prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — 12.5 Anslag A1 Ålderspensioner Tabell 2.8 Anslagsutvecklingen A1 Ålderspensioner Tusental kronor 11 485 000 2000 Förslag 10 826 000 2001 Beräknat 10 104 000 2002 Beräknat 9 557 000 omfattade anslaget folkpensionen i form av ålderspension. Förutom grundförmånen in- gick de särskilda folkpensionsförmånerna pen- sionstillskott och särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller han- dikappat barn. I anslaget ingick dessutom barn- tillägg till ålderspension och hustrutillägg. För har utgifterna för folkpensio- nens grundförmån till personer med ATP över- förts från anslaget till AP-fonden. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget överskreds således med eller . Anslaget beräknas för underskridas med . Kvarvarande anslagssparande uppgår därmed till . Regeringen föreslår i denna proposition att anslagssparandet delvis tas i an- språk för finansiering av överskridandet för an- slag A4 Delpensioner. uppgick folkpensionen för en ensam- stående pensionär till och för en gift ålderspensionär till av prisbasbe- loppet sedan det hade minskats . Ålderspensionär med låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet re- duceras med ATP-beloppet krona för krona. Pensionstillskottet till ålderspensioneringen uppgick år av prisbasbe- loppet sedan det hade minskats . Pensionstillskottet har höjts och uppgår nu till av prisbasbeloppet. Anslaget ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott finansieras via allmänna skattemedel. Utgiftsstyrande faktorer för an- slaget är i första hand prisbasbeloppets utveck- ling, befolkningsutvecklingen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån i ATP- systemet. Resultatinformation Antalet ålderspensionärer är förhållandevis sta- bilt, dock har en viss ökning i antalet personer med förtida uttag kunnat skönjas . Detta bland annat har inneburit att medelbeloppet från folkpensioneringen har minskat. Också var andelen personer med förtida uttag förhållandevis hög bland de nytillkomna ålderspensionärerna, vilket innebar att medelbeloppet från folkpensioneringen var något lägre jämfört med . Det motsatta förhållandet gällde ATP-pensionerna. Den genomsnittliga ålderspensionen från tilläggspen- sioneringen steg med 0,03 prisbasbelopp . Detta i sin tur resulterade i att såväl antalet personer med pensionstillskott som den genomsnittliga ersättningen sjönk jämfört med året innan. Slutsatser beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget ålderspensioner i form av folkpension under till . Det jämfört med låga beloppet beror på att anslaget från och med bud- inte längre belastas med folkpensio- nens grundbelopp till de ålderspensionärer som också uppbär tilläggspension. I stället belastar dessa utgifter ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Överföringarna redovisas i tabellen nedan. Till följd av uppdelningen av betalningsansva- ret mellan statsbudgeten och AP-fonden har de tidiga prognoserna för anslaget karaktäriserats av osäkerhet. Följaktligen tyder utfallet för på att utgiftsnivån för det inne- varande året kommer att vara lägre än den som beräknades i budget- underlag. Med beaktande av detta, omräknat med aktuell befolkningsprognos och med hän- syn tagen till höjningen av pensionstillskottet , beräknas utgifterna för till 11 . Tabell 2.9 Överföring av utgifter från anslaget Tusental kronor Utgifter som kvarstår inom anslaget Utgifter som förs från anslaget Totala utgifter för folkpension 1999 7 351 000 41 757 000 49 108 000 2000 6 888 200 42 575 800 49 464 000 2001 6 439 700 43 526 700 49 966 400 2002 6 105 000 44 974 500 51 079 500 Vad gäller är regeringens be- dömning att antalet ålderspensionärer kommer att vara relativt stabilt. Trenden att de nyblivna pensionärerna i genomsnitt har högre ATP jämfört med de äldre generationerna beräknas fortsätta. Detta innebär att allt färre personer kommer att helt sakna ATP eller ha en så låg så- dan pension att pensionstillskottet kan vara ak- tuellt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 10 anvisas under anslaget A1 Ålderspensioner för . beräknas anslaget till 10 respektive 9 . A2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.10 Anslagsutveckling A2 Efterlevandepensioner till vuxna Tusental kronor 12 666 000 2000 Förslag 12 988 000 2001 Beräknat 13 091 000 2002 Beräknat 13 318 000 Anslaget omfattar folkpension och pensionstill- skott i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepen- sion och änkepension. Från och med ingår även tilläggspension i form av efter- levandepension som en del av anslaget. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget underskreds därmed med , dvs. Anslaget be- räknas för underskridas med eller . Det totala anslags- sparandet för beräknas uppgå till . utgavs omställningspension, för- längd omställningspension samt hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepension av prisbasbeloppet sedan detta minskats . Den som har låg eller ingen ATP kan dessutom få pensionstillskott. uppgick pensionstillskottet till högst av prisbasbeloppet sedan detta minskats . Pensionstillskottet har höjts och uppgår nu till av prisbasbeloppet. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen samt antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. An- slaget har finansierats med allmänna skattemedel. Från och med sker finansie- ringen med en ny efterlevandepensionsavgift. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet änkepensioner från folkpensioneringen sjönk till 16 1998 från 25 000 året innan. Huvudsakligen kan nedgången förklaras med att den inkomstprövning som infördes även fick genomslag . Också antalet personer med omställningspen- sion minskade , från 2 070 personer till 1 090 personer. Detta kan för- med att omställningspension utges för en period istället som gällde tidigare. Regeländringen gav utslag på utgiftsutvecklingen även . Förlängd omställningspension infördes och kan utbetalas upp till . Antalet personer som omfattas av förmånen ökar därför fortfarande. Antalet utbetalningar ökade med 240 personer. utbetalades förlängd omställningspension till 3 190 personer. Slutsatser beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget efterlevandepension för vuxna under till 12 . Den höga utgiftsnivån förklaras med att ATP till efterlevandepensione- ring fr.o.m. detta budgetår belastar anslaget. Ut- gifterna som förs till anslaget från AP-fonden redovisas i tabellen nedan. Regeringen delar ver- kets bedömningar. Omräknat med aktuell an- tagandebild och med hänsyn till höjningen av pensionstillskottet beräknas utgifterna för bud- till 12 . Tabell 2.11 Överföring av utgifter till anslaget Tusental kronor Totala utgifter Utgifter som förts till an- slaget (ATP) Utgifter i form av folkpension 1999 12 666 12 197 469 2000 12 988 12 534 454 2001 13 091 12 658 433 2002 13 318 12 902 416 Den successiva avvecklingen av änkepensione- ringen beräknas medföra en faktisk minskning av antalet utbetalda pensioner från tilläggspensione- ringen . Också utbetal- ningarna från folkpensioneringen beräknas år- ligen minska . Detta förklaras delvis med att nytillkomna yngre änkor i regel har egen inkomst och därför inte blir be- rättigade till folkpension. De änkor som saknar egna inkomster är i regel äldre och övergår därför successivt till att lyfta folkpensionen i form av ålderspension. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 12 anvisas under anslaget A2 Efterlevandepensioner till vuxna för . beräknas an- slaget till 13 respektive 13 . A3 Bostadstillägg till pensionärer 2.12 Anslagsutveckling A3 Bostadstillägg till pen- sionärer kronor 9 940 000 2000 Förslag 9 682 000 2001 Beräknat 9 411 000 2002 Beräknat 9 279 000 Anslaget omfattar bostadstillägg och särskilt bo- stadstillägg till ålderspensionärer, förtidspensio- närer samt till personer med efterlevandepension. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget underskreds därmed med , dvs. Det totala anslagssparandet för uppgick till , vilket är av anslaget. Anslaget för beräknas överskridas med . Detta är av anslaget. Anledningarna till överskridandet är dels att antalet BTP-tagare beräknas bli fler jämfört med beräkningarna när anslaget fastställdes, dels den beslutade höjningen av ersättningsnivån för BTP. kunde BTP utges med maximalt av bostadskostnaden mellan och . Bostadstillägget är helt inkomstprövat och reduceras med 40 pro- cent av årsinkomsten upp till ett ett halvt pris- basbelopp och av inkomsten däröver. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostads- kostnaden är betald understiger nivån för vad som kan anses som skäligt. var denna nivå av prisbasbeloppet för en en- samstående och av prisbasbeloppet för en gift pensionär. Beloppet för den skäliga levnadsnivån har höjts med 1,4 pro- centenheter i samband med höjningen av pensionstillskottet. Anslaget bostadstillägg till pensionärer finan- sieras via allmänna skattemedel. De utgifts- styrande faktorerna för anslaget är främst pris- basbeloppsutvecklingen, boendekostnadsutveck- lingen och utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet. Resultatinformation/Resultatbedömning Antalet BTP-tagare minskade med 14 400 perso- ner från 502 800 personer till 488 400 personer . Den största nedgången skedde bland ålderspensionärer, men även antalet för- tidspensionärer med BTP minskade något. Denna utveckling förklaras av att pensionsin- komsterna i regel är högre bland nyblivna pen- sionärer än bland de som lyfter ålders- eller förtidspension. Antalet personer med SBTP minskade med ca 3 000 personer , vilket var en effekt av att ersättningsnivån i BTP höjdes från . Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är statligt. Kommuner- na kan dock t.o.m. lämna komplette- rande kommunalt bostadstillägg som helt finan- sieras av resp. kommun. utbetalades sådant kommunalt bostadstillägg till ca 27 000 pensionärer. Slutsatser beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget bostadstillägg till pensionärer under till 9 . Omräknat med aktuell befolkningsprognos, bostadskostnadsindex och med hänsyn tagen till höjningen av SBTP beräknas utgifterna för budget- till 9 . Vad gäller prognosperioden i sin helhet är re- geringens bedömning att antalet BTP-tagare suc- cessivt kommer att minska. Detta gäller såväl ålderspensionärer som förtidspensionärer och änkor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 9 anvisas under anslaget A3 Bostadstillägg till pensionärer för . beräknas medels- behovet till 9 respektive 9 . A4 Delpension Tabell 2.13 Anslagsutveckling A4 Delpension Tusental kronor 259 400 2000 Förslag 122 800 2001 Beräknat 84 900 2002 Beräknat 43 500 Anslaget omfattar delpension och är ett nytt an- slag under detta utgiftsområde . Delpensionsavgiften har avskaffats och finansieras anslaget via allmän- na skattemedel. Eftersom delpension ger pen- sionsrätt i det reformerade ålderspensionssys- temet skall anslaget belastas med statliga ålders- pensionsavgifter. Delpensionssystemet kommer successivt att avvecklas och nya delpensioner kommer inte att beviljas . Utgifterna för beräknas överskrida an- visade medel med eller . Regeringens överväganden Resultatinformation Delpensionsförsäkringen har haft till syfte att möjliggöra en successiv övergång från förvärvs- arbete till livet som pensionär. ändrades reglerna inom delpensionsförsäkringen. Detta innebar att omfattningen av den arbets- tidsminskning som kompenserades genom del- pension begränsades och att för- säkringens kompensationsgrad sänktes från till . Antalet nybeviljade del- pensioner har därefter minskat väsentligt till ca 850 från 16 000 personer åren 1993 1994. Efter införandet av det reformerade ålderspen- sionssystemet finns behov av en sär- skild delpension. Ålderspensionssystemet i sig ger stort utrymme för uttag av par- tiell ålderspension i kombination med fortsatt förvärvsarbete såväl före som efter . Delpensionssystemet kommer därför att av- vecklas. Slutsatser beräknar i budgetunder- laget utgifterna för delpension under till . Utgiftsprognosen har senare justerats till . Skälet är dels att utbetalda medel per person räknat i pris- basbelopp är högre än tidigare beräknat, dels att antalet personer som uppbär delpension är fler än man tidigare räknat med. Överskridandet föreslås finansieras med medel från A1 Ålders- pension för . Anslaget belastas med statlig ålderspensions- avgift motsvarande , och . Den statliga ålderspensionsavgiften var . Avgiften höjs år . Anslaget kommer att avvecklas innebärande att delpensioner inte kommer att nybeviljas . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget A4 Delpensioner för . beräknas anslaget till respektive . Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag 11 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutveckling 13 3.3 Resultatbedömning 14 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 14 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 16 3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 17 3.3.4 Regeringens slutsatser 17 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 17 3.5 Anslag 18 A1 Allmänna barnbidrag 18 A2 Föräldraförsäkring 20 A3 Underhållsstöd 23 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 25 A5 Barnpensioner 25 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 26 A7 Pensionsrätt för barnår 27 Anslagsbelopp 7 3.1 Utgiftsutvecklingen 13 3.2 Utgiftsutvecklingen 18 3.3 Anslagsutvecklingen A1 Allmänna barnbidrag 18 3.4 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 20 3.5 Anslagsutvecklingen A2 Föräldraförsäkring 20 3.6 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift 21 3.7 Anslagets komponenter 21 3.8 Anslagsutvecklingen A3 Underhållsstöd 23 3.9 Antal barn med olika typer av underhållsstöd 24 3.10 Anslagsutvecklingen A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 25 3.11 Anslagsutvecklingen A5 Barnpensioner 25 3.12 Anslagets komponenter 25 3.13 Anslagsutvecklingen A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 26 3.14 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift 26 3.15 Anslagsutvecklingen A7 Pensionsrätt för barnår 27 3.1 Genomsnittlig disponibel inkomst för familjer med barn 14 3.2 De familjeekonomiska förmånernas andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Medelvärde 15 3.3 Ensamstående med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991 1998 justerad för försörjningsbörda, som andel av motsvarande inkomst för enstamstående utan barn 15 3.4 Gifta/samboende med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991 1998, justerad för försörjningsbörda som andel av motsvarande inkomst för gifta/samboende utan barn 15 3.5 Antal födda barn och födelsetal åren 1970 1998 16 3.6 Förändring av den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer med barn som resultat av höjda barnbidrag resp. höjd ersätt- ningsnivå i föräldraförsäkringen 17 3.7 Barnbidrag 2001 i löpande och fasta priser (1999-års nivå) 19 13 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. antar regeringens förslag till ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 3. antar regeringens förslag till om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande upp- ställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Allmänna barnbidrag ramanslag 18 832 000 A2 Föräldraförsäkring ramanslag 16 929 000 A3 Underhållsstöd ramanslag 2 737 500 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ramanslag 24 000 A5 Barnpensioner ramanslag 985 000 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ramanslag 2 008 000 A7 Pensionsrätt för barnår ramanslag 3 240 000 Summa 14 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 14.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 och 2 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barn- bidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § För barn, som är svensk med- borgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. För barn, som är svensk med- borgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall också lämnas för här i riket bosatt barn, som inte är svensk medborgare, om barnet eller någon av föräldrarna vistas i riket. Detta gäller dock inte för tid då dagersättning enligt 17 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. lämnas till barnet. Ett barn som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, om ut- landsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgiva- rens räkning, skall anses bosatta i . Medföljan- de barn till en person, som i annat fall är anställd i utlandet av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet, skall fort- farande anses bosatta här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . 2 a § Flerbarnstillägg lämnas om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägg lämnas med 1. för det tredje barnet, 2. för det fjärde barnet, 3. för det femte barnet och varje ytterligare barn. Flerbarnstillägg lämnas med 1. för det tredje barnet, 2. för det fjärde barnet, 3. för det femte barnet och varje ytterligare barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall anmäla detta till den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg. Denna lag träder i kraft . 14.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna me- del med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvaran- de utbildning i sameskolan, en riks- internatskola eller en sådan friståen- de skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna me- del med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvaran- de utbildning i sameskolan, en riks- internatskola eller en sådan friståen- de skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). Denna lag träder i kraft . 14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6 § Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldra- penning enligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldra- penning enligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. För varje barn utöver det andra utges dock föräldrapenning för samtliga dagar en- ligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket. När föräldrapenning enligt andra-fjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärde-sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om för- älderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i kraft . I fråga om barn som är födda eller, i fråga om adopterade barn, adopterade före ikraftträdandet tillämpas lagen i sin äldre lydelse. 15 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 15.1 Omfattning För att stärka barnfamiljernas ekonomi har sam- hället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk trygghet deras försörjningsbörda är stor. Genom de olika stödens utformning utjämnas resurser över livs- cykeln och mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Utgiftsområdet omfattar allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbi- drag, föräldraförsäkring inklusive havandeskaps- penning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension, vårdbi- drag för funktionshindrade barn samt pensions- rätt för barnår. Statens utgifter inom området beräknas uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamil- jerna är bostadsbidragen, som återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt studiebidragen, som återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. Utgifterna för bostadsbidrag och studiebidrag under beräknas till respektive . 15.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 35 910 39 896 40 893 44 756 47 915 48 243 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för de flesta anslagen har minskat i förhållande till de budgeterade beloppen , främst beroende på de låga födelsetalen. Ut- gifterna för underhållsstöd och vårdbidrag har däremot överskridit bugeterande belopp, varför det samlade utfallet 1998 överstiger anvisade medel med ca . förväntas de prognostiserade utgifterna för samtliga förmåner utom barn- pensioner bli högre än vad som anvisats. Förändringar - Barnbidraget har höjts med per barn och år. - Flerbarnstillägg lämnas till fler familjer.