka oavsett medborgarskap. Den rätten gäller oavsett om ansökan görs före eller efter inresan i . EU-reglerna gäller enligt ordalydelsen bara dem som har ingått äktenskap. Eftersom tillåter sambor till egna medborgare att bosätta sig här har emellertid även sambor till EU-medborgare samma rätt. Medborgare i medlemsstaterna får nämligen inte diskrimineras. Rätten till familjeåterförening enligt EU-reglerna gäller enbart EU- medborgare som flyttat till ett annat EU-land. EU-medborgare som bor kvar i sitt hemland har således ingen på grundad rätt till familjeåterförening. En i bosatt finsk medborgare har som nämnts en principiell rätt att få hit sin make eller maka men den rätten gäller således inte på samma sätt en i bosatt svensk medborgare. Rätten för en svensk medborgare att få hit sin make eller maka regleras enbart av den svenska utlänningslagstiftningen. 4.1.3 EU:s resolution mot skenäktenskap Europeiska Unionens råd fattade beslut om en resolution om de åtgärder som bör vidtas för att bekämpa skenäktenskap (EGT 97/C 382/01). Den gäller inte den som har anknytning till en EU- medborgare och som enligt vad som anförts i föregående avsnitt har en principiell rätt till familjeåterförening. I resolutionen konstateras att skenäktenskap är ett sätt att kringgå bestämmelserna om inresa och bosättning för medborgare i tredje land. Enligt resolutionen kan bl.a. följande omständigheter tala för att det rör sig om ett skenäktenskap: Parterna lever inte tillsammans. Parterna tar inte på ett lämpligt sätt det ansvar som följer av äkten- skapet. Makarna har inte träffat varandra före äktenskapet. Makarna misstar sig om varandras personuppgifter, de omständigheter under vilka de lärde känna varandra eller andra viktiga förhållanden av personlig karaktär. Makarna har inget gemensamt språk. Pengar har betalats för att äktenskapet skall ingås (med undantag för hemgift där sådan normalt förekommer). Om det finns omständigheter som talar för att det rör sig om ett skenäktenskap, skall uppehållstillstånd inte beviljas förrän behöriga myndigheter kontrollerat att det inte är ett skenäktenskap. Om det efter det att uppehållstillstånd beviljats kommer fram att det är fråga om ett skenäktenskap, skall uppehållstillståndet vanligtvis dras in, återkallas eller inte förnyas. Medborgare i tredje land skall ha möjlighet att i enlighet med nationell lag hos en domstol eller en behörig administrativ myndighet överklaga eller begära omprövning av ett beslut om att vägra, dra in, återkalla eller vägra förnyat uppehållstillstånd. Medlemsstaterna skall beakta resolutionen vid alla förslag till ändring av sina nationella lagar. Dessutom skall de sträva efter att anpassa sin nationella lagstiftning till resolutionen före . 4.1.4 Internationella förhållanden i övrigt Liksom i domineras invandringen till övriga EU-länder av familjeanknytningsfall. I alla större invandringsländer upplever man skenäktenskap som ett stort problem. I dessa länder har man också vidtagit ungefär samma åtgärder som man gjort i för att försöka motverka skenäktenskap.