prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — såväl Utrikes- departementet som utrikesrepresentationen, nordiskt samarbete som här avser i första hand resekostnader för deltagande i det nordiska samarbetet och ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet samt diverse kostnader för rättsväsendet. 12.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1821 1747 1919 1900 1937 1971 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen avser att föreslå en sammanslagning av förvaltningsanslag . Detta är inte inräknat i tabell 3.1 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det ekonomiska utfallet för visar att utgifterna överskred anslagna medel med ca . En del av anslagssparandet har därmed tagits i anspråk. Förändringar Det förändringsarbete som pågått inom det administrativa området kommer under innevarande budgetår att resultera dels i en översyn med förslag hur utrikesförvaltningens framtida kompetensförsörjning bör ske, dels till en utbyggd och förbättrad språkutbildning av utrikesförvaltningens tjänstemän. De nuvarande funktionerna för språkträning och translatorverksamhet inom UD slås samman till en enhet. UD:s translatorsfunktion fungerar även som hela över-sättningsorgan. Östersjöfrågorna, inkl. hanteringen av de s.k. Östersjömiljarderna, har integrerats i en omorganiserad enhet för Central- och östeuropafrågor, som hanterar de medel som under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finns avsatta för samarbetet med . För att underlätta förberedelsearbetet inför EU-ordförandeskapet har slagits samman med UD:s enhet för europeisk integration till en ny enhet, enheten för Europeiska unionen. Ett särskilt sekretariat, 2001-sekretariatet, har inrättas för att sköta mötesverksamheten i under ordförandeskapet. Den gemensamma EU- informationen inom har förts till UD:s press- och informationsenhet. Genomförandet av den nya organisationen för hantering av utlänningsärenden, som beslutades , har inletts genom att tjänster som tillsätts av har börjat inrättas på de tyngst belastade utlandsmyndigheterna. Ett administrativt samarbetsavtal mellan UD och , för hantering av denna nya ordning, har undertecknats. Ett nytt samarbetsavtal, som ersätter det gamla , och som syftar till att bättre och effektivare integrera UD:s och Sida:s fältorganisation vid berörda utlandsmyndigheter har slutits . Prioriteringar Förberedelserna inför det svenska EU- ordförandeskapet har under innevarande budgetår förstärkts och kommer under hela nästa budgetår att sätta en mycket markant prägel på verksamheten. Etablerandet av de nya utlandsmyndigheter som är aktuella under nästa budgetår skall ske på ett så kostnadseffektivt och rationellt sätt som möjligt. För såväl ett effektivt genomförande av EU- ordförandeskapet som för utrikesförvaltningens fortlöpande verksamhet kommer att krävas fortsatta investeringar och andra satsningar på IT-området. Genomförandet av kompetensförsörjningsöversynens förslag utgör en viktig förutsättning för att klara av ökade och föränderliga krav på utrikesrepresentationen. Inför den planerade sammanslagningen av de två förvaltningsanslagen i , som redovisas närmare i det följande, kommer ett förberedelsearbete att inledas i syfte att samordna de skilda processerna för verksamhetsplanering. 12.3 Revisionens iakttagelser granskas av revisorer. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Tabell 12.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 906 101 2000 Förslag 1 891 058 2001 Beräknat 1 928 384 1 2002 Beräknat 1 962 038 2 1 Motsvarar 1 896 651 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 896 651 tkr prisnivå. Regeringen avser att föreslå en sammanslagning av förvaltningsanslag . Detta är inte inräknat i tabell 3.2. viktigaste uppgifter är att bevaka och främja svenska intressen, politiska såväl som handels- och biståndsrelaterade. Detta görs genom politisk, ekonomisk och handelspolitisk bevakning, genom export-, investerings- och turistfrämjande verksamhet, insatser inom kultur och information samt handläggning av migrations- och rättsfrågor. Anslaget används för de samlade förvaltningskostnaderna för departementet och de 103 utlandsmyndigheterna samt de drygt 400 honorärkonsulaten. Totalt omfattar utrikesförvaltningen ca 2400 anställda, varav omkring 1000 utgörs av lokalanställda. Till de tyngre förvaltningskostnaderna hör förutom löner och utlandstillägg till de anställda, fastighetskostnader, resekostnader för deltagande i ett stort antal internationella möten och förhandlingar, driftskostnader för en, på grund av verksamhetens art, omfattande IT- och telekommunikationsverksamhet. I anslaget ingår också kostnader för utredningar och officiella besök. Kostnader som kan uppstå med anledning av garantier för banklån till personal respektive uppsagda anställda inom utrikesförvaltningen belastar detta anslag. Utestående lån uppgår till . Avvikelsen mellan anslag 1999 och prognos beror på att 166 miljoner av anslagssparandet beräknas tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation arbete präglades av: samarbetet i närområdet, , och samarbetet i , inom Europeiska unionen (EU), Partnerskap för fred (PFF) Organisationen för säkerhet och samarbete (), och det globala samarbetet, framför allt inom FN (en närmare redogörelse finns i "i 1997-1998", aktstycken utgivna av , Ny serie 11:54), och i handelspolitiska sammanhang, t.ex. inom (), samt moderniseringen av det internationella utvecklingssamarbetet. medverkar i att omsätta regeringens prioritering att minska den öppna arbetslösheten i handling. Det sker genom olika åtgärder för att främja exporten samt investeringar och turism i . Sålunda öppnades de nya utlandsmyndigheterna i och med detta som främsta verksamhetsuppdrag samt inrättades ett antal s.k främjartjänster vid såväl de geografiska enheterna i departementet som vid dessa utlandsmyndigheter. Vidare fick inom UD förstärkta resurser. Ambassaden i har uppväxlats till full ambassad med utsänd ambassadör på platsen. Som resultat av den omstrukturering som sker av utrikespresentationen i öppnas under innevarande en ny myndighet i () samt en i (). avvecklas vissa av de funktioner som funnits i form av Stockholmsbaserade ambassadörer för dessa länder. Inför kommande EU- medlemskap, och i enlighet med gällande praxis att hålla ambassader hos övriga EU-medlemmar, kommer att öppna en ambassad i . Genom verksamhetsplaneringsprocessen for- muleras allmänna och specifika mål av departementets politiska ledning till enheterna och utlandsmyndigheterna. Dessa avlämnar verksamhetsberättelser som utgör ett av underlagen vid fastställandet av nya uppdrag. Målen uppfattas utgöra en vägledning och ett stöd för att kunna arbeta målmedvetet och effektivt. Utlandsmyndigheterna anser sig i regel ha kunnat uppfylla sina mål, vilket bekräftas i de ansvariga hemmaenheternas verksamhetsberättelser. De mål som enheterna ställt upp för den egna verksamheten har för många på ett effektivt sätt bidragit till den totala måluppfyllelsen. För att tillgodose de resursförstärkningar som bedömts behövas samt med anledning av det svenska EU- ordförandeskapet har efter en noggrann prövning beslut om sådana resursbehov fattats strax . På grund av EU- ordförandeskapets stora betydelse för verksamheten och 2001, kommer, med utgångspunkt i dessa resursförstärkningar, en tvåårig verksamhetsplanering att göras . Övriga överväganden utgör en enda myndighet men dess verksamhet finansieras från två skilda anslag, nämlligen anslaget m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget A1 under utgiftsområde 5. För att fullfölja tidigare beslut som innebar att blev en myndighet kommer regeringen att föreslå en sammanslagning av de båda förvaltningsanslagen till ett för myndigheten gemensamt anslag. Bakgrunden till förslaget är i korthet att samma principer bör gälla för som för alla övriga myndigheter, dvs. att förvaltningskostnaderna samlas på ett för myndigheten gemensamt anslag. UD och övriga driver skilda men parallella processer för verksamhetsplaneringen. Inför en anslagssammanslagning måste dessa båda processer samordnas till en gemensam. Även i övrigt kräver en sammanslagning ett förberedelsearbete. För att detta arbete inte i allt för stor utsträckning skall kollidera med annan prioriterad verksamhet , i första hand förberedelserna och genomförandet av EU- ordförandeskapet, anser regeringen att en sammanslagning bör genomföras per . I samband med anslagssammanslagningen kommer utgiftsområde 5, som inom handhas av , att väsentligt ändras i och med att anslaget flyttas till utgiftsområde 1 och därmed inom övertas av . Indelningen i utgiftsområden är fastslagda enligt lag i tillägg till riksdagsordningen. Med anledning av den planerade anslagssammanslagningen avser regeringen att senare återkomma med ett förslag till om ändring i denna lag, dock senast 2001. Innebörden av ett sådant förslag kommer att vara att de delar av nuvarande utgiftsområde 5 som blir kvar efter det att anslaget A1 överflyttas till utgiftsområde 1 bildar ett nytt utgiftsområde 5. Detta utgiftsområde kommer att omfatta obligatoriska medlemsbidrag till internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. För att åstadkomma en bättre samordning av stödet till likartade internationella organisationer kommer regeringen vidare att föreslå att till detta nya utgiftsområde från utgiftsområde 24 Näringsliv förs anslagsposten E6 Avgifter till vissa internationella handelsorganisationer. Detta anslag omfattar i första hand (). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 12.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 65 200 - - - Prognos 1999 72 100 - - - Budget 2000 75 100 Inkomsterna för expeditions- och ansökningsavgifterna beräknas minska från 2000 till 2001 i och med inträde i Schengen. Återbetalningen av lån för svenska FN-styrkor är mycket svår att beräkna, då den är beroende av FN:s återbetalningsförmåga. Minimiutbetalningen 20 miljoner förväntas dock kunna höjas till 25-30 miljoner. Tabell 12.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 (varav tjänsteexport) 64 600 64 600 0 Prognos 1999 (varav tjänsteexport) 64 200 64 200 0 Budget 2000 (varav tjänsteexport) 64 400 64 400 0 Den övervägande delen av uppdragsverksamheten består av kostnader för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement eller en myndighet som huvudman. Bland övrig uppdragsverksamhet kan nämnas fastighetsadministration som personal vid utlandsmyndigheterna sköter för räkning och translatorverksamhet för hela . Inga större förändringar väntas i uppdragsverksamheten nästa budgetår. Slutsatser kommer, inte minst med anledning av det första svenska ordförandeskapet för EU, att innebära nya omfattande och svåra uppgifter för utrikesförvaltningen. För att kunna leva upp till de höga ambitioner, som regeringen redovisar under inledningsavsnittet till detta utgiftsområde, vad avser svensk utikespolitik i allmänhet och det svenska orförandeskapet i synnerhet krävs att utrikesförvaltningen även i fortsättningen upprätthåller en hög kunskaps- och kompetensnivå. Åtgärder i detta syfte har redovisats ovan. Vid beräkningen av anslaget för har hänsyn tagits till den engångsbesparing på som drogs från anslaget och som läggs tillbaka. Som redovisades budgetproposition har fått ett övergripande processansvar för handläggningen av migrationspolitiska frågor och utlänningsärenden i utrikesförvaltningen, vilket innebär att resurser överförs från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Med anledning av att utrikeshandelsfrågorna har återförts till UD förs lönemedel m. m. över från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 5. Medel för verksamheten vid UD:s bibliotek, som slagits samman med bibliotek, förs över till utgiftsområde 1. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . har anslaget beräknats till och för till . Tabell 3.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 1 740 101 Återlägg engångsbesparing 50 000 Återlägg engångsöverföring uo 24 3 000 Överföring uo 8 - 7 500 Överföring uo 1 20 000 Överföring uo 1 - 2 000 Pris- och löneomräkning 16 807 Valutakompensation -9 545 Justering av 80 195 Förslag 2000 1 891 058 A2 Nordiskt samarbete Tabell 12.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 755 2000 Förslag 1 494 2001 Beräknat 1 522 2002 Beräknat 1 553 Från anslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Regeringens överväganden Outnyttjade medel har enligt särskilt beslut disponerats som en del av regeringens stöd till informationsverksamhet vid Arena . Regeringen beräknar anslaget för till oförändrad nivå, dvs. Tabell 12.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 1 480 Pris- och löneomräkning 14 Förslag 2000 1 494 A3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 12.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 139 2000 Förslag 7 337 2001 Beräknat 7 476 2002 Beräknat 7 626 Anslaget är uppdelat på två områden. Det ena avser tillfälligt ekonomiskt bistånd och det är efterfrågestyrt. Det omfattar bl.a kostnader för hemresa för nödställd svensk medborgare, kostnader vid allvarliga sjukdoms- eller olycksfall och för bistånd åt brottsoffer, nödvändiga kostnader för kost och logi samt kostnader för tillfredsställande rättsskydd åt frihetsberövade svenska medborgare utomlands (advokatarvoden). Antalet frihetsberövade svenska medborgare utomlands har ökat på grund av den internationellt ökade brottsligheten. Efterskänkta skulder och krav till kronofogdemyndigheterna (som tillfaller dem i de fall återbetalningskraven inbetalas) finansieras också inom ramen för tillfälligt ekonomiskt bistånd. I anslaget ingår även avgifter för stämningsmannadelgivning. Fr. o m. har ett belopp på tillförts anslaget för täckande av resekostnader och andra kostnader i samband med återförande av internationellt bortförda barn till hemviststaten. Från anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands. Det andra området avser periodiskt understöd i ömmande fall till svenska medborgare bosatta utomlands, huvudsakligen i . Regeringens överväganden Det periodiska understödet minskar då antalet personer som kan få sådant blir färre. Däremot kommer frihetsberövade på grund av den stigande brottsligheten utomlands att medföra ökande kostnader för rättshjälp. Dessa utbetalningar sker i efterhand. Anslagssparandet behöver utnyttjas mot bakgrund av att verksamheten är helt efterfrågestyrd och redovisningen av kostnader sker i efterhand; i många fall med en kraftig eftersläpning under flera budgetår. En reserv behövs för oförutsedda utgifter t.ex. för åtgärder i ärenden beträffande kidnappningar (som exempel ett aktuellt ärende i ), svenska medborgares försvinnande utomlands (som exempel ett aktuellt ärende i ) samt utlägg för allt fler svenska pensionärer som bosätter sig utomlands bl.a. i och saknar medel för sjukvård etc. I syfte att sprida information till utlandsresenärer kommer att tas i anspråk för att bl.a. arrangera seminarier för researrangörer. Eventuellt kommer deltagande i ytterligare någon resemässa att ske . Fr.o.m föreslås anslaget tillföras ett belopp på från utgiftsområde 4, anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet för att täcka departementets kostnader för delgivning som har beslutats av domstol, utlämning till , bevisupptagning utomlands, överflyttning av barn m.m. Tabell 3.9 Beräkning av anslaget Anslag 1999 5 486 Pris- och löneomräkning 51 Överföring uo 4 1 800 Förslag 2000 7 337 13.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar obligatoriska bidrag till vissa internationella organisationer, i första hand , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och och utveckling () samt fredsfrämjande verksamhet. 13.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 679 954 907 908 914 933 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Budgeten har underskridits med . Avvikelsen är störst beträffande det obligatoriska bidraget till FN:s fredsbevarande operationer, därför att uttaxeringarna har hållits nere. Förändringar Verksamhetsområdets budget minskades 1999 till följd av en förutsedd lägre uttaxering till FN:s reguljära budget (särskilt avseende fredsbevarande operationer). Den inrättade verifikationsmissionen i Kosovo, som ersattes av en ny OSSE-mission kommer att innebära att utdebiteringen till , där en särskild bidragsskala för fredsfrämjande insatser inrättats , kan komma att fördubblas. Prioriteringar Fortsatt reformering och effektivisering av FN, ökade ansträngningar för att utveckla den internationella förmågan till konfliktförebyggande verksamhet och skapandet av en alleuropeisk säkerhets- och samarbetsordning. Alla möjligheter skall utnyttjas för att utveckla det nordiska samarbetet till fullo och främja en positiv utveckling i . 13.3 Resultatinformation har varit fortsatt aktiv i arbetet inom de aktuella internationella organisationerna och därvid verkat för att svenska prioriteringar avspeglas i deras verksamhet. I en rad fredsfrämjande insatser med geografisk spridning har deltagit med personal. Tyngdpunkten har här inte minst legat på . Vidare har främjat ett bredare synsätt på den fredsfrämjande verksamheten i olika relevanta forum. Ytterligare resultatredovisning finns under respektive anslag. 13.4 Anslag B1 Bidrag till vissa internationella organisationer Tabell 13.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 361 000 2000 Förslag 441 608 2001 Beräknat 450 352 2002 Beräknat 459 899 Från anslaget betalas obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap i ett antal internationella organisationer. Anslaget omfattar främst bidragen till , , () samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP). Kostnaden för medlemskap styrs av organisationernas budgetar. De obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand fastställd bidragsskala, som varierar mellan organisationerna. Budgetramen för de olika organisationerna blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar) påverkar även växelkursen utgiftsnivån. Denna påverkas också av inflationen i organisationernas verksamhetsländer. Skillnaden mellan tillgängliga medel och utgiftsprognosen har sin förklaring i den lägre uttaxering som förutses ske från FN:s sida avseende framför allt budgeten för fredsbevarande insatser. Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och FN:s fredsbevarande insatser. Vidare betalas bidragsandel till den Haag-baserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (, OPCW), och till Förberedande Kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO), samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för de pågående förhandlingarna i om ett verifikationsprotokoll för konventionen om förbud mot biologiska vapen. Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för arbete i är enligt regleringsbrevet att effektivisera FN och dess kärnverksamheter, att trygga FN:s finanser och dess verksamhet långsiktigt och att förbättra betalningsdisciplinen samt verka för en amerikansk skuldreglering. har fortsatt arbetat för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamheter. Detta har skett bl.a. genom att verka för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inkluderande en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. Den reformprocess som inleddes har visserligen resulterat i ett antal reformåtgärder inom olika områden men blockeras nu i stor utsträckning av politiska meningsskiljaktigheter om vilka verksamhetsområden som bör prioriteras. En fråga som i hög grad bidragit till trögheten i den fortsatta reformprocessen är skuld till FN. Ett amerikanskt förslag finns nu om att skulden ska betalas men i kombination med att unilateralt beslutar sänka sina bidragsandelar till FN:s reguljära budget. I den för FN:s fortsatta legitimitet angelägna reformfrågan om säkerhetsrådets arbetsformer och sammansättning har inga avgörande framsteg ännu tagits. Uttaxeringarna avseende den fredsbevarande budgeten har fortsatt varit lägre än tidigare till följd av avvecklade missioner och få nya omfattande åtaganden. Slutsatser Eventuella framtida beslut om ändrade bidragsskalor kan komma att påverka storleken av det svenska bidraget till FN:s reguljära budget. Som alltid finns också ett stort mått av osäkerhet kring vilka fredsbevarande insatser kan komma att besluta om. En omfattande insats i t.ex. skulle i stor omfattning påverka uttaxeringen till den fredsbevarande budgeten. Regeringen bedömer att bör avsättas för bidrag till FN:s reguljära budget under . Bidraget till kostnaderna för FN:s fredsbevarande operationer beräknas uppgå till . Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även kultur, sociala frågor etc. arbetar framförallt genom normbildning i form av konventioner och rekommendationer men har även ett biståndsprogram inriktat på Öst- och . obligatoriska grundavgift samt medlemsbidrag för s.k. partsavtal utgör de huvudsakliga kostnaderna under anslaget. andel av den reguljära budgeten uppgick till 2,. reguljära budget för är inte fastställd. En mindre ökning kan dock förväntas på grund av de nya uppgifter som ålagts organisationen, såsom den nya domstolen och funktionen som kommissarie för de mänskliga rättigheterna. Därutöver kommer en viss höjning av det totala svenska bidraget att ske på grund av anslutning till partsavtalet för bekämpande av korruption Regeringens överväganden Resultatinformation I regleringsbrevet har som mål angivits att genom medlemskapet i bidra till demokratiseringsprocessen i de nya medlemsländerna, att verka för främjandet av skyddet för barn och uppföljning av övriga beslut från samt att verka för att den nya domstolen blir ett slagkraftigt instrument för att främja de mänskliga rättigheterna. Övervakningen i av medlemsländernas åtaganden har varit av betydelse som ett led i de nya medlemmarnas demokratiseringsprocess. Från svensk sida fästes särskild vikt vid barnfrågorna under och som ett resultat av barnprogrammet inrättades ett forum för barn . Den nya domstolen inrättades och det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om resultatet av denna reform. Slutsatser arbete med dess tonvikt på demokrati och mänskliga rättigheter faller väl in under prioriteringarna i den svenska utrikespolitiken.