prop · GN03135 · 2000-01-01 00:00:00 — Antagning till musiklärarutbildning skall endast kunna ske genom den nya standardbehörigheten och av musikhögskola godkända antagningsprov, anser Kungl. anser att det skall vara möjligt att söka direkt till inriktningen dans på . föreslår att en ingång skapas för lärare som vill arbeta tvärfackligt med estetisk kunskap med inriktning mot Kultur i skolan. Rekrytering till lärarutbildning Förslaget angående rekrytering har mottagits positivt av flertalet instanser, men några är tveksamma. anser att kommittén varken redogör för hur dess förslag kan leda till ökad rekrytering till utbildningar med lågt antal sökande eller hur de kan bidra till en jämnare könsfördelning. anser att kommittén inte tillräckligt har analyserat orsakerna till svårigheterna att rekrytera studerande till matematisk/naturvetenskaplig inriktning och att förslagen för att avhjälpa bristen är otillräckliga. Traditionella undervisningssätt behöver brytas upp, menar verket, och undervisningen ges större verklighetsförankring. ifrågasätter också att förslagen förbättrar rekryteringen av lärare i matematik och naturvetenskap. föreslår att åtgärder för rekryteringen till lärarutbildningen bör bli föremål för ytterligare utredning. Handikappförbundens samarbetsorgan m.fl. betonar att funktionshindrade måste aktivt rekryteras till lärarutbildningarna. Det förutsätter att de lokaler som lärarutbildningen bedrivs i är anpassade och tillgängliga och att särskilda hjälpmedel kan erbjudas dessa studenter. Åtgärdsprogram krävs för tillgänglighet på högskolor och skolor. Beträffande metoder för urval har främst kommuner och studerandeorganisationer framfört synpunkter. Det är angeläget att ett mer aktivt stöd ges för att utveckla alternativa rekryteringsmetoder. Kommunerna förordar att intervju ingår som obligatoriskt instrument vid antagningen. I kombination med t.ex. frågeformulär och uppsatsskrivning bör intervjuer kunna ge en tydlig indikation om vilka studenter som sannolikt kommer att lyckas i sin lärargärning. Antagningsförfarandet bör kompletteras med kontrollstationer . m.fl. betonar att för sökande med praktiskt-estetiskt ämne skall inte endast gymnasiebetyg vara utslagsgivande utan praktiska prov, som visar den sökandes förkunskap, skall också användas. Rekryteringstjänster är bra, anser de som yttrat sig. Någon anser att tjänsterna bör vidgas till att gälla alla åldrar och vara en stadigvarande rekryteringsmöjlighet. , , och flera kommuner, som yttrat sig över möjligheterna för tillgodoräknande av tidigare studier och arbetslivserfarenhet, delar uppfattningen att högskolorna bör bli generösare i sin prövning. anser att systemet med tillgodoräknande av utländsk utbildning måste förändras så att faktiska kunskaper utgör utgångspunkt för bedömningen och inte snäva formella jämförelser. Lärarutbildningen bör upprätta handlingsplaner för att öka andelen medarbetare med annan etnisk bakgrund. Det är viktigt för rekryteringen att de föreslagna åtgärderna kompletteras med ett svenskt system för validering av kunskaper, så att man kan tillgodoräkna sig kunskaper som erhållits på andra sätt än genom det formella högskolesystemet, framhålls bl.a. av TCO. Det är främst högskolor som yttrat sig över ett basår som förberedelse för naturvetenskapliga och tekniska studier vid högskolan. Högskolorna anser att basåret bör behållas och bedrivas också på deltid och på distans. Ett par högskolor föreslår att ett särskilt studiestöd bör gälla även för studier inom basåret och att stödet avskrivs efter genomgången lärarutbildning med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. anser att basåret skall ligga före de egentliga lärarstudierna, vara behörighetsgivande och ge garanterad lärarutbildningsplats. Ett särskilt vuxenstudiestöd är nödvändigt för dem som utbildar sig till yrkeslärare, understryker , LO m.fl. för lärare i moderna språk varnar för att lärare med inriktning mot moderna språk blir nästa stora bristvara i skolan . De instanser som yttrat sig över lämplighetsprövning i samband med antagning till lärarutbildning instämmer som regel i att någon form av lämplighetsprövning bör övervägas. Däremot går synpunkterna isär när det gäller kommitténs konkreta förslag. föreslår att frågan om lämplighetsprövning utreds vidare. och anser att det finns många andra skäl än risken för pedofil läggning till att en person inte bör arbeta som lärare, t.ex. att en person uttalat åsikter som bryter mot skolans värdegrund. En bedömning av lämpligheten bör ske fortlöpande under utbildningens gång. Förslaget att den som skall antas till lärarutbildning skall förete utdrag ur polisens belastnings- och misstankeregister har delat remissinstanserna. Datainspektionen har ingen erinran mot förslaget, men anser att det integritetsintrång som följer måste vägas mot en bedömning av om åtgärderna tillgodoser det avsedda syftet. Förslaget tillstyrks bl.a. av och samt av ett par högskolor och ett par kommuner. Narkotikabrott och rasistiska brott föreslås inkluderas bland brottsgrunderna. anser att kontroll i registren inte bör förekomma vare sig det gäller sökande till lärartjänster eller till lärarutbildning. Det kan ifrågasättas om den förväntade effekten kommer att kunna uppnås. Om förslaget genomförs skall bara belastningsuppgifter få lämnas ut. , m.fl. ställer sig tveksamma till förslaget. ifrågasätter förslaget då aktuella register kan innehålla uppgifter av mycket känslig natur. Frågan om sekretess behöver utredas närmare. anser att frågan inte kan besvaras förrän ytterligare utredning skett. Den enskildes krav på integritet och rättssäkerhet måste tillgodoses på bästa möjliga sätt. En registerkontroll måste vara förenad med tystnadsplikt för den som har rätt att ta del av utdragen. , Falu kommun m.fl. anser att förslaget bör fortsatt utredas. SAF, några högskolor och studerandeorganisationerna avstyrker förslaget som ses som en kränkning av den personliga integriteten. Ansvaret för lämplighetsprövning skall inte läggas på högskolan utan på arbetsgivarna. Förslaget att ändra 4 kap. 6 § högskolelagen så att vid bedömning av skäl för avskiljande från lärarutbildningen hänsyn också kan tas till risk för att vederbörande kan komma att skada någon under kommande yrkesutövning, har huvudsakligen mött avstyrkanden. , och några kommuner tillstyrker förslaget. JO anser att förslaget är tämligen långtgående och har inte blivit övertygad om att det finns sakligt behov av det föreslagna tillägget. Förslaget bör göras till föremål för särskilda överväganden i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Kammarrätten i anser att det är betänkligt att beslut om avskiljande skulle grundas på antaganden om förhållanden som torde ligga långt fram i tiden. avvisar förslaget inte minst av rättssäkerhetsskäl. avstyrker förslaget, som innebär att nämnden skulle tvingas göra abstrakta riskbedömningar angående en anmäld students framtida farlighet för kommande yrkesroll. Bedömningen bör ske först när problemet är aktuellt och inte under studierna. Studenten kan ha för avsikt att använda sin utbildning t.ex. inom forskning och administration eller andra sammanhang än de traditionella. och studentkår i anser att de regler som finns för att avskilja studenter är tillräckliga, men att de bör stramas upp i tillämpningen. Del IV Styrning och genomförande Mål och principer för styrning av lärarutbildning Kommitténs bedömningar och förslag angående styrningen av lärarutbildningen har fått ett blandat bemötande. delar uppfattningen att riksdag och regering bör utöva en starkare styrning av lärarutbildningen än av övriga högskoleutbildningar. En starkare statlig styrning förordas även av några kommuner. anser att målstyrning inte är tillräcklig. Ett minimum för statens styrning av lärarutbildningen bör vara genom en central utbildningsplan för respektive lärarkategori. finner det anmärkningsvärt att kommittén avstått från att via en statlig styrning kvalitetssäkra den framtida lärarutbildningen. Statskontoret konstaterar att det inte framgår på vilket sätt och regeringens starkare styrning är tänkt att ske. kommun konstaterar att kommittén inte föreslår några statliga styrmedel, som bättre skapar garantier för att utbildningen verkligen skall utvecklas i förordad riktning. Konflikten mellan statens styrning och högskolornas frihet berörs i några yttranden. anser att kommittén inte har klargjort hur de olika förslagen om statlig styrning av utbildningen, lärosätenas frihet vid uppläggning och profilering, studenternas fria val och krav på samverkan mellan lärosäten skall kunna kombineras till en funktionsduglig enhet. ser en konflikt mellan en hård styrning och friheten för högskolan att själv organisera sin verksamhet för att uppnå målen. Statskontoret finner inte i betänkandet argument för att lärarutbildningen skulle behöva styras på annat sätt än övrig högskoleutbildning. anser att lärarutbildningen skall lyda under högskoleförordningen, att målen bör formuleras i enlighet med denna och att den praktiska utformningen bör överlåtas till högskolorna i samråd med företrädare för allmänintresset. anser att lärarutbildningen skall styras på samma sätt som alla andra utbildningar inom högskolan. Statens inflytande skall inskränkas till att utforma examensordningen. Högskolorna utformar utbildningen i enligt med högskolelagen, högskoleförordningen och de målbeskrivningar som finns. menar att kommittén ger bilden av att staten är den viktigaste aktören i styrningen av skolan. framhåller värdet av att öka brukarnas och de professionellas ansvar. SAF anser att lärarutbildningen som medel för statens styrning av skolan hindrar en positiv utveckling av lärarutbildningen. En stark centralt styrd lärarutbildning är ingen garanti för hög kvalitet. Sannolikt vore det utvecklande för lärarutbildningen om mer än ett alternativ till lärarutbildning kunde erbjudas. Förslaget att inom varje lärosäte med lärarutbildning inrätta en fakultetsnämnd eller annat särskilt organ med ansvar för utbildningen tillstyrks av i stort sett alla som yttrat sig. anser att förslaget är angeläget. tillstyrker inrättandet av en särskild nämnd, men avvisar att särskilda bestämmelser införs om fakultetsnämndernas sammansättning just på lärarutbildningens område. i avvisar att regeringen skall meddela särskilda föreskrifter för hur en samlad ledning för lärarutbildningen skall organiseras utöver vad som regleras i nuvarande högskoleförordning. anser att det saknas motiv för förslaget. Hänsyn måste tas till den enskilda högskolans organisation. Från kommunerna betonas genomgående vikten av att avnämarna är representerande i dessa nämnder/organ. Några anser att dessa företrädare skall vara i majoritet. TCO och lärarorganisationerna framhåller vikten av att lärarnas fackliga organisationer finns företrädda. anser att det är tveksamt att representanter för avnämarna skall ingå. Sammansättningen i högskolans beslutande organ skall utformas så att ingen intressegrupp erhåller egen majoritet. Studenter och lärare skall utgöra minst en tredjedel i alla beredande och beslutande organ. SFS betonar att studenterna måste ses som en del av högskolan och inte som externa intressenter, vilket kommittén gör. studentkår i ställer sig undrande till förslaget om allmänföreträdare. Kommittén borde ha sett över de gällande reglerna i högskoleförordningens tredje kapitel och föreslagit förändringar där. och Skola framhåller att det är angeläget att även föräldrar är representerade. FUB anser att representanter för handikapprörelsen skall finnas med. Beträffande regionala utvecklingscentra har främst kommuner lämnat synpunkter. Regionala utvecklingscentra anses vara bra fora för diskussion, men med nuvarande regelverk är kommunernas ställning för svag. Vikten av att dessa centra ges resurser understryks för att indirekt ge möjlighet åt kommunerna och högskolorna att tillsammans styra både utvecklingen i skolan och lärarutbildningen. har en positiv erfarenhet av regionala utvecklingscentra, men ställer ändå frågan om dessa centra verkligen har förutsättningar att förverkliga de omfattande förhoppningar som ställs. anser att de resurscentra eller motsvarande som finns inom kulturområdet bör sammanföras med universitetens och högskolornas resurscentra. För skolbiblioteken kan detta innebära att erfarenhetsutbyte och utvecklingsarbete kan ske mellan länsbibliotek, kommunala folkbibliotek, politiker på regional och lokal nivå, studenter och forskare vid lärar- och bibliotekarieutbildningarna. Inom museivärlden finns liknande behov. föreslår att man får i uppdrag att bilda ett regionalt forsknings- och utvecklingscentrum inom området Kultur, konst och lärande. Några kommuner anser att resurser för de verksamhetsförlagda delarna av lärarutbildningen kan gå till kommunen direkt i förhållanden till dess åtaganden i lärarutbildningen eftersom kommittén föreslår att kommunerna skall ta ett ökat ansvar för den delen av utbildningen. Frågor om uppföljning och utvärdering har tagits upp av några instanser. Bl.a. framhålls att högskolorna behöver finna former för hur utvärdering och kvalitetsredovisning skall ske där flertalet av studenterna blir delaktiga. bör få ett tydligare uppdrag när det gäller uppföljning och utvärdering av lärarutbildningen. Uppdraget bör också omfatta att aktivt bidra till en dialog om kvalitetsutveckling mellan högskolor med lärarutbildning. Verket bör få i uppdrag att följa genomförandet av lärarutbildningsreformen och i samarbete med bl.a. och utvärdera om avsedda förändringar och resultat nås. bör vara en instans som deltar i utvärderingen av lärarutbildningen och elevorganisationerna bör vara representerade. Varje högskola bör avsätta medel för att garantera ett kvalitativt utvärderings- och uppföljningsarbete. Genomförande av reformen m.m. Kommitténs bedömning om ett genomförande tidigast delas av , några högskolor och flera kommuner. Ett flertal högskolor och anser att tiden mellan beslut och genomförande är knapp, ikraftträdandet får inte forceras, och är tveksamma till tidsplanen, men avstyrker inte. Några högskolor anser att den nya lärarutbildningen bör starta tidigast hösten för att skapa tillräckligt tidsutrymme för förberedelsearbetet. anser att det är angeläget att genomförandet sker smidigt, särskilt för de studerande som påbörjat sina studier till lärare i den nuvarande utbildningen och vill byta till den nya. Det är angeläget att den lokala prövningen om ansökan om sådan övergång och villkoren för detta genomförs med ett generöst förhållningssätt. Övergångsbestämmelser måste preciseras. Beträffande kommitténs beräkning av kostnader framhåller remissinstanserna flera brister. Statskontoret saknar en mer genomgripande analys av det offentliga åtagandet, liksom en redovisning av ökade kostnader för studiestöd vid en förlängd utbildning. Kommittén har inte redovisat tillräckligt underlag som visar att merkostnaden för förlängd utbildning uppvägs av rationaliseringsmöjligheter. saknar beräkningsunderlag för kommitténs ekonomiska bedömningar. anser att bedömningen av kostnader för de förslagna förändringarna är av mycket översiktlig karaktär. ESV:s samlade bedömning är att förslaget behöver kompletteras innan ställning kan tas till en reformering av lärarutbildningen. framhåller att de rationaliseringsmöjligheter som anges verkar mer bygga på antaganden än på realistiska beräkningar. Verket är skeptiskt till slutsatsen att förslagen skulle vara kostnadsneutrala. och högskolor framhålls att de rationaliseringsvinster som kan uppnås är marginella. En rad synpunkter läggs fram, som utgår från att ett genomförande av kommitténs förslag medför merkostnader. Forskning och forskarutbildning förutsätter nya ekonomiska resurser om målen skall kunna förverkligas. Förlängningen av utbildningstiden kan inte ske utan full kostnadskompensation. De ekonomiska konsekvenserna av ändringar i skolledarutbildningen måste analyseras. Ökade resurser behövs för samverkan och samordning. Reformen kräver resurser för planeringsarbete och för kompetensutveckling av lärare både i högskolan och skolan. Reformen kommer inte att leda till minskad administration. TCO ifrågasätter att finansieringen av förslaget kan ske med hjälp av omfördelning av resurser. anser att finansieringen måste vara klar så att förslagen inte faller på att högskolorna får ett omöjligt uppdrag. Förslag saknas om hur högskolan respektive studenten skall finansiera en utbildning, som innebär utökning med fler inriktningar eller fler specialiseringar än vad som krävs enligt examensordningen. Studerandeorganisationerna är tveksamma till den ekonomiska beskrivningen och ställer sig frågande till om några rationaliseringsvinster kommer att uppstå. Genomförandet av reformen förutsätter att högskolan tillförs extra resurser. Förslaget att det centrala avtal, som reglerar ersättningen till kommunerna för praktikperioder, ersätts av separata avtal mellan respektive högskola och kommun har främst kommunerna haft synpunkter på. De kommuner som tillstyrker förslaget anser att det nuvarande handledararvodet har en förlegad konstruktion och kan tas bort. Resursen bör tillförsäkras kommunerna även och fördelas så att det skapas förutsättningar för alla kommuner att samarbeta med lärarutbildningen. Förändringen får inte innebära att kostnader vältras över från stat till kommun. Ett system med bilaterala överenskommelser måste vara kostnadsneutralt för respektive part. De kommuner som avstyrker anser att nuvarande avtal måste finnas kvar om den verksamhetsförlagda utbildningen skall fungera på ett tillfredsställande sätt. Samarbetet mellan högskolor och kommuner måste lösas genom klara avtalsvillkor och med en finansiering där respektive part skall stå för sina kostnader utan något kvittningssystem. önskar att den centrala uppgörelsen om ersättning för praktik ersätts med en central uppgörelse om villkor för verksamhetsförlagd utbildning. anser att det hade varit värdefullt med en analys av hur kommitténs förslag kan underlätta respektive försvåra för svenska lärare att få sin utbildning erkänd som grund för yrkesutövning i andra länder. Det är också viktigt att undersöka vilka eventuella svårigheter som kan uppstå om utländska lärare söker anställning i . Den s.k. PPU- utbildningen bör finnas kvar i någon form för att underlätta för grupper av invandrare att vinna behörighet som lärare Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning 1999/2000:135 Bilaga 1