prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Staten skall under förutsättning att fattar erforderliga beslut lämna ett bidrag till på . Det innebär i så fall en ökning av det statliga stödet med . En stor del av medlen inom utgiftsområde 17 går till kulturinstitutioner som är viktiga för den konstnärliga utvecklingen och för att göra kul- turen tillgänglig. Trots starka ambitioner att an- passa sig till de ekonomiska ramarna med bibe- hållen kvalitet i verksamheten har kultur- verksamheter en begränsad rationaliserings- potential. Mot denna bakgrund har regeringen funnit det nödvändigt att genomföra insatser för att värna om den institutionella infrastrukturen. genomförs på regeringens initiativ och är ett viktigt led i förankringen av regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. är ansvarigt för denna kampanj. Arkitekturåret kommer att samla en stor mångfald av verksam- heter inom offentliga förvaltningar, organisatio- ner och näringslivet. Samverkan med formgiv- nings- och designområdet kommer att bli en självklar del av denna breda och utåtriktade manifestation. Utredningen om statens ansvar för formgivnings- och designområdet kommer att presentera sina förslag till sär- skilda satsningar i samband med . Den europeiska bomässan staden genomförs i . Bo01 kom- mer att fokusera på framtidsstadens arkitektur och de ekologiskt hållbara lösningarna. Rege- ringen föreslår därför inom utgiftsområde 18 att ett särskilt stöd på utgår till Bo01. Medlen skall främja arkitektoniska kvali- teter och ekologiskt hållbara lösningar vid upp- förande av permanent bebyggelse och in- frastruktur inom Bo01-området i . Vidare föreslås inom utgiftsområde 18 att används för bl.a. utställningar inom Bo01. Kulturpolitiken skall skapa förutsättningar för att bevara och bruka kulturarvet. Dagens har i hög grad formats av industrialismens fram- växt under de senaste seklerna. Just nu genomför regeringen en treårig satsning för att lyfta fram industrisamhällets kulturarv. Satsningen leds av en delegation som påbörjat sitt arbete . Sammanlagt avser regeringen avsätta ca för detta ändamål. kulturproposition lyfts bl.a. arbetet med kulturarvets demokratiska funktioner fram som ett prioriterat område. De centrala kultur- arvsinstitutionerna har fått i uppdrag att redovisa och analysera hur könsperspektivet behandlas på institutionerna. Vidare pågår arbetet med att för- verkliga ett Forum för Levande Historia som tar sin utgångspunkt i Förintelsen. En organisa- tionskommitté med uppdrag att föreslå verk- samhetsinnehåll, lokalisering m.m. tillsätts . Arkiven är nödvändiga som källor för vårt kollektiva minne och allmänhetens tillgång till offentligt arkivmaterial är en förutsättning för ett öppet, demokratiskt samhälle. I ett samhälle som präglas av stora förändringar, bl.a. som en följd av globaliseringen och den allt snabbare tekniska utvecklingen har museerna en viktig roll att spela, som förmedlare av kulturarvet och inte minst av den kulturella mångfald som känne- tecknar dagens . Genom de föreslagna målen i propositionen Kulturarv kulturmiljörer och kulturföremål (prop. 1998/99:114) förtydli- gas vikten av att olika sektorer i samhället sam- verkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvalt- ning och utveckling av kultur- och naturmiljön. Vidare framhålls bl.a. kulturarvets betydelse för den demokratiska utvecklingen samt vikten av samarbete över nationsgränserna. Kulturens betydelse som utvecklings- och sys- selsättningsfaktor lyfts fram av regeringen, bl.a. genom satsningen på Kulturarvs-IT (utg.omr. De regionala tillväxtavtalen och arbetet med visar på sambandet mellan kultur och utveckling. Åtgärder vidtas för att slå vakt om mångfalden inom dagspressen, stödja public service samt för att modernisera och effektivisera TV- och radio- distribution. Satsningen på radio och TV i all- mänhetens tjänst fortsätter och utvidgas något genom att SR föreslås få särskilda medel på för och 5 miljoner kro- nor för för att stärka mångfald och kva- litet i programutbudet. Arbetet med att introdu- cera marksänd digital-TV fortsätter. En parlamentarisk kommitté har i uppdrag att följa och utvärdera marksänd digital-TV under den första etappen. Arbetet med ändring av relationerna mellan staten och i enlighet med riksda- gens principbeslut drivs vidare. görs de sista förberedelserna genom beslut av regering och riksdag. blir då den kyrkoantikvariska ersättningen skall betalas ut. Ersättningen uppgår det året till . Folkbildningen spelar en viktig roll för att förverkliga kulturpolitiken. Genom dess lokala och sociala förankring är folkbildningen betydelsefull för att bredda kulturintresset i . Folkbildningens roll i är viktig. Det har visat sig att folkbildningen har kunnat nå människor som annars inte skulle ta del av utbildning. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att folkbildningen tillförs för . Regeringen riktar för ungdomspolitiken fokus på demokrati, rättvisa och framtidstro. Ungdomars demokratiska engagemang bör på olika sätt uppmuntras. saknas i alltför stor utsträck- ning unga representanter i en rad olika offentliga organ. Vidare lyfts integrationsfrågor fram, lik- som den s.k. tonårsboomen, som kommer att ställa stora krav på samhället för att möta behov och krav. En ungdomsdelegation har tillsatts för att vara ett rådgivande organ till regeringen. Regionala konferenser tillsammans med kommer att genomföras med samtliga kommuner . Ytterligare insatser och åtgärder där regeringen bedömer att behov av omedelbara insatser finns föreslås i den ungdomspolitiska propositionen. Idrottsrörelsen är vår största folkrörelse. Med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda enga- gemang och sina ideella ledarkrafter är den en mycket stor tillgång för vårt samhälle. I proposi- tionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) betonas idrottsrörelsens självstän- diga ställning. Det är viktigt att jämställdhets- och jämlikhetssträvanden genomsyrar all idrotts- verksamhet. Idrottsrörelsen har unika möjlighe- ter att nå ut till människor med annan etnisk bakgrund och kan därigenom tjäna som platt- form och mötesplats för människor med olika bakgrund. Vidare görs förstärkta insatser mot dopning inom idrotten och för idrottsforskning, särskilda insatser för att främja integration och jämställdhet samt idrottsrörelsens sär- skilda insatser för ungdomar i åldern . Friluftsorganisationerna bedriver en verksam- het som erbjuder människor i alla åldrar upp- levelser i naturen och därigenom goda möjlighe- ter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och friluftsliv. Andra organisationer bedriver en verksamhet som främjar folkhälsan, förebygger olyckor och möjliggör för utsatta grupper av människor att få del av motion och naturupp- levelser. skall i hållas den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi, under ordförandeskapsperiod i EU. Regeringen har tillsatt en nationalkommitté för förberedelser för och genomförande av denna konferens. 3.5 Regional fördelning av statens stöd till kultur har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens egna verksamhet samt att sam- manställa och analysera motsvarande redovis- ningar från vissa andra myndigheter och institu- tioner inom ansvars- område. Utfallet för har redovisats till regeringen (dnr Ku1999/2101/). betonar svårigheten att analysera det regionala utfallet av verksamheten, vilket gör att det är svårt att ge en övergripande bild av den regionala fördelningen i landet. Kul- turutskottet utgår i bet. 1998/99:KrU1 från att regeringen återkommer i budgetpropositionen för med de förslag till åtgärder som resultaten av kartläggningen och analysen kan föranleda. Mot bakgrund av de konstaterade svå- righeterna återstår dock ytterligare utvecklings- arbete vad gäller den regionala analysen innan särskilda förslag till åtgärder kan lämnas. Ett fortlöpande arbete bedrivs dock med sikte på bättre regional spridning. En rad förslag och för- ändringar med denna inriktning har också före- slagits och beslutats av . Statens insatser inom kulturområdet har både en nationell och en regional inriktning. Målet är bl.a. att verka för att alla får möjlighet till del- aktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Det finns nationella verksamheter där publiken och användarna, oavsett hemort, har samma till- gång till kulturutbudet, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning. Vidare finns nationella verksamheter där publi- ken och användarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än man har i landet i övrigt, t.ex. de centrala museerna och nationalscenerna. Flertalet av de nationella institutionerna är belägna i . Det finns vidare regionala och lokala uppgifter och verk- samheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller cen- trala insatser som till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala kulturinstitutioner samt verksamheten vid Riksutställningar, Rikskonserter och Rikstea- tern. Slutligen finns internationell verksamhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt i syfte att främja det internationella kul- turutbytet. Sammanlagt uppgick det bidrag som betalade ut till . var av bidra- gen från regionalt fördelningsbara. Räknat i absoluta tal fördelades de största regio- nala bidragsbeloppen från till mottagare i (ca ), följt av län (ca ), (ca exkl. bidrag till Kulturhuvudstad 1998 AB) och (ca ). har utbetalats av som bidrag till Kulturhuvudstad 1998 AB. har valt att hänföra detta bidrag till nationella bidrag. Omräknat till kronor per invånare erhöll mottagare i det största bidraget från (ca per invånare). Därefter följde (ca per invånare), (ca per invånare), (ca per invånare) och (ca per invånare). Bidragen från till verksamhet inom området museer och utställningar visar en förhållandevis jämn fördelning per län uttryckt i kronor per invånare, med undantag av ett par län som visar på stora avvikelser. Flertalet län fick statliga bidrag i intervallet per in- vånare, medan och fick ca per invånare. Bidragen till både bib- lioteks- och musikverksamhet visar att gles- bygdslänen erhåller de relativt sett största bidra- gen räknat i kronor per invånare. Bidragen till teater- och dansverksamhet uppvisar större skill- nader mellan länen än övriga konstområden. () har analyserat de av RAÄ och länsstyrelserna ut- betalade medlen från RAÄ:s olika anslag på ca . Räknat i absoluta tal har och erhållit de största beloppen (ca resp. ca ). Därefter följer , och . Siffrorna för och är höga på grund av särskilda projekt som RAÄ har drivit. Beloppen per invånare placerar i en särställning (ca per invånare) Detta beror på dels att länet får ett särskilt bidrag för vård av kyrkor, dels att det i länet finns ett anmärkningsvärt stort antal medeltida byggna- der. nådde Riksutställningar av lan- dets kommuner (1997: ) med 29 turnerande utställningar (1997: 34 utställningar). Antalet bokningar (23 st) och visningsdagar (626 st) var flest för . Riksutställningar drev ett flertal projekt i samband och samverkan med , t.ex. . Härav följer att anta- let bokade utställningar och visningsdagar vad avser är ovanligt högt. Svenska rikskonserter redovisar att av statsbidraget gick till regional verksamhet (1997: ). Flest antal konserter hölls i (170 st). En anledning till detta var Rikskonserters med- verkan i ett stort antal specialarrangemang inom ramen för . Även redovisar ett mycket stort antal före- ställningar i (593 st inkl. ), vilket kan jämföras med antalet före- ställningar i bl.a. (191) och (178 st). Mot bakgrund av bl.a. dessa uppgifter bör det ingå i utvärderingen av att närmare titta på den koncentrationstendens de indikerar. Kulturde- partementets särskilda satsning på Kultur i hela landet bör vägas in i ett sådant sammanhang. Nationalscenerna har i sina regionala analyser bl.a. redovisat antal föreställningar utanför län. av (1997: ) och av Operans föreställningar (1997: ) ägde rum utanför . Dessa föreställningar motsvarade resp. av nationalscenernas totala publik (1997: resp. ). av besökarna vid Operans Stockholmsföreställ- ningar kommer från andra delar av än . För saknas motsvarande uppgifter. De centrala museernas regionala analyser in- nehåller olika mått vad gäller den regionala för- delningen. Vad gäller besökarnas hemvist har ett flertal museer lämnat uppgifter. Publik i hela landet nås även genom vandringsutställningar, utlåning till regionala museer och genom att samlingar läggs ut på Internet. redovisar flera mått på den regionala spridningen av institutets insatser. fördelades till 12 regionala resurscentrum representerande 17 län (1997: till nio regionala resurscentrum). Vidare fördelades bl.a. till 90 biografer i 19 län för teknisk upprustning (1997: till 56 biografer). redovisar fördelningen av bidrag och stipendier till i bosatta perso- ner (totalt ca ). av medlen gick till mottagare i där de flesta konstnärliga yrkesutövarna finns. Vad gäller var av sum- man av antalet avslutade projekt (totalt 54 pro- jekt) och antalet avslutade konstansökningar (totalt 57 ansökningar) knutna till . () redovisar det länsvisa utfallet av bokhandelsstö- det (totalt ca ). var det län som fick störst andel av stödet. 3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet Målen för utgiftsområdet uppnås inte enbart genom insatser inom utgiftsområde 17. Verk- samheten inom utgiftsområdet är i grunden tvär- sektoriell, vilket innebär att en rad olika statliga insatser inom andra utgiftsområden bidrar till att uppnå målen. Som exempel kan nämnas att både arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser har stor betydelse för kulturen, liksom t.ex. in- satser inom utbildningsområdet. Insatserna inom ramen för t.ex. miljö-, jordbruks- och trafikpoli- tiken har stor betydelse för kulturmiljön. Upp- hovsrätten är en förutsättning för litterärt och konstnärligt skapande. I arbetet med arkitektur, formgivning och design deltar åtta departement och många utgiftsområden berörs. Insatser för det internationella kulturutbytet sker även inom andra utgiftsområden. Insatser som påverkar villkoren för ungdomar återfinns även i stor ut- sträckning inom andra utgiftsområden, framför allt inom utbildnings- och arbetsmarknadsom- rådet. Verksamhet inom folkrörelserna och före- ningslivet får stöd även från andra statliga ut- giftsområden, som t.ex. social verksamhet samt närings- och arbetsmarknadsområdet. Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är även de insatser som görs av kommuner och landsting samt i ökande om- fattning från AB . Även de medel som utgår från EU via strukturfonderna till verksamheter i landet har betydelse för utgifts- området. Presstödet, stödet till radio- och kassettid- ningar samt de statliga myndigheterna inom press-, radio- och TV-området redovisas under utgiftsområde 1 . 3.7 Skatteavvikelser Det finns ett antal olika särregler i skattelagstift- ningen, s.k. skatteavvikelser, som berör verk- samheter inom utgiftsområde 17. Som exempel kan nämnas att mervärdesskatt inte utgår på TV- avgifter, lotterier eller idrottsevenemang som an- ordnas av en allmännyttig ideell förening, stat eller kommun. Entréavgiftsbelagda kultureve- nemang och biografföreställningar var tidigare befriade från mervärdesskatt, men utgår mervärdesskatt med en skattesats på . Inom utgiftsområdet finns förutom de i tabellen nedan redovisade avvikel- serna ett antal skatteavvikelser som inte kan kvantifieras, bl.a. underskott i litterär m.m. verk- samhet och undantag från mervärdesskatt på periodiska medlemsblad. Regeringen har i bilaga 4 till ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) redovisat skatteavvikelserna inom varje utgiftsområde. Tabell 3.2 Skatteavvikelser Miljarder kronor netto Namn på skatteavvikelsen 1999 2000 Kyrkor 0,09 0,09 Utländska artister 0,05 0,05 Bidrag från 0,00 0,00 TV-avgifter 1,48 1,53 Lotterier 3,47 3,59 Idrottsevenemang 0,05 0,05 Skidliftar 0,07 0,08 Biografföreställningar 0,21 0,22 Konserter, teatrar m.m. 0,14 0,14 Kommersiell idrott 0,25 0,25 Upphovsrätter 0,01 0,01 Ideella föreningar 0,05 0,05 Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Allmän kulturverksamhet 312 300 312 300 303 308 Teater, dans och musik 1 430 1 398 1 402 1 417 1 447 1 479 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 199 227 236 234 239 244 Bild och form samt konsthantverk 79 86 97 93 94 96 Ersättningar och bidrag till konstnärer 252 262 264 262 260 265 Arkiv 298 292 295 309 317 323 Kulturmiljö 393 441 486 416 416 418 Museer och utställningar 974 966 986 1 008 1 028 1 053 Film och medier 181 194 195 239 240 240 Forskning 42 37 39 37 37 38 Trossamfund 56 55 55 53 54 105 Folkbildning 2 491 2 579 2 579 2 571 2 609 2 662 Ungdomsfrågor 108 109 113 110 110 111 Folkrörelse- och idrottsfrågor 524 507 518 522 518 518 Totalt för utgiftsområde 17 7 339 7 453 7 576 7 570 7 672 7 858 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheten samt bidrag till allmänkul- turella ändamål, utvecklingsverksamhet och in- ternationellt kulturutbyte. Dessutom ingår verk- samhetsbidrag till olika institutioner och organisationer, bidrag till samisk kultur, bidrag till kulturinstitutioner eller verksamheter som får särskilda nationella uppdrag samt medel till för- söksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 311,6 299,9 312,3 299,8 303,2 308,2 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En betydande kulturverksamhet har kunnat ge- nomföras med utvecklings- och projektbidrag från . Regionala och lokala kulturinstitutioner med särskilda problem har erhållit tillfälligt utökade bidrag. har genomförts med ett om- fattande antal både nationella och lokala projekt. Försöksverksamhet med ändrad regional för- delning av kulturpolitiska medel har inletts i , och . Förändringar Utvecklingsmedel har anvisats för att främja dans i hela landet. Stödet till internationellt kulturutbyte samt till centrumbildningarna har ökats. För att främja ungdomars eget skapande har utvecklingsmedel anvisats. Ett särskilt stöd har inrättats för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Medel har anvisats för bidrag till inrättandet av en samisk teater. Ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag har inrättats inom området formgivning och design. Prioriteringar anvisas medel för driften av Kulturnät . Medel anvisas för genomförandet av den dansk-svenska kulturbiennalen . Medel anvisas till försök med länsteaterverk- samhet i och till utveckling av Öster- sjöns tonsättarcentrum på . 4.2 Resultatbedömning Insatser inom detta verksamhetsområde påverkar även utvecklingen och arbetsvillkoren inom de olika konstarterna. Dessa bedömningar redovisas under verksamhetsområdena Teater, dans och musik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter, Bild och form samt konsthantverk samt Ersätt- ningar och bidrag till konstnärer. Utöver detta bidrar även insatser under verksamhetsområdet till en bred och livaktig kulturverk- samhet i hela landet. Tillståndet och utvecklingen inom området En ökad internationalisering har blivit märkbar inom de flesta konstområden. har en ökad kulturaktivitet på det lokala planet kunnat konstateras. Bland annat används kulturen allt oftare för att stärka den lokala identiteten. En annan faktor som starkt påverkar situationen är kulturens roll i det regionala utvecklingsarbetet. Ett exempel på detta är arbetet med de s.k. re- gionala tillväxtavtalen som regeringen initierade i samband med propositionen (prop. 1997/98:62) Regional tillväxt för arbete och välfärd. har en allt större insikt om kulturens betydelse för en positiv regional och lokal ut- veckling växt fram. Därmed har insatser inom kulturområdet fått ökad betydelse i det regionala utvecklingsarbetet. intar en särställning när det gäller kultursamarbetet i . författar- och översättarcentrum i upptogs officiellt under beskydd och ingår även i det internationella nätverket av europeiska översättarcentrum. I finns även internationella tonsättarcentrum, som är under uppbyggnad. Elektronisk publicering, via Internet eller multimedieprodukter, öppnar nya möjligheter för kulturlivet att sprida information och kun- skap samt skapa plattformar för kulturupplevel- ser. Kulturinstitutioner och fria kulturutövare kan genom att utnyttja modern informations- teknik öka tillgängligheten till kulturlivet och nå ut till nya målgrupper. har varit europeisk kulturhuvudstad och har genomförts i större delen av landet. Möjligheten för personer med funktionshin- der att ta del av kulturutbudet har på många om- råden förbättrats avsevärt. Den tekniska utveck- lingen inom medieområdet har exempelvis inneburit att utbudet ökat och kvaliteten höjts. Kulturdeltagandet är dock fortfarande lägre bland funktionshindrade än bland befolkningen i övrigt. Viktiga delar av kulturlivet bedrivs i in- stitutionella former. Kulturinstitutionernas in- satser för att tillgängliggöra sin verksamhet för funktionshindrade varierar och fortfarande har flertalet funktionshindrade inte möjlighet att ta del av kulturutbudet vid många institutioner. Barns och ungdomars möjligheter att ta del av kultur är främst ett kommunalt ansvar. har emellertid besparingar inom den kommunala sektorn inneburit att kultur-, skol- och fritidsverksamhet fått vidkännas ekonomiska neddragningar. De sociala, ekonomiska och kulturella skillnaderna som har ökat i samhället i stort, tenderar också att förstärkas mellan barn och ungdomar från olika miljöer. befolkning har en mångskiftan- de kulturell bakgrund. Det finns en strävan hos kulturlivets institutioner och organisationer att återspegla detta förhållande i sin verksamhet. Allt fler medborgare kommer också i kontakt med kulturyttringar från helt andra delar av världen. De viktigaste statliga insatserna inom området För att påvisa kulturens mångfald och styrka samt skapa bestående kulturyttringar som berör hela befolkningen anvisades statliga medel dels för att manifestera som kulturhuvudstad 1998, dels för att under ledning av Kulturdepartemen- tets arbetsgrupp Kultur i hela landet (Ku 1996:A) stimulera aktiviteter runt om i . har fortsatt det kulturfrämjande utvecklingsarbetet med inrikt- ning på barn och ungdomar bl.a. med projektet . Rådet har fokuse- rat på olika verksamheter för att utveckla sam- verkan mellan den professionella kulturen och barn- och ungdomskulturen, utveckla och stödja kulturinstitutionernas verksamhet för barn och ungdomar, stärka svaga eller eftersatta områden inom barn- och ungdomskulturen, stödja barns och ungdomars eget skapande samt utveckla samverkan mellan myndigheter inom barn- och ungdomskulturområdet. har dess- utom fått i uppdrag att tillsammans med Skol- verket på nationell nivå samordna arbetet med att vidareutveckla kultur i skolan. Fler tjänster som länskonstnärer har inrättats, främst inom områdena dans och bild. finns det ett 25-tal länskonstnärer. En treårig kampanj för att öka dansintresset i hela landet har inletts. har påbörjat ett arbete för att förverkliga delar av det handlingsprogram för att främja funktionshindrades tillgång till kultur som presenterades i rapporten des tillgång till kultur (1998:3) och som överlämnades till regeringen . Ett särskilt stöd har inrättats för detta ändamål . har fått utökade medel till samisk kultur för bidrag till inrättandet av en samisk teater.