prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamhetsområdet omfattar även förvaltning av statens skuld (med undantag av den skuld som förvaltas av affärsverken). I verksamhetsområde B ingår , , , samt anslaget Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning (som disponeras av ). Verksamhetsområde C Särskilda finansierings- och garantiåtaganden omfattar avgifter för Stadshypotekskassans grundfond samt anslag avseende Nordiska investeringsbanken och Europeiska . Vidare ingår åtaganden avseende Europeiska investeringsbanken, samt en statsgaranti för lån till . Verksamhetsområde D omfattar revisorer. Verksamhetsområde E Premiepensionssystemet omfattar administration och förvaltning av de fondbaserade premiepensionerna i det nya inkomstbaserade ålderspensionssystemet. 10.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 981 1 707 1 608 1 578 1 623 1 678 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. ekonomiska vårproposition beräknades ramarna för utgiftsområde 2 för till , för till och för till . Förändringen av utgiftsområdesramarna jämfört med den ekonomiska vårpropositionen är främst hänförlig till ny pris- och löneomräkning samt teknisk justering av förvaltningskostnadsanslag för korrigering av kompensation för för avtalsförsäkringar. Förändringar () är en renodlad revisionsmyndighet. inrättades (), med uppgift att arbeta för en effektiv ekonomistyrning inom staten. (), med ansvar för administration av premiepensionssystemet, inrättades . Rådets uppgift är att stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Rådet skall utföra uppdrag åt främst regeringen. har fått ansvaret för det nya investerarskyddet, som trädde i kraft . överfördes till utgiftsområdet från att tidigare ha ingått i utgiftsområde 6 Totalförsvar. Mål Målen för utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, för är: Verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning: - skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Detta skall bl.a. ske genom granskning, metodutveckling, utvärdering och kontinuerlig omprövning av statlig verksamhet. - Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom bl.a. tillförlitliga prognoser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. - Officiell statistik och annan statlig statistik skall bidra till att öka kunskapen om tillstånd, utveckling och samband i samhället i stort.2 - Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. Verksamhetsområde B Det finansiella systemet: - Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. - Statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. (Den skuld som förvaltas av affärsverken innefattas ej i utgiftsområdet.) Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Verksamhetsområde E Premiepensionssystemet: - Administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för premiepensionsspararna. 10.3 Resultatbedömning En särskild beskrivning av utvecklingen inom statsförvaltningen återfinns i volym 1, avsnitt 10, Inriktningen av förvaltningspolitiken. I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) angavs riktlinjer för det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen. pågår ett arbete med att ta fram och genomföra ett flerårigt handlingsprogram i enlighet med dessa riktlinjer. Arbetet fokuseras på service och kvalitet, kompetens och etik, styrning och ledning samt informationsförsörjning. Även frågor om ett bättre beslutsunderlag, ett uppföljnings- och utvärderingssystem för förvaltningspolitiken samt chefsförsörjningen berörs. En samlad och översiktlig beskrivning av statsförvaltningens utveckling görs av Statskontoret på regeringens uppdrag. Uppföljningen omfattar huvudområdena ekonomi, sysselsättning, organisation och struktur samt effektivisering. Av rapporten framgår bl.a. att antalet anställda i staten fortsätter att sjunka och att antalet statliga myndigheter har halverats . (Innehållet i Statskontorets rapport redovisas mera utförligt i volym 1, avsnitt 10.) Regeringen har i årsredovisning för staten 1998 (skr. 1998/99:150) lämnat en beskrivning av tillståndet och utvecklingen inom statsförvaltningen samt utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Där beskrivs bl.a. resultatet av såväl ESV:s årliga ekonomiadministrativa värdering som RRV:s iakttagelser med anledning av genomförda granskningar av myndigheternas årsredovisningar och förvaltning. För en övergripande bedömning av tillståndet och utvecklingen inom den statliga förvaltningen kan RRV:s iakttagelser i verkets årliga rapport till regeringen användas som en utgångspunkt. RRV anger i sin årliga rapport att besparingskraven på myndigheterna har givit incitament till nya lösningar när det gäller att få finansiella resurser till verksamheten. Myndigheterna uppvisar i ökad utsträckning ett mer marknadsorienterat beteende, där möjlighet att ta betalt för tjänster som produceras ingår. Ett mått på tillståndet inom den statliga förvaltningen utgör antalet revisionsberättelser med invändning. Av samtliga statliga myndigheter erhöll 19 myndigheter invändning i revisionsberättelsen för . Antalet invändningar till följd av att informationen i årsredovisningen i något väsentligt avseende inte är rättvisande har ökat något . RRV konstaterar vidare i sin årliga rapport att resultatredovisningarna i årsredovisningarna uppvisar samma svagheter 1998 som 1997. Redovisningarna har enligt RRV karaktären av övergripande verksamhetsberättelser snarare än att innehålla relevant resultatinformation. Ett verktyg som används för att mäta myndigheternas ekonomiadministrativa standard, med tyngdpunkt på redovisning och intern kontroll vid myndigheten, är ESV:s årliga EA-värdering av statliga myndigheter. EA- värderingen visar att myndigheternas ekonomiadministration och interna kontroll håller fortsatt hög kvalitet. Av de 232 myndigheter som ingick i värderingen fick något av omdömena fullt tillfredsställande eller tillfredsställande. kan det konstateras att det skett en försämring i det sammanlagda EA-värdet mellan . Försämringen är hänförlig till det s.k. koncernvärdet som mäter hur myndigheterna efterlever det ekonomiadministrativa regelverket. Även RRV har i sin årliga rapport uppmärksammat regeringen på att myndighetsledningarna behöver ägna ökat intresse åt myndigheternas interna kontroll, speciellt kopplingen mellan intern kontroll, ansvar och styrning. ESV har i en studie undersökt 70 myndigheters årsredovisningar och man har funnit att myndigheterna i flertalet fall lämnar tillfredsställande resultatredovisningar och att man utom i några få undantag lever upp till de krav som finns i förordningen om myndigheternas årsredovisning m.m. En förbättring har exempelvis skett när det gäller kopplingen mellan prestationsinformation och verksamhetsmål. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att lämna samlade bedömningar av myndigheternas anpassningsarbete inför skiftet . Statskontoret har lämnat tio lägesrapporter. Enligt förordningen om översyn av statliga myndigheters informationssystem skulle anpassningen av väsentliga system vara avslutad . Drygt hälften av de 108 myndigheter som följs upp av Statskontoret klarade inte detta krav. Ett mer omfattande arbete återstod vid ett tiotal myndigheter. Samtliga myndigheter bedömde dock att anpassningen av de verksamhetskritiska systemen skulle hinna fullföljas . (En redovisning av arbetet med 2000-anpassningen återfinns i volym 1, avsnitt 10.) Det finansiella systemet har karaktäriserats av stabilitet. Inga allvarliga störningar har orsakats av händelser i enskilda institut. tillsynsarbete har bidragit till stabiliteten i de enskilda finansiella instituten och därmed till stabiliteten i det finansiella systemet. beslutade att införa en ny modell för statsskuldsförvaltningen, vilket bl.a. innebär att regeringen skall lämna en utvärdering av statsskuldsförvaltningen till . Regeringens mål för upplåning och statsskuldsförvaltning är att kostnaden för den faktiska skulden skall vara lägre än kostnaderna för de s.k. riktmärkesportföljer som avspeglar en hypotetisk, standardiserad upplåningsstrategi. 10.3.1 Regeringens slutsatser Regeringen gör den samlade bedömningen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning har varit tillfredsställande, med undantag av PPM. Resultatbedömningen visar sammantaget på en positiv utveckling. Utgiftsområdets verksamheter har en viktig roll att fylla i arbetet med vidareutvecklingen av den statliga förvaltningen genom att ge myndigheterna stöd av hög kvalitet samt att ge , regeringen och andra, statliga såväl som icke-statliga aktörer relevant och tillförlitligt underlag inför beslut. Förvaltningen av statsskulden samt bevakningen av och prognoserna över statsbudgeten har utvecklats och skötts tillfredsställande. Även vad gäller arbetet som syftar till att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd ger den samlade bedömningen vid handen att stabiliteten har bestått och att den finansiella tillsynen varit en bidragande faktor för denna stabilitet. PPM uppfyllde inte sitt övergripande mål i och med förseningen av premiepensionssystemet. Regeringen kan dock konstatera att en ny tidsplan har tagits fram och att väsentliga åtgärder har vidtagits av myndigheten för att säkerställa att den nya tidsplanen skall kunna hållas. Regeringen anser att det är av största vikt att verksamheterna inom utgiftsområdet fortsätter att utvecklas. Särskilt viktigt är att myndigheterna i än högre grad beaktar användares och potentiella användares intressen i de insatser som görs. För tjänster och produkter i form av utredningar, system och stöd av olika slag måste det ske en kontinuerlig anpassning till användarnas behov och efterfrågan. Regeringen bedömer det som viktigt att myndigheter som har ett nära samarbete i vissa frågor (statistik och prognoser, utredningar och analyser) utvecklar detta samarbete ytterligare. Regeringen ser det som väsentligt för statsförvaltningens utveckling att en helhetssyn eftersträvas för verksamheterna inom området. Tabell 10.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 19991 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 785,7 888,9 880,1 815,3 819,2 887,0 B Det finansiella systemet 606,8 751,0 639,4 655,9 683,7 688,5 C Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 573,1 48,7 68,5 83,7 95,1 76,4 D revisorer 15,1 18,7 20,1 23,5 25,4 25,8 E Premiepensionssystemet Totalt för utgiftsområde 2 1980,7 1 707,3 1608,1 1578,3 1623,4 1677,8 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 11 Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 11.1 11.1 Omfattning Verksamhetsområdet och utveckling av statlig förvaltning omfattar myndigheter med stabsfunktion eller som annars har en central betydelse för hur statsförvaltningen bedrivs, utvecklas och effektiviseras, följs upp och kontrolleras. Verksamhetsområdet består av , (), , , (), (), (), , (), (), Statskontoret, anslag för utvecklingsarbete samt () garanti-, kassahållnings-, inlånings- och utlånings- verksamhet. 11.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 785,7 888,9 880,1 815,3 819,2 887,0 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive på anslaget Kontrollfunktionen i staten, som finns uppfört på statsbudgeten 1999, men ej . Förändringar 1998 och 1999 avvecklades Statens förnyelsefonder och bildades , en ny myndighet för kvalitetsutvecklings- och kompetensförsörjningsfrågor. Mot bakgrund av den översyn av styrning och inriktning av Statskontorets verksamhet som gjordes 1998 har Statskontoret genomfört en omorganisation. Syftet är att stärka Statskontorets roll som regeringens utvärderingsorgan. Avvecklingen av har slutförts. 11.3 Resultatbedömning 11.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Målen för verksamhetsområdet och utveckling av statlig förvaltning är: skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Detta skall bl.a. ske genom granskning, metodutveckling, utvärdering och kontinuerlig omprövning av statlig verksamhet. Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom bl.a. tillförlitliga prognoser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Officiell statistik och annan statlig statistik skall bidra till att öka kunskapen om tillstånd, utveckling och samband i samhället i stort. Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. Regeringen gör bedömningen, utifrån de resultat som redovisats och med hänsyn till vad som kan antas påverka verksamhetsområdet , att verksamheternas inriktning i huvudsak bör ligga fast. Visst pågående arbete med utredningar och verksamhetsöversyn gör dock att vidareutveckling och anpassning av inriktning och verksamheter kan komma att bli aktuell. Bland pågående utredningar kan nämnas utredningen om NOU och de statliga insatserna inom upphandlingsområdet samt utvärdering av statistikreformen. Statistikområdet har i hög grad påverkats av EU-medlemskapet, med krav på anpassning av medlemsländernas statistik. Det fördjupade samarbetet inom unionen och den pågående utvidgningen leder till att Europeiska kommissionen fortlöpande ställer krav på uppbyggnad av ny statistik. Regeringen konstaterar att kvalitetsutvecklingen inom statistiken har varit övervägande positiv. Dock indikerar vissa att kvalitetsförbättringstakten minskar. 11.3.2 De viktigaste statliga insatserna har flera förändringar genomförts vad gäller strukturen för myndigheterna inom utgiftsområdet, för att bl.a. kunna ge statliga myndigheter stöd av hög kvalitet. Exempelvis har uppgifter renodlats. har den nya myndigheten inrättas, med uppgift att arbeta för en effektiv ekonomistyrning inom staten. Efter avvecklingen av är det numera Statskontoret som har ansvar för att bl.a. utföra analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten som underlag för en effektivisering av den statliga lokalförsörjningen. Rådets uppgift är att stödja myndigheterna i kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning, som är nödvändig för uppfyllande av målet att statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Rådet har en viktig roll i genomförandet av regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram. En effektiv statsförvaltning kan bl.a. åstadkommas genom kontinuerlig granskning, utvärdering och omprövning av den statliga verksamheten. Omfattningen av uppdraget för den statliga revisionsverksamheten har utökats genom att antalet revisionsobjekt har ökat . RRV:s årliga revision har granskat och lämnat revisionsberättelse för ca 300 myndigheter och organisationer. RRV:s effektivitetsrevision har avlämnat 12 egeninitierade granskningar och 16 regeringsinitierade revisioner. Granskningarna har främst inriktats på statsfinansiellt betydelsefulla frågor inom områden som socialförsäkring, utbildning, försvar och rättsväsende. ESV har löpande försett regeringen med information om bl.a. utfall och prognoser för statens inkomster och utgifter. ESV har också bedrivit ett omfattande arbete med utveckling och normering inom ekonomistyrningsområdet. Arbetet har resulterat i skrifter, rådgivning och utbildningar. ESV har även tillhandahållit ekonomi- och personaladministrativa system till statliga myndigheter. Statskontoret har till regeringen redovisat ca 40 utrednings- och utvärderingsuppdrag. Dessa har utgjort ett led i regeringens arbete med att ompröva, styra och effektivisera statlig verksamhet. Statskontorets inköpssamordning inom IT-området har, enligt Statskontorets bedömning, lett till att den offentliga sektorns kostnader minskats med . För en kostnadseffektiv hantering och förvaltning av statsfinanserna är tillförlitliga prognoser och analyser nödvändigt. I och med införandet av ett utgiftstak för den offentliga sektorn har kraven på utfalls- och prognosinformationen höjts väsentligt. Det är därför viktigt att prognosverksamheten har hög precision och förmåga att kunna analysera de avvikelser som förekommer. Hos flera av utgiftsområdets myndigheter pågår viktiga utvecklingsinsatser inom detta område. Arbetet med (Verktyg för ekonomistyrning i staten), vilket syftar till att skapa ett integrerat statligt system för prognoser, budgetering, koncernredovisning, resultatstyrning och betalningsinformation, har fortsatt planenligt . Vissa framtida utvecklingsinsatser beskrivs närmare i volym 1, avsnitt 9, Ekonomisk styrning. har beslutat att en registerbaserad folk- och bostadsräkning skall genomföras. För att fullfölja projektet har ytterligare anslagits för investeringar i bl.a. lägenhetsregister och folkbokföring på lägenheter. SCB, , , de lokala skattemyndigheterna och kommunerna medverkar i projektet. Ett arbete pågår inom en av regeringen tillsatt delegation för ekologiskt hållbar upphandling, som har till uppgift att driva på arbetet att utveckla miljöanpassad upphandling. Delegationen skall slutredovisa sitt arbete . NOU gjorde 1997 en utvärdering av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Utvärderingen visade bl.a. att regelefterlevanden var bristfällig på många håll. En rad åtgärder har därför vidtagits för att komma tillrätta med problemen. NOU har bl.a. haft regeringens uppdrag att kartlägga vilka statliga bolag som kan anses utgöra upphandlande enheter samt att analysera konsekvenserna av de förändringar i EG-fördraget som Amsterdamfördraget medför beträffande möjligheterna att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. NOU har fastställt en tillsynsstrategi för att åstadkomma bättre regelefterlevnad vid offentlig upphandling genom aktiva tillsynsåtgärder och initierat några tillsynsprojekt i samma syfte. 11.3.3 Effekter av de statliga insatserna Prestationer och effekter av den verksamhet som bedrivs inom verksamhetsområdet finner man i stor utsträckning inom statsförvaltningen. Effektivisering och utveckling av den statliga förvaltningen syftar dock i vidare bemärkelse till utveckling och effektivisering av all statlig verksamhet. RRV:s uppföljning visar att huvuddelen av invändningarna i verkets revisionsberättelser åtgärdats . De invändningar som inte åtgärdats är med några undantag av den karaktären att de inte kan åtgärdas i efterhand. Effektivitetsrevisionens granskningar har legat till grund för en lång rad åtgärder från både regeringens och myndigheternas sida. (Vissa exempel anges under anslag A2 RRV.) Arbetet med att åstadkomma bättre prognoser är viktigt för regeringens möjligheter att ha kontroll över de statliga utgifterna. Den ekonomiska statistiken ligger bland annat till grund för prognoserna och regeringen bedömer därför att statistikens kvalitet fortlöpande bör förbättras, men också att statistiken bör bli mer tillgänglig för aktörer som har behov av att använda den. För flera av myndigheterna inom verksamhetsområdet anser regeringen att en fortsatt utveckling behövs vad gäller den resultatinformation som redovisas. För att en bra bedömning av verksamheternas inriktning skall kunna göras är det angeläget att analyser och bedömningar i form av effektinformation utvecklas vidare. 11.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen anser att verksamheterna inom området Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning har en viktig roll i arbetet med att vidareutveckla den statliga förvaltningen samt att bl.a. ge riksdag, regering och andra aktörer relevant och tillförlitligt beslutsunderlag. Regeringen gör den samlade bedömningen att måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet har varit tillfredsställande. 11.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 11.5 3.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 38 614 2000 Förslag 40 002 2001 Beräknat 42 258 1 2002 Beräknat 42 949 2 1 Motsvarar 41 602 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 41 602 tkr prisnivå. Regeringens överväganden De övergripande målen för Konjunkturinsti- tutets (KI:s) verksamhet för har varit att utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser av den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet samt att aktivt bidra till att den ekonomiska statistiken håller en god kvalitet. Verksamhetsmålen har bland annat inneburit att utveckla analysen och metoderna för de medelfristiga beräkningarna samt för de finansiella marknaderna och den internationella ekonomiska utvecklingen. utvärderar numera systematiskt prognosernas träffsäkerhet med en löpande uppföljning av tidigare prognoser. Särskilda studier av träffsäkerheten i prognoserna har också genomförts. KI:s prognoser står sig väl i såväl svensk som internationell jämförelse men träffsäkerheten i prognoserna har inte nämnvärt ökat över tiden. Tillförlitligheten för prognoserna har dock varit mycket god. Som ett led i arbetet med att öka prognosprecisionen kan nämnas framtagandet av månatliga konjunkturbarometrar och kortsiktsindikatorer. KI tillfördes efter beslut av ett resurstillskott för . Detta har bland annat använts för att förbättra metoderna för de medelfristiga beräkningarna och för att öka utrymmet för analyser av såväl den internationella som den finansiella utvecklingen, samt för att förstärka den makroekonomiska kompetensen. Dessutom höjdes basresurserna för miljöräkenskaper. En genomgripande organisationsförändring har också genomförs . En viss metodutveckling avseende de medelfristiga beräkningarna har genomförts men analysen bör kunna utvecklas vidare. Bevakningen av de finansiella marknaderna har också utökats. Nya analysmetoder har introducerats för räntebärande instrument och reala växelkurser. Arbetet med att utarbeta en ny ekonometrisk modell påbörjades . Den miljöekonomiska modellen har vidareutvecklats som scenarier för utarbetats. KI har i sitt budgetunderlag föreslagit en förändring för perioden och framåt. Det gäller en utvidgning av konjunkturbarometrarna som föreslås bli betydligt mer heltäckande . tilldelades myndigheten utredningsresurser för att utreda förutsättningarna för en utvidgning av tjänstebarometern. Tjänstesektorn står för av BNP men trots detta täcker den nuvarande tjänstebarometern av den privata tjänstesektorn. Stora kunskapsluckor kvarstår således om en mycket stor andel av totala ekonomi. Tjänste- barometern har varit i funktion . Konjunkturbarometern har blivit ett allt viktigare instrument i prognosarbetet och den används av allt fler aktörer. En utvidgning av konjunkturbarometern sammanhänger också i viss omfattning med den förbättring av den ekonomiska statistiken som SCB (Nationalräkenskaperna) ansvarar för. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar bland annat försäljning av statistiktjänster och utredningsuppdrag till främst och olika organisationer. Institutet bedömer att volymen på de externa utredningsuppdragen minskar något .