prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Beräkningsreglerna är så utformade att totalbeloppet är lika stort för en 15-dagarsperiod med heltidsstudier som för en 30-dagarsperiod med deltidsstudier. För studier i komvux kan stödbeloppet också avpassas till annan studieomfattning (och av heltid). Deltidsstudiestödet har alltid varit av liten omfattning. beviljades studiemedel till ca 10 000 deltidsstuderande på gymnasial nivå och till ca 7 000 deltidsstuderande på eftergymnasial nivå, vilket innebär respektive av alla som fått studiemedel. Svux och svuxa för deltidsstudier beviljades till ca 5 000 studerande, vilket utgör av alla som fått dessa stöd. På den gymnasiala nivån är det främst i komvux som deltidsstudier bedrivs. Inom högskoleområdet är det främst fristående kurser som kan vara upplagda på halvfart. Deltidsstudier är vanligast bland kvinnor. Av alla som beviljats studiemedel i eftergymnasial utbildning var andelen kvinnor medan de utgjorde av alla som beviljats deltidsstudiestöd. Av alla som beviljats studiemedel, svux och svuxa för studier på grundskole- och gymnasienivå utgjorde kvinnorna , medan de av alla som beviljats deltidsstudiestöd utgjorde . Deltidsstudier i det nya systemet Regeringens förslag: Studiemedel skall få lämnas för deltidsstudier som omfattar minst halvtid. Studiemedel till deltidsstuderande skall knytas till studieomfattning på halvfart eller trekvartsfart. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett fåtal remissorgan har berört frågan, bl.a. () och Centrala studiestödsnämden (CSN) som tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att behålla möjligheterna till studiestöd för deltidsstuderande. Därmed skapas förutsättningar för en anpassning till flexiblare utbildningsformer, exempelvis vid distansstudier som är under stark utveckling. Inte minst är det viktigt att förvärvsarbetande kan välja en lägre studietakt än heltid. I komvux är kursomfattningen uttryckt i poäng. Diskussion har ibland förts om att studiestödet i dessa fall skulle relateras till den exakta studieomfattning som varje kombination av kurser ger. I praktiken är en sådan praxis inte rimlig mot bakgrund av de jämförelsevis många byten av kurser och studieavbrott som förekommer. Fribeloppsgränser och reduceringsregler påverkas dessutom av studieomfattningen. En viss schablonisering måste därför användas. förslag, att studiestödet till deltidsstuderande skall knytas till studieomfattning på halvfart eller trekvartsfart bör enligt regeringens mening genomföras. Därmed kan också andra skolformer än komvux lättare komma in i systemet. I betänkandet Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:84) förutsätter () att distansstudier till stor del kommer att bedrivas på fritid. Uppgår studierna till minst halvtidsomfattning bör studiestöd kunna lämnas. Kommittén pekar på behovet av aktivitetskontroll. Regeringen anser att studiemedel skall lämnas med hälften av beloppet för heltidsstudier när studiernas omfattning uppgår till minst halvtid men av heltid och med tre fjärdedelar av beloppet för heltidsstudier om studierna omfattar av heltid men inte uppgår till heltid. Det innebär för studerande i komvux en oförändrad situation jämfört med nuläget utom att omfattningen av heltid mönstras ut. Beräkning av beloppet skall liksom vid heltidsstudier göras . Inkomstprövning vid deltidsstudier tas upp under avsnitt 6.6.3. 6.5 Studiestödsberättigande utbildningar Bakgrund kan studiestöd lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I en bilaga till studiestödsförordningen (1973:418) finns en förteckning över de läroanstalter och utbildningar som berättigar till studiestöd. I bilagan ingår endast läroanstalter och utbildningar som är statliga, statsunderstödda, ställda under statlig tillsyn eller har fått regeringens tillstånd att utfärda viss examen eller i övrigt av regeringen erkänts som högskolemässiga. Bilagan består av två delar. Mycket förenklat kan man säga att avdelning A upptar utbildningar på gymnasienivå med studiehjälp som huvudsakligt stöd. Möjlighet till studiemedel, svux och svuxa finns. Avdelning B upptar i princip utbildningar på eftergymnasial nivå inklusive universitet och högskolor, med studiemedel som huvudsakligt stöd. Beslut om rätt till studiestöd fattas i enskilda fall normalt på grundval av underlag som inhämtas från resp. . Allmänna kvalitetskrav och beslutsordning Regeringens förslag: Studiestöd skall som lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar i som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringens bedömning: Beslut om rätt till studiestöd bör fattas inom ramen för budgetprocessen. Kraven på utbildningen för rätt till studiestöd bör tydliggöras. Det bör åligga och att lämna underlag för regeringens beslut. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Antalet studiestödsberättigande utbildningar har ökat. En fortsatt utbyggnad av universitet och högskolor med fler utbildningsplatser är planerad som satsningen på vuxenutbildningen fortsätter. Flera enskilda utbildningsanordnare har också vuxit fram. Det växande utbildningsväsendet samt möjligheten för vissa utbildningar att undantas från skyldigheten att betala mervärdesskatt (prop. 1996/97:10, bet. 1996/97:SkU6, rskr. 1996/97:69) har medfört ett tilltagande antal ansökningar inte bara med begäran om rätt till studiestöd för de studerande utan även om att utbildningen skall ställas under statlig tillsyn. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) i anslutning till förslag om det statliga stödet till kompletterande utbildningar aviserat sin avsikt att återkomma med förslag till beslutsordning för studiestödet. Att besluta vilka utbildningar som skall vara studiestödsberättigande är en viktig utbildningspolitisk uppgift som har stor ekonomisk betydelse. Bl.a. är det av betydelse vilken nivå som utbildningen skall anses ligga på. Av beslutet följer rätt till bidrag, antal terminer med studiestöd, möjlighet till avskrivning av lån för gymnasiestudier m.m. Vägande skäl talar därför för att det även i fortsättningen skall ankomma på regeringen att bestämma vilka utbildningar som skall ge rätt till studiestöd. Beslut om studiestöd leder alltid till kostnader för staten. Beslutsrutinerna är dock inte helt utformade med beaktande av det nu gällande budgetsystemet, varför regeringens möjligheter att göra en budgetmässig prövning är otillräckliga. Regeringen anser att beredningen av dessa ärenden därför måste förbättras. Rutinen bör vara att ett samlat beredningsunderlag i fråga om förändringar tas fram en gång av berörda myndigheter. Ett samlat förslag till förändringar bör lämnas i anslutning till det årliga budgetarbetet och med utgångspunkt i de riktlinjer som regeringen meddelar. Myndigheternas bedömningar utgör sedan underlag för regeringens prövning av rätten till studiestöd. För att nya utbildningar skall kunna bli studiestödsberättigande skall utbildningens och undervisningens kvalitet granskas i enlighet med de krav som ställs för utbildningar på respektive nivå. Bestämmelser om detta finns främst i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina respektive förordningen (1996:1206) om fristående skolor. I prövningen bör vidare beaktas vilket behov som finns av utbildningen och utbildningens nationella värde. En förutsättning för att studiestöd skall kunna lämnas bör också vara att elevavgifter som förekommer vid t.ex. kompletterandeskolor kan betraktas som skäliga. Utgångspunkten skall vara att frågan om en ny utbildning skall ge rätt till studiestöd skall bedömas i förhållande till befintliga ekonomiska ramar. Möjligheten att utöka antalet studiestödsberättigande utbildningsplatser får således på sedvanligt sätt prövas i budgetprocessen. Rätten till studiestöd för en viss utbildning skall kunna begränsas till att avse en bestämd tid. Kvalitetskontroll måste ske fortlöpande av de aktuella utbildningarna inom ramen för respektive myndighets tillsynsfunktion. Samhällets möjlighet till insyn i verksamheten genom tillsyn eller annan uppföljning är viktig. Gränsdragningen till studiehjälpen Enligt nuvarande regler lämnas studiehjälp (/månad) längst t.o.m. det första kalenderhalvår det år eleven fyller . En elev som efter går på en gymnasial utbildning kan få studiemedel. En studerande i högskolan kan få studiemedel även . Dagens regler innebär alltså att studerande som är och har fullgjort en treårig gymnasieutbildning kan få olika studiestöd vid fortsatta studier, i vart fall under ett par terminer . Utbildningens karaktär högskolemässig/eftergymnasial eller gymnasial/motsvarande avgör vilket studiestöd som kan lämnas. Regeringens förslag: Den nuvarande 20-årsgränsen skall gälla som skiljelinje för rätt till studiehjälp resp. studiemedel, om inte annat följer av bestämmelser som regeringen får meddela. Regeringens bedömning: Gränsdragningen mellan studiehjälp och studiemedel bör göras så att främst sådana utbildningar som fordrar att de studerande för att antas till utbildningen har ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning skall berättiga till studiemedel oavsett ålder. Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer i princip med regeringens. Remissinstanserna: Utredningens förslag i denna del har berörts i ett fåtal remissyttranden. CSN och vissa kommuner, som t.ex. , och , är positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har föreslagit en något förändrad gränsdragning för rätt till studiehjälp resp. studiemedel. Enligt utredningen bör principen vara att studiehjälp lämnas fram till dess att ungdomar får gymnasiekompetens. Den som därefter fortsätter studier i en påbyggnadsutbildning skall kunna få studiemedel oberoende av om han eller hon är . Regeringen anser i likhet med utredningen att studiestödet skall anpassas till utvecklingen inom utbildningsområdet. Studiemedel skall därför kunna lämnas utan nedre åldersgräns vid påbyggnadsutbildning. Därmed avses främst sådan utbildning där det för antagning fordras slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning och att påbyggnadsutbildningen bygger vidare på dessa kunskaper. Det kan emellertid också finnas skäl för att även andra utbildningar nivåmässigt är av sådan karaktär att de bör hänföras till påbyggnadsutbildningar. I övrigt bör den nu gällande 20-årsgränsen för gränsdragning mellan studiehjälp och studiemedel behållas. Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare reglerna om gränsdragningen. Den nuvarande indelningen i bilagan till studiestödsförordningen bygger huvudsakligen på en tudelning mellan gymnasiala och eftergymnasiala utbildningar. Regeringens avsikt är att skapa en mer ändamålsenlig indelning som klarare skiljer utbildningar på gymnasial nivå från utbildning som utgör en påbyggnad till gymnasieskolan och från högskoleutbildning eller annan utbildning på eftergymnasial nivå. 6.6 Inkomstprövning I dagens studiemedelssystem är rätten till stöd beroende av den studerandes inkomst. Stödet minskas om inkomsten överstiger det s.k. fribeloppet under ett kalenderhalvår. För heltidsstuderande är fribeloppet högre för höstterminen än för vårterminen på grund av att den större delen av sommarinkomsterna antas falla . Fribeloppet varierar också med hänsyn till den tid studierna pågår. Beloppet är högre om t.ex. studierna pågår jämfört med en hel termin. Fribeloppen följer förändringar i prisbasbeloppet. I svux/svuxa-systemen sker ingen prövning mot den studerandes inkomst. Reducering kan dock göras för den som har pension, livränta eller annan liknande ersättning. Med inkomst avses sammanlagd inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt taxeringen för kalenderåret. Det innebär att inkomst i form av t.ex. räntor, sjukpenning och pension påverkar studiemedlen på samma sätt som inkomst av förvärvsarbete. Den i ansökan uppgivna inkomsten kontrolleras i efterhand mot taxeringen. Inkomstprövningen i studiemedelssystemet har alltid varit föremål för debatt. Krav har ställts om att fribeloppet bör höjas eller att prövningen avskaffas i sin helhet. Kostnaderna över budget för att avskaffa inkomstprövningen är emellertid stora. har beräknat kostnaderna till ca vid nuvarande bidragsnivå och till ca om bidragen höjs till den nivå som utredningen föreslår. 6.6.1 Fribelopp och reduceringstakt vid heltidsstudier under ett niomånaders studieår Regeringens förslag: Fullt studiemedel skall få lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribelopp). Fribeloppet skall vid heltidsstudier uppgå till av prisbasbeloppet . Det innebär att det nuvarande fribeloppet för nio månaders studier höjs från av prisbasbeloppet. Studiemedlen skall vid heltidsstudier minskas av den inkomst som överstiger fribeloppet. Utredningens förslag: Utredningen menar att det finns motiv för en höjd fribeloppsgräns bl.a. med tanke på den stora grupp vuxenstuderande som kommer att ingå i det nya samordnade systemet. Vid den prioritering som gjordes mellan olika förändringsbehov stannade man dock för att inte lägga ett sådant förslag. Utredningen föreslår däremot att för den som studerar under ett helt kalenderår skall prövningen göras mot hela årsinkomsten. När det gäller reduceringstakten anser utredningen att den måste öka till av överskjutande inkomst med hänsyn till förslaget om höjda bidrag. En reducering mot i första hand bidragsdelen avvisas med hänsyn till de kraftiga marginaleffekter som sådana regler skulle medföra. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att fribeloppet bör höjas och att reduceringstakten inte bör öka. () anser att inkomstprövningen bör avskaffas helt. Förslaget att inkomstprövningen i vissa fall skall göras för hela kalenderåret tillstyrks överlag. Skälen för regeringens förslag: Fribeloppet för nio månaders heltidsstudier är av prisbasbeloppet eller (vårterminen , höstterminen ). Är inkomsten högre än fribeloppet reduceras studiemedlen av överskjutande inkomst. Bakgrunden till de nuvarande reglerna har beskrivits under avsnitt 4. Önskemålen om en höjning av fribeloppet återkommer ständigt. De studerande menar att de bör få förvärvsarbeta i större utsträckning utan att studiemedlen reduceras. Många ser detta som en möjlighet att minska sin skuldsättning. För andra kan den ekonomiska situationen förbättras. Regeringen anser att de studerande bör ges ökade möjligheter att genom eget arbete öka sin levnadsstandard eller alternativt kunna begränsa sin skuldsättning. Den nuvarande positiva utvecklingen på arbetsmarknaden kan medföra att allt fler har möjligheter att kombinera studier och arbete. Detta är särskilt betydelsefullt för gruppen vuxenstuderande. För dem som i dagens system beviljas svux eller svuxa förekommer ingen prövning mot egen inkomst. Men även studiemedelssystemet omfattar en stor grupp vuxenstuderande som kan vara i stort behov av inkomster utöver vad studiemedlen ger. Inkomstfördelningen för studerande under framgår av figur 2 i bilaga 1. Fribeloppet för ett niomånaders studieår föreslås höjas från av prisbasbeloppet. Det innebär att inkomsten kan öka prisbasbelopp. Om inkomsten under tre sommarmånader antas uppgå till kan den studerande därutöver under resterande nio studiemånader tjäna i genomsnitt utan att studiemedlen reduceras. Sammantaget med totalbeloppet i studiemedel kommer därmed den disponibla inkomsten att motsvara en bruttoinkomst på ca eller i genomsnitt ca . Någon ändring av nuvarande inkomstbegrepp föreslås inte. Enligt nuvarande bestämmelser är det möjligt för regeringen att förordna att den studerandes inkomst skall beaktas i annan utsträckning än som följer av huvudreglerna. Inom ramen för ett sådant bemyndigande bör det vara möjligt för regeringen att förordna om undantag från huvudreglerna om det finns särskilda skäl. Det kan gälla situationer då reglerna kan ge orimliga konsekvenser, t.ex. i vissa fall när bruttoinkomsten hänför sig till egen rörelse. förslag om att inkomstprövningen i vissa fall skall grunda sig på hela kalenderårets inkomst har tillstyrkts av flera remissinstanser. Anledningen till förslaget är att det kan vara svårt att förutse om en inkomst kommer att falla på första eller andra kalenderhalvåret. Det kan t.ex. förekomma att en intjänad lön utbetalas vilket medför att den räknas in i fribeloppet för hösthalvåret. En sådan regeländring medför emellertid ökade kostnader. En viss administrativ förenkling uppstår, men även olägenheter, främst genom att höstterminen i högskolan till en del ingår . En nackdel är också att förbättringen bara skulle komma de studerande till godo som studerar båda terminerna under ett kalenderår. Genom den höjning av fribeloppet som föreslås anser regeringen att uppdelningen av fribeloppet på kalenderhalvår får mindre betydelse. De nuvarande reglerna om inkomstprövning för varje kalenderhalvår skall alltså gälla även fortsättningsvis. Däremot blir det möjligt att avskaffa reglerna om olika fribelopp för höst- respektive vårhalvår. Som beskrivs längre fram bör fribeloppet variera beroende på utbildningstidens längd . Höstterminen är normalt kortare än vårterminen. Därmed blir fribeloppet för höstterminen högre. Undantag utgör utbildningar, där höstterminen pågår in påföljande år, vilket är förhållandet för flertalet utbildningar universitet och högskolor. Höstterminen bör i sådana fall när det gäller prövningen mot inkomst omfatta den tid som faller på respektive halvår. För högskolestuderande är det i sak samma innehåll som i nuvarande regler. Reducering av studiemedel Enligt nuvarande regler reduceras studiemedel av den inkomst som överstiger fribeloppet för kalenderhalvåret. Någon ändring i detta avseende föreslås inte såvitt gäller heltidsstuderande. Följande bild illustrerar förändringen av fribeloppet och hur reduceringen av totalbelopp och bidrag sker enligt nuvarande och föreslagna regler. Jämförelse mellan nuvarande och föreslaget fribelopp Reduceringen av studiemedel sker proportionellt mot bidrag och lån. Bilden visar att både bidrag och lån vid föreslagen bidragshöjning tar slut vid sidoinkomster på jämfört med nuvarande . Detta gäller oavsett bidragsnivå. I tabell 2 i bilaga 1 framgår bidragsbelopp vid olika sidoinkomster. Regler om prövning mot inkomst för deltidsstuderande behandlas under avsnitt 6.6.3. 6.6.2 Fribelopp vid heltidsstudier under kortare eller längre studietid än Regeringens förslag: Fribeloppet skall öka av prisbasbeloppet för som utbildningstiden är kortare än . På motsvarande sätt skall fribeloppet minskas för som utbildningen är längre än . Utredningens förslag: Utredningen föreslår att fribeloppets andel av basbeloppet under ett kalenderhalvår ökar eller minskar efter utbildningsveckornas antal i förhållande till standardtiden . Remissinstanserna: Av remissinstanserna är det bara CSN som har lämnat synpunkter på förslaget. Nämnden anser att procentandelen bör vara högre. Skälen för regeringens förslag: är fribeloppen vid korttidsstudier bestämda som en andel av prisbasbeloppet beroende på det antal 15-dagarsperioder som studierna omfattar. Totalt finns i studiestödslagen 23 olika fribelopp. Reglerna är svårförståeliga och bör förenklas. I det föregående föreslås att studiestödet skall beräknas . Det är som studiestödsutredningen föreslår lämpligt att fribeloppen vid olika studietider konstrueras på liknande sätt. Fribeloppets storlek bör alltså anpassas till det antal veckor som utbildningen omfattar under respektive kalenderhalvår. Ju kortare studietiden är desto större bör utrymmet vara för inkomster under resterande del av kalenderhalvåret. Fribeloppet för ett normalt studieår, av prisbasbeloppet, blir fördelat . En lämplig förändringsfaktor för fribeloppet uppåt eller nedåt är av prisbasbeloppet. Därmed kommer, relativt sett, möjligheten till sidoinkomst att bli ungefär densamma oavsett studietidens längd. Detta är angeläget bl.a. med hänsyn till att andelen studerande som deltar i kortare utbildningar kommer att öka i det nya samordnade systemet. Den som exempelvis går en 10-veckors kurs () får ha en inkomst på ca innan reduceringen av stödet börjar (prisbasbelopp). Fribeloppet redovisas i tabell 1 i bilaga 1. 6.6.3 Fribelopp och reduceringstakt vid deltidsstudier Enligt nuvarande regler är fribeloppet av prisbasbeloppet eller ca för den som studerar på minst halvtid. Fribeloppet ökar när studietiden är kortare. Reduceringstakten är densamma som för heltidsstuderande, nämligen av inkomst som överstiger fribeloppet. Regeringens förslag: För deltidsstuderande skall följande fribelopp gälla. Vid studier på av heltid men mindre än heltid skall fribeloppet uppgå till av prisbasbeloppet. Vid studier på av heltid men av heltid skall fribeloppet uppgå till av prisbasbeloppet. När deltidsstudier pågår under än skall fribelopp som anges i första stycket öka eller minska i förhållande till studietidens längd. Studiemedlen skall vid deltidsstudier minskas av den inkomst som överstiger fribeloppet. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att fribeloppet skall vara detsamma för deltidsstuderande som för heltidsstuderande. Reduceringen av studiemedlen skall dock vara hälften så stor för den som studerar på halvfart och tre fjärdedels så stor för den som har studieomfattning. Motivet för detta är att studiemedlen för den som studerar på t.ex. halvtid alltid skall utgöra hälften av studiemedel för heltid. Remissinstanserna: () menar att någon prövning mot inkomst inte bör ske. () finner utredningens förslag ofördelaktigt för deltidsstuderande. Nämnden anser att reglerna om fribelopp bör utformas så att samma studieomfattning under ett kalenderhalvår skall ge samma studiemedelsbelopp oavsett om studierna bedrivs på heltid eller deltid. Skälen för regeringens förslag: Under avsnitten 6.6.1 och 6.6.2 föreslås en höjning av fribeloppet för heltidsstuderande som ger möjlighet till ökade inkomster utan att studiemedlen reduceras. En motsvarande ökning av inkomsten bör gälla för den som studerar på deltid. Utgångspunkten bör vara att fribeloppet för 40 veckors studier på halvfart skall vara lika stort som 20 veckors studier på heltid. Det innebär att för studier på halvtid bör fribeloppet uppgå till eller av prisbasbeloppet . På motsvarande sätt bör fribeloppet för studier på av heltid uppgå till eller av prisbasbeloppet. För den som har inkomster över fribeloppen skall studiemedlen liksom reduceras av överskjutande inkomst. 6.6.4 Reducering av studiemedel på grund av fria skolmåltider och fria läromedel Regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser om reducering av studiemedel för den som har fria skolmåltider eller fria läromedel skall tas bort. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det fåtal instanser som yttrat sig är positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler skall studiemedlen minskas om en studerande har fria skolmåltider eller fria läromedel. Detsamma gäller om den studerande får skolmåltider eller läromedel till subventionerat pris. Reducering sker med ett bestämt belopp (med för fria läromedel och med för fri skollunch). Motsvarande regler finns inte i någon annan studiestödsform. Antalet som får minskade studiemedel på grund av denna anledning är mycket litet och minskar desssutom . De nuvarande reglerna innebär att den som har fri skollunch får en reducering, medan den som bor kvar i föräldrahemmet till låga kostnader för mat och husrum inte får någon motsvarande minskning. Utgångspunkterna för det nya systemet är att studiestödet inte skall differentieras på grund av familjesituation eller varierande levnadsomkostnader. Regeringen föreslår därför att den nämnda regeln tas bort i det nya systemet (4 kap. 22 § tredje stycket lag).