prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — () har på uppdrag av regeringen utvärderat stödformen nedsatta socialavgifter samt kartlagt vilka avståndsberoende merkostnader tjänsteföretag i olika stödområden har jämfört med motsvarande företag i . bedömer att tjänsteföretagen i stödområden har väsentligt högre avståndsberoende kostnader än motsvarande företag i . SIR:s slutsats av utvärderingen i övrigt är att stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika effektiv som övriga stödformer, framför allt för tjänsteföretagen (se avsnitt 3.4.3). Regeringen har tidigare konstaterat att det råder bristande kunskaper om transportmarknaden i stödområden och dess villkor. Det finns begränsade möjligheter att bedöma transportbidragets effekter. Som ett led att öka kunskaperna skall kommittén med uppdrag att utreda den framtida regionalpolitiken (Dir. 1999:2) bl.a. överväga den framtida användningen av driftstöd, exempelvis transportbidraget, ur effektivitets- och konkurrenssynpunkt. Även en resultatbedömning av olika former av företagsstöd skall göras inom ramen för kommitténs arbete. Kommittén skall särskilt ta tillvara erfarenheter av tidigare utvärderingar av regionalpolitik och om det bedöms nödvändigt också initiera metodutveckling på detta område. De företagsinriktade åtgärderna inom regionalpolitiken kan även komma att beröras av en bredare översyn av näringspolitiska instrument som initierat och som bl.a. syftar till att effektivisera och förenkla stödgivningen ur företagens perspektiv. 11.3.4 Regeringens slutsatser Som regeringen senast framhöll ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) har den svenska regionalpolitiken framgångsrikt medverkat till att bevara den i jämförelse med andra länder viktiga tradition av solidaritet och sammanhållning som har präglat det svenska samhället. Det är viktigt att denna tradition inte bryts. Regionalpolitiken står nu åter, liksom när den infördes , inför stora utmaningar vilket bl.a. den negativa befolkningsutvecklingen i de regionalpolitiskt prioriterade områdena visar. Regeringen bedömer att verksamheten inom den lilla regionalpolitiken dvs. utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling har bidragit till en positiv utveckling av näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Denna bedömning grundar sig bl.a. på den uppföljning som gör av företagsstöden och den uppföljning som har gjorts av projekt inom för regionalpolitiskt inriktade åtgärder. Bedömningen grundar sig även på den utvärdering som har gjorts av där det bl.a. framkommer att för hälften av de företag som etablerat sig i stödområde var nedsättning av socialavgifter av stor, eller avgörande, betydelse för val av lokaliseringsort. Detta gäller framför allt för tjänsteföretag. Regeringen gör vidare bedömningen att åtgärderna inom den stora regionalpolitiken på ett avgörande sätt har bidragit till strävandena att uppnå de regionalpolitiska målen. Bland annat har åtgärder inom kommunikationsområdet och utbildningsområdet, både inom politikens huvudinriktning och särskilda insatser, varit av stor vikt för de prioriterade områdena. Det finns anledning att ytterligare förbättra och förstärka regionalpolitiken på flera områden. De regionalpolitiska åtgärderna bör förstärkas inom den stora regionalpolitiken bl.a. genom en ökad helhetssyn mellan olika sektorer. Regeringen bedömer att ett fortsatt utvecklingsarbete, bl.a. inom ramarna för de uppdrag som regeringen har givit till olika aktörer, kommer att underlätta den framtida resultatbedömningen av de regionalpolitiska insatserna. Länsstyrelsernas, självstyrelseorganens och utvecklingsarbete bedöms också komma att bidra positivt till detta. Arbetet inom den regionala näringspolitiken med att ta fram regionala tillväxtavtal och genomföra en regional näringspolitik kommer enligt regeringens bedömning även att leda till ett nytänkande och en effektivare regionalpolitik. Den parlamentariska kommitténs arbete, förslag och slutsatser som skall lämnas in , kommer vidare säkerligen att vara ett viktigt beslutsunderlag vid utformningen av den framtida regionalpolitiken. 11.4 Resultatinformation I detta avsnitt ges en mer detaljerad resultatinformation än i det föregående avsnittet. Avsnittet (avsnitt 3.4.1) inleds med en resultatinformation uppdelad på beslutsfattare, dvs. länsstyrelserna och självstyrelseorganen, , och . I följande avsnitt ges en resultatinformation avseende perioden 1999 (avsnitt 3.4.2) Därefter ges en mer ingående resultatinformation för uppdelad på löpande åtgärder (avsnitt 3.4.3). Detta följs av en resultatinformation för vissa tidsbegränsade övriga åtgärder (avsnitt 3.4.4). I avsnittet därefter ges en resultatredovisning för viktiga regionalpolitiska åtgärder utanför utgiftsområdet (avsnitt 3.4.5). I de avslutande avsnitten redovisas skatteavvikelser (avsnitt 3.4.6) och revisionens iakttagelser (avsnitt 3.4.7). I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som redovisas i denna resultatinformation och som bedrevs framför allt inom utgiftsområdet samt i vissa fall utanför utgiftsområdet. Av sammanställningen framgår även med vilka anslag åtgärden finansieras, beslutande myndighet och vilket geografiskt område åtgärden avser. Tabell 11.3 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 samt vissa andra utgiftsområden Åtgärd Finansierades av anslag Beslutsfattare omfattning Central projektverksamhet C61 och A1 och regeringen prioriterade områden Regional projektverksamhet A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Hela landet med tyngdpunkt på regionalpolitiskt priorite- rade områden A8 Beslutsgrupper m.fl. Målområde 2, 5b och 6 samt vissa gemenskaps-initiativ Regionalt utvecklingsbidrag A1 Länsstyrelserna, självstyrelseorganen, och regeringen 1 och 2 samt tillfälliga stödområden Regionalpolitisk låneverksamhet A2 Länsstyrelserna och Stödområde 1 och 2 samt tillfälliga stödområden Landsbygdsbidrag A1 Länsstyrelserna och självstyrelseorganen Gles- och landsbygd enligt länsstyrelsernas avgränsning Stöd till kommersiell service A1 Länsstyrelserna och självstyrelseorganen Gles- och landsbygd enligt länsstyrelsernas avgränsning Småföretagsstöd A1 Länsstyrelserna och självstyrelseorganen Hela landet Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken2 A3 Gles- och landsbygd Nedsatta socialavgifter A4 Stödområde 1 och del av stödområde 2 Transportbidrag A5 Transportbidragszonerna A6 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till A9 Regeringen Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt A163 Länsstyrelserna och självstyrelseorganen Hela landet , , , och Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt landet med tyngdpunkt på regionalpolitiskt prioriterade områden 1 Tionde huvudtitelns anslag C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m., /95. 2 För en resultatredovisning se avsnitt 5. 3 Tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, /96. 11.4.1 Resultatinformation för uppdelad på beslutsfattare och de regionala själv- styrelseorganen Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen i försökslänen , och , har utvecklat arbetet med den långsiktiga länsstrategin. Denna sektorsövergripande strategi för länen inriktas mot utvecklingen av det lokala näringslivet, uthållig tillväxt, ökad sysselsättning och inomregional balans. Arbetet med framtagandet av regionala tillväxtavtal inom den regionala näringspolitiken och analyser för strukturfondsarbetet har förbättrat sambandet mellan analyser och strategier. Arbetet har även medfört att ett ökat samarbete mellan olika parter på både regional och central nivå. Det arbete som startade i länen genom framtagandet av de regionala tillväxtavtalen, där en bred uppslutning i partnerskap är en väsentlig del, har dessutom förbättrat delaktigheten och förankringen av länsstrategin. Dessutom har näringslivet, inte bara i form av företrädare från olika näringslivsorganisationer, varit delaktiga i arbetet på ett sätt som inte skett tidigare. Flertalet länsstyrelser och självstyrelseorgan har utvecklat formerna för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Några länsstyrelser har dock inte kunnat prioritera detta på grund av resursbrist. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen beslutade under om framför allt stöd för sammanlagt ca . Fördelningen mellan huvudändamålen framgår av följande tabell. Tabell 11.4 Länsstyrelsernas och självstyrelseorganens fördelning av beslutade medel uppdelad på ändamål budgetåren 1997 och Ändamål 1997 1998 Regionala utvecklingsbidrag 285,7 222,9 Landsbygdsbidrag 358,4 330,6 Stöd till kommersiell service 48,4 38,0 Småföretagsstöd ej aktuellt 28,2 Sysselsättningsbidrag (selektivt) ej aktuellt 113,3 Regional projektverksamhet 301,3 257,8 Medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram 411,7 434,7 Uppföljning och utvärdering 13,0 17,6 Vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram 12,0 9,0 Summa 1 430,5 1452,1 Tabell 11.5 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och landsbygdsstöd Stöd Antal arbetsställe n Beviljade medel (mkr) Varav bidrag (mkr) Varav lån (mkr) Investe- rings kostn. (mkr) Andel nystartade företag % Beräknad sysselsätt- ningsökning Andel kvinnor % Genom- snittlig subv./ arb. till- fälle (tkr) Regionalt utvecklingsstöd1 188 253,8 222,9 30,9 901 1 350 165 Landsbygdsstöd2 2 563 351,8 330,6 20,9 1 356,7 4 282 77 1 Dvs. regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån. landsbygdsbidrag och regionalt utvecklingslån. Det regionala utvecklingsstödet beräknas enligt bidra till ca 1 350 nya arbetstillfällen. Genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle (i stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var ca , vilket är ett lägre belopp än , . Därmed har länsstyrelserna och självstyrelseorganen nästan uppnått regeringens mål som var . Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till och därmed är regeringens 40-procentiga villkor i det närmaste uppfyllt. Landsbygdsstödet beräknas enligt bidra till ca 4 280 nya arbetstillfällen. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle (i glesbygdsområde, stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var ca , vilket är en ökning jämfört med , . Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har uppnått regeringens mål som var . Småföretagsstödet är ett nytt ändamål inom anslaget och det beräknas enligt bidra till 287 nya arbetstillfällen. Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till och därmed är inte regeringens 40- procentiga villkor uppfyllt. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var ca . Därmed har länsstyrelserna och självstyrelseorganen uppnått regeringens mål som var . Sysselsättningsbidraget är också ett nytt ändamål inom de regionalpolitiska medlen. Bidraget var tidigare ett generellt bidrag men är selektivt. Sysselsättningsbidraget främjar expansion och ökad sysselsättning i företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen fattade beslut om ca i selektivt sysselsättningsbidrag som beräknas bidra till uppskattningsvis 770 nya arbetstillfällen. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har med hjälp av bl.a. stöd till kommersiell service med bidragit till att upprätthålla en god servicenivå i gles- och landsbygd. Genom den regionala projektverksamheten har länsstyrelserna och självstyrelseorganen givit stöd till ett brett spektrum av näringslivsfrämjande aktiviteter. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har vidare under varit en viktig aktör för att medfinansiera och genomföra olika strukturfondsprojekt. Eftersom de olika strukturfondsprojekten utvärderas av externa utvärderare sker här ingen särredovisning av länsstyrelsernas bidrag i de olika strukturfondsprojekten. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har dessutom under medverkat till bl.a. viktiga regionala investeringar genom det småföretagsstöd, som finansierats med medel från framför allt anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Eftersom detta är medel som inte har anvisats inom utgiftsområdet sker en separat resultatredovisning i avsnitt 3.4.5. Slutsatser Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för verksamheten. Detta har skett genom att länsstyrelserna och självstyrelseorganen har samlat de regionala aktörerna för att gemensamt komma fram till en strategi för bl.a. tillväxt och sysselsättning. Detta arbete förväntas successivt leda till att länen får en mer samordnad strategi för utvecklingsarbetet och därmed bör de regionala aktörerna bl.a. utnyttja sina resurser mer effektivt. Kopplingen mellan analys och strategier har förbättrats, men behöver utvecklas vidare. Genom den regionala projektverksamheten, inkl. medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, bedöms länen ha genomfört olika typer av betydelsefulla projekt som syftat till att uppnå de prioriteringar som angivits i strategin. Genom beslut om olika typer av företagsstöd som beräknas bidra till nyinvesteringar i små och medelstora företag förväntas verksamheten bidra till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har i det närmaste uppfyllts för regionalt utvecklingsbidrag men inte för småföretagsstöd. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle för regionalt utvecklingsstöd uppgår i princip till regeringens fastställda mål. För landsbygdsstödet och småföretagsstödet ligger resultatet lägre än regeringens mål. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har därmed på ett tillfredsställande sätt uppnått regeringens mål. Sysselsättningsbidraget bedöms enligt regeringen bidra till en positiv utveckling av näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Länen bedöms vidare med sin verksamhet ha bidragit till att upprätthålla den inomregionala balansen. Enligt regeringens bedömning är länsstyrelsernas och självstyrelseorganens prioriteringar mellan de olika ändamålen väl avvägda och de har bidragit till att uppnå målen för verksamheten. Det är ännu för tidigt att dra några mer långtgående slutsatser av förändringen av de regionala ansvarsförhållandena i försökslänen , och . Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté, PARK, med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag om den regionala organisationen (Dir. 1997:80). Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . () har under fattat beslut om totalt för den regionala utvecklingsverksamheten fördelade på följande ändamål (förutom medel för förvaltningskostnader): för regionala utvecklingsstöd, för transportbidrag, samt för projektverksamhet. Av dessa har beslut fattats om totalt till projektet resurs-centrum för kvinnor (NRC) och till projekt vid regionala och lokala resurscentra för kvinnor. har vidare fattat beslut om till olika typer av projekt som stärker näringslivets utveckling främst i de regionalpolitiska stödområdena. fattade beslut om i sysselsättningsbidrag, som återfördes på grund av att företaget gick i konkurs. verksamhet med regional utjämning och utveckling kan delas upp i tre resultatområden: Regionalt strategi- och programarbete, Regionalpolitiskt företagsstöd och . Resultatområdet regionalt strategi- och programarbete har under arbetat med underlag för strategi- och metodutveckling. har genomfört ett antal utredningar och analyser om betydelsen av rörlighet på arbetsmarknaden och betydelsen av infrastruktur för den regionala utvecklingen. har även stöttat länen i deras regionala strategiarbete. har vidare fortsatt utvecklingen av ett regionalt analys- och prognossystem (RAPS). Systemet kommer att införas . har genomfört konferenser om tillväxt och tillväxtens drivkrafter samt försett länen med basdata som underlag för länens förslag till tillväxtavtal inom den regionala näringspolitiken. har även föreslagit modeller för hur tillväxtavtalen kan utformas. Genom analyser, kunskap och metodstöd för programarbetet har de bidragit till att höja kvaliteten i regionernas utvecklingsprogram. Ett forsknings- och utvecklingsprogram som löper 1999 med företagskonsortier i regionalpolitiskt prioriterade områden har fortskridit under (se avsnitt 3.4.3). har utvecklat uppföljningen av projektverksamhet m.m. vid länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan. har bl.a. tagit fram metoder för att möjliggöra uppföljning av hur de regionala projektmedlen fördelas mellan män och kvinnor. har vidare på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av innehåll och utfall av länsstyrelsernas regionala projektverksamhet under budgetåren 1990/91 1997 (se avsnitt 3.4.3). I syfte att stödja uppbyggnaden och utvecklingen av verksamheten vid regionala och lokala resurscentra för kvinnor har ansvarat för projektet resurscentrum för kvinnor (NRC). Resultatområdet regionalpolitiskt företagsstöd är huvudman för de samlade regionalpolitiska företagsstöden. Det innebär att svarar för information till företag, utbildning m.m. av personal vid länsstyrelserna och självstyrelseorganen som beslutar om stöden samt genomför utvärderingar av stöden. ansvarar även för uppföljning av stöden i form av statistik om stödgivning, uppföljning av att gällande villkor uppfylls m.m. De stödformer beslutar om är regionalt utvecklingsbidrag, regionalt utvecklingslån (), sysselsättningsbidrag och transportbidrag. har under utvecklat formerna för hur det regionala utvecklingsbidraget bör följas upp och utvärderas. Ambitionen är att det skall vara möjligt att förutom sysselsättningseffekter även mäta stödens tillväxtaspekter. Arbetet har fortsatt och bl.a. resulterat i att har tagit fram riktlinjer för hur länsstyrelserna, självstyrelseorganen, och regeringen skall redovisa stödets tillväxtaspekter. Tabell 11.6 Beviljat regionalt utvecklingsstöd Antal arbetsställe n Beviljade medel (mkr) Varav bi- drag (mkr) Varav lån (mkr) Investe- ringskostn. (mkr) Beräknad sysselsätt- ningsökning Andel kvinnor % Genom- snittlig subv./arb. tillfälle (tkr) Regionalt utvecklingsstöd 39 168,1 149,3 18,7 710,4 843 177 Källa: beviljade regionalt utvecklingsstöd till 39 arbetsställen. Beloppen för beviljat regionalt utvecklingsstöd minskade under () jämfört med (). Med hjälp av regionalt utvecklingsstöd beräknas investeringar på ca komma att genomföras. Sysselsättningsökningen i stödföretagen beräknas till ca 840 personer. Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till och därmed har uppfyllt regeringens villkor på . Genomsnittskostnaden per arbetstillfälle beräknas uppgå till (i stödområde 1 och i stödområde 2) och därmed har inte uppnått regeringens mål som var . Beviljat transportbidrag uppgick till vilket i princip är samma belopp som året innan. Transportbidraget främjar enligt expansion och ökad sysselsättning i företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. Resultatområdet har fondansvar för den europeiska regionala utvecklingsfonden, vilket bl.a. innebär att utbetala medel. är även sekretariat åt övervakningskommittéerna för målen 2 och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ. svarar för den samordnade avrapporteringen av genomförandet av samtliga strukturfonder till regeringen. behandlades 1 817 utbetalningsärenden avseende den europeiska regionala utvecklingsfonden, vilket är en fördubbling . Handläggningstiden av ett utbetalningsärende har i genomsnitt inte överstigit . har tillsammans med AMS och haft ett regeringsuppdrag att se över de administrativa rutinerna för genomförandet av vissa strukturfondsprogram. Uppdraget med förslag till planerade åtgärder redovisades . har i samarbete med genomfört utbildningsinsatser för personal som arbetar med strukturfonderna. Utbildningen har bl.a. omfattat seminarier om EG:s strukturpolitik, programarbetsformen och administrationen. anordnade tillsammans med en konferens om hur strukturfondsprogrammen skall avslutas. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts på initiativ av och DG XVI för att se över hur indikatorerna fungerat under innevarande programperiod och ge förslag på nya indikatorer. Slutsatser Regeringen gör bedömningen att , utifrån de möjligheter regeringen har att mäta effekter av verksamheten, har uppfyllt uppställda mål. har medverkat till att genomförandet av program inom sker effektivt. bedöms även i allt väsentligt ha byggt upp en fungerande administration av de uppgifter som ålagts den för administration av . har vidare genom framför allt olika typer av företagsstöd och övrig projektverksamhet bidragit till en uthållig ekonomisk tillväxt, ökade investeringar och ökad sysselsättning i syfte att uppnå en balanserad regional utveckling mellan landets olika delar. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts för sysselsättningsbidraget men däremot uppfyllts för regionalt utvecklingsbidrag. har tagit fram metoder och riktlinjer för hur tillväxtaspekterna av regionalt utvecklingsbidrag bör redovisas. Detta kommer enligt regeringen att innebära att möjligheterna att utvärdera stödformens effekter kommer att förbättras. För att regeringen på ett bättre sätt skall kunna bedöma , länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganens regionalpolitiska verksamhet bör fortsätta arbetet med att följa upp och ta initiativ till utvärderingar av verksamheten. Det är även mycket betydelsefullt att som ett led i detta på ett bättre sätt än tidigare sprida goda exempel till länen av verksamhet som t.ex. bedrivs inom projektverksamheten samt inom arbetet med att ta fram länsstrategier. Det övergripande målet för är att främst genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Resultatbedömning har inom ramen för sina verksamhetsmål haft en dialog med statliga verk, myndigheter och organisationer vars verksamheter har betydelse för den regionala och lokala utvecklingen för att samordna insatserna till gles- och landsbygd. har vidare producerat analyser över olika aspekter av den regionala utvecklingen, arbetat med remissvar och uppföljning av projekt. Verket har samrått med länsstyrelser om avgränsning av gles- och landsbygdsområden enligt förordningen (1994:557) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Genom information och rådgivning har verket understött genomförandet av landsbygdsutvecklingsarbete på regional och lokal nivå. Studier av informationsservice visade på ökad efterfrågan. Inom verksamhetsmålet pilotprojekt syftade arbetet till att generera nya kunskaper inom landsbygdsutvecklingen. Verksamheten med pilotprojekt har dock fasats ut med undantag för projektet . Resurserna för sekretariatsuppgifter åt vissa övervakningskommittéer har minskat jämfört med föregående budgetår. har vidare, i samarbete med , lämnat en delrapport avseende en servicedatabas som skall innehålla uppgifter om hushållens tillgång till service och hur den utvecklas. Under slutet av förde regeringen en dialog med om att precisera verkets mål. Detta ledde till en delvis förändrad inriktning av verksamheten med bl.a. ökad tydlighet vad gäller myndighetens expert- och myndighetsroll. tillträdde en ny generaldirektör. Slutsatser har på ett tillfredsställande sätt uppnått målen för verksamheten. har utgjort en viktig resurs för att sprida kunskap om villkoren i gles- och landsbygd samt i skärgårdarna och har bidragit till sektorssamordning för insatser som har betydelse för framför allt glesbygden. () har som mål att initiera och samordna forskning om regional utveckling och att se till att forskningsresultaten, kunskaperna och erfarenheterna därav sprids och blir tillgängliga för olika intressenter. Resultatbedömning har utgivit ett antal böcker, rapporter och working papers . Dessutom har SIR:s forskare publicerats i ett antal tidskrifter, deltagit i ett tiotal seminarier och konferenser samt arrangerat tre egna. har utvecklat samarbete med olika institut och organisationer.