prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Frågan i målet var om det avgörande för bedömningen av om ett fordon uteslutande är avsett för godstransporter på väg är på vilket sätt fordonet används vid varje enskild tidpunkt eller hur det generellt är avsett att användas. Den hävdade att det avgörande är hur fordonet generellt är avsett att användas. I målet yttrade sig, förutom , , , och kommissionen. meddelade dom i målet . Enligt domen skall direktivet tolkas så att det är hur ett fordon generellt är avsett att användas som är avgörande vid bedömningen av om fordonet är avsett uteslutande för godstransporter på väg. C 200/98 (Ä 91/98); (1) X AB (2) Y AB mot ; Begäran från Regeringsrätten, Målet gällde tolkningen av reglerna om etableringsrätt och fri rörlighet för kapital (artikel 52 jämförd med artikel 58 samt artiklarna 73 b och d i EG-fördraget). Frågan var om en regel i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, som innebär att ett koncernbidrag inte får samma skatterättsliga verkan, om ett svenskt moderbolag äger det mottagande bolaget tillsammans med ett eller flera dotterbolag med säte i olika medlemsstater, som om det svenska moderbolaget helt äger det mottagande bolaget eller äger det tillsammans med utländska dotterbolag som har säte i samma medlemsstat, är förenlig med fördragets bestämmelser. I målet aktualiserades Regeringsrättens möjlighet att begära förhandsavgörande enligt artikel 177 i EG-fördraget i ett mål som gäller ett överklagat förhandsbesked från . Den hävdade att Regeringsrätten har rätt att begära förhandsavgörande i ett sådant mål. I sak medgav regeringen att den svenska koncernbidragsregeln strider mot gemenskapens bestämmelser om fri etableringsrätt. I målet yttrade sig, förutom , , och kommissionen. Domstolen konstaterade att reglerna om etableringsrätt utgör hinder för sådana regler som de i målet aktuella. C 223/98 (Ä 104/98); Anhängiggjort av ; Begäran från Kammarrätten i , Målet gällde tolkningen av förordningen (EG) nr 3295/94 om åtgärder för att förhindra övergång till fri omsättning, export, återexport eller hänförande till ett suspensivt arrangemang av varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor. Frågan var om regler, som innebär att namnen inte lämnas ut på deklaranter eller mottagare av importerade varor, som varumärkeshavaren funnit vara förfalskade, strider mot förordningen. , och kommissionen yttrade sig i målet. Den yttrade sig inte. Enligt domen utgör förordningen hinder för nationella rättsregler enligt vilka namn på deklaranter eller mottagare av importerade varor, som av varumärkes- havarna befunnits vara varumärkesförfalskningar, inte får lämnas ut till varumärkeshavare. C 185/99 (Ä 116/99); mot X, Y och Z; Begäran från Regeringsrätten, Målet gällde frågan om det strider mot reglerna om fri etableringsrätt och fri rörlighet för kapital att det inte gäller samma regler om skattefrihet för utdelning från dotterbolag till ett utländskt bolag med driftställe i som för ett svenskt bolag. Efter det att begäran om förhandsavgörande hade återkallats, avskrev målet. C 186/99 (Ä 117/99); mot X; Begäran från Regeringsrätten, Frågan var densamma som i mål C 185/99 (se ovan). Efter det att begäran om förhandsavgörande hade återkallats, avskrev målet. Pågående mål C 51/96 och C 191/97 (Ä 51/96 och Ä 106/97); mot Asbl Ligue francophone de judo et disciplines associées m.fl.; Begäran från Tribunal de première instance de , Målen gäller tolkningen av reglerna om fri rörlighet för tjänster och om fri etableringsrätt samt konkurrensreglerna. Frågan är om ett system med uttagningar till vissa internationella idrottstävlingar som innebär att endast ett visst antal idrottare från varje land får delta strider mot gemenskapsbestämmelserna. Den har hävdat att idrottsutövning i regel inte är en ekonomisk aktivitet och att uttagningsförfarandet därför inte omfattas av gemenskapens rättsregler. Förutom har parterna inför den nationella domstolen, kommissionen, , , , , , , , , , och yttrat sig i båda eller något av målen. Generaladvokaten har meddelat förslag till avgörande. Enligt detta är en sportaktivitet, där idrottsutövaren får ekonomiska förmåner i form av sponsorersättning eller stipendier av sitt nationella förbund, en ekonomisk aktivitet som omfattas av reglerna i EG-fördraget. Det strider dock inte mot reglerna om fri rörlighet för tjänster att tillämpa nationella uttagningskvoter för deltagande i vissa större internationella idrottstävlingar. C 292/97 (Ä 153/97); Anhängiggjort av m.fl.; Begäran från Regeringsrätten, Målet gäller frågan om den fördelning av mjölkkvoter på enskilda producenter som gjordes i i samband med att mjölkkvots- systemet infördes här, särskilt fördelningen av mjölkkvoter på dem som startat ny produktion eller ökat sin produktionskapacitet, är förenlig med rådets förordning (EEG) nr 3950/92 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och med den EG-rättsliga likabehandlingsprincipen (bl.a. artikel 40.3 i EG-fördraget). har hävdat att de EG-rättsliga bestämmelserna inte hindrar en sådan reglering som den svenska. I målet har, förutom , kommissionen och två av parterna i det nationella målet yttrat sig. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avagörande. Enligt detta strider en sådan fördelning som den svenska inte mot gemenskapsbestämmelserna. C 424/97 (Ä 4/98); Salomone mot Kassenzahnärztliche Vereinigung Nordrhein; Begäran från Landgericht , Målet rör principerna för en medlemsstats skadeståndsansvar vid överträdelser av gemenskapsrätten. Frågan är bl.a. om ett offentligrättsligt organ i en medlemsstat kan bli skadeståndsskyldigt jämte medlemsstaten på grund av beslut som dess tjänstemän fattar. Den har hävdat att det inte finns något hinder för en medlemsstat att på nationell nivå bestämma att ett självständigt offentligt organ är skadeståndsansvarigt jämte medlemsstaten, så länge som en sådan ordning inte innebär att den enskildes rättigheter enligt de gemenskapsrättsliga principerna försvagas. I målet har, förutom , parterna i det nationella målet, kommissionen, , , , , , och yttrat sig. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avgörande. Enligt detta finns det inget som hindrar nationella regler om att ett offentligrättsligt organ kan vara skadeståndsskyldigt jämte medlemsstaten vid överträdelser av gemenskapsrätten. C 222/98 (Ä 108/98); mot Stichting Beatrixoord; Begäran från Kantongericht te , Målet gäller tolkningen av konkurrensreglerna (artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget). Frågan är om överenskommelser om sjukförsäkrings- förmåner i ett kollektivavtal för sjukvårdssektorn kan anses strida mot konkurrensreglerna. Den har hävdat att sådana avtal om sjukförsäkringar inte omfattas av och i vart fall inte strider mot konkurrensreglerna. I målet har, förutom , har van der Woude, , och kommissionen yttrat sig. Den har även begärt att få yttra sig muntligen. Målet har förklarats vilande i avvaktan på att dom meddelas i de i det föregående (avsnitt 3.1) nämnda målen C 67/96 m.fl. Dom meddelades i dessa mål . C 236/98 (Ä 119/98); (JämO) mot läns landsting; Begäran från Arbetsdomstolen, Målet gäller tolkningen av artikel 119 (nu artikel 141) i EG-fördraget och rådets direktiv /117/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män. Frågan är om ersättning för obekväm arbetstid och värde av arbetstids- förkortning skall beaktas vid lönejämförelse mellan en manlig och kvinnlig arbetstagare som utför likvärdigt arbete i den mening som avses i artikel 119. Skriftliga yttranden har getts in av parterna i det nationella målet, och kommissionen. Den har inte yttrat sig. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avgörande. Enligt detta skall artikel 119 och det aktuella direktivet tolkas så att varje enskild del av lönen skall beaktas för sig, när en lön består av flera delar såsom grundlön och ersättning för obekväm arbetstid. Vidare skall en helhetsbedömning göras, när det är svårt eller omöjligt att särskilja de olika delarna av lönen. Om den "diskriminerade arbetstagaren" arbetar färre timmar än jämförelsepersonen och arbetsgivaren betraktar nedlagda timmar som en likvärdig arbetsvecka, skall slutligen den "diskriminerade arbetstagarens" och jämförelse- personens grundlöner jämföras utan att justera den förstnämnda arbetstagarens lön i förhållande till arbetstidsförkortningen. C 310/98 (Ä 146/98), Hauptzollamt mot Met-Trans; Begäran från Bundesfinanzgerichthof, Målet gäller tolkningen av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen. Frågan är vilka krav som skall ställas på bevisningen i fråga om den ort där en överträdelse faktiskt har skett av gemenskapens tullregler i samband med import av varor från tredje land. Den har hävdat att det inte finns någon grund för att inskränka de tillåtna bevismedlen till vissa officiella dokument när en sådan inskränkning inte framgår av bestämmelserna. I målet har, förutom , en av parterna i det nationella målet, och kommissionen yttrat sig. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avgörande. Enligt detta kan bevisning förebringas med andra bevismedel än handlingar från kompetenta myndigheter. C 344/98 (Ä 167/98); (1) mot (2) mot under firmanamnet Mars ; Begäran från Supreme Court, Målet gäller frågan om det strider mot konkurrensreglerna i EG-fördraget (artiklarna 85.1 och 86) att tillämpa avtal som innebär att en tillverkare av glass tillhandahåller frysdiskar till detaljhandlare utan direkt kostnad på villkor att återförsäljaren i denna frysdisk endast får förvara sådan glass som levereras av tillverkaren. Den har hävdat att tillämpningen av sådana frysdiskavtal strider mot artikel 85.1, om frysdiskarna tillhandahålls försäljningsställen som saknar andra frysdiskar, om det är svårt för konkurrenter att vinna inträde på den nationella marknaden eller att öka sina marknadsandelar där och det aktuella avtalsnätet i väsentlig mån bidrar till en avskärmning av marknaden. Den har vidare hävdat att det strider mot artikel 86 att en tillverkare/leverantör av glass som innehar en dominerande ställning på en väsentlig del av marknaden förmår detaljhandlare, som inte har några andra frysdiskar, att sluta sådana avtal. Förutsättningen i båda fallen är att beteendet kan påverka handeln mellan medlemsstater. I målet har, förutom , parterna i det nationella målet, , , och kommissionen ingett skriftliga yttranden. C 372/98 (Ä 172/98); The Queen mot , Fisheries and Food, ex parte J.H. ; Begäran från Queen s Bench, Målet gäller tolkningen av artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1765/92 om upprättandet av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor och artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 762/94 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1765/92 avseende programmet för arealuttag. Frågan är om mark som var gräsbevuxen föregående år, om gräset har slagits och använts som ensilage, utgör "ett område som har odlats i syfte att ge en skörd" som ger rätt till kompensationsbetalning enligt förordningen (EEG) nr 1765/92. Den har hävdat att bestämmelserna skall tolkas så att de innefattar mark som var gräsbevuxen föregående år, under förutsättning att gräset har skördats. I målet har, förutom , sökanden i det nationella målet, , , och kommissionen yttrat sig. kommer att hålla muntlig förhandling i målet . C 405/98 (Ä 185/98); () mot (); Begäran från , Målet gäller frågan om reglerna om fri rörlighet för varor och tjänster (artiklarna 30 och 59 i EG-fördraget) hindrar ett förbud mot alkoholreklam, såsom det förbud som finns i 2 § alkoholreklamlagen, och om ett sådant förbud kan anses befogat och proportionellt för att skydda människors hälsa och liv. Den har hävdat att reglerna om fri rörlighet för varor och tjänster inte hindrar ett sådant förbud och att förbudet är befogat och proportionellt med hänsyn till intresset att skydda människors hälsa och liv. I målet har, förutom , parterna i det nationella målet, , , och kommissionen ingett skriftliga yttranden. C 406/98 (Ä 198/98); Hauptzollamt mot Sagpol S.C. ; Begäran från Bundesfinanzhof, Målet gäller samma fråga som i det föregående nämnda målet C 310/98. Den har hävdat samma uppfattning som i det målet. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avgörande. Förslaget har samma innehåll som i mål C 310/98. C 407/98 (Ä 195/98); och mot Fogelqvist; Begäran från , Målet gäller tolkningen av artikel 2.1 och 2.4 i rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning, befordran samt arbetsvillkor. Frågan är om direktivet hindrar sådana regler om positiv särbehandling vid tjänstetillsättningar som finns i förordningen (1995:936) om vissa anställningar som professor och forskarassistent vilka inrättas i jämställdhetssyfte samt i 4 kap. 15 § och i 15a § högskoleförordningen (1993:100). Den har hävdat att direktivet inte hindrar sådana regler. I målet har, förutom , en av parterna i det nationella målet och kommissionen yttrat sig. Generaladvokaten har meddelat sitt förslag till avgörande. Enligt detta skall målet avvisas, eftersom inte är att anse som en domstol och därför inte behörig att begära förhandsavgörande. I andra hand anses att direktivet hindrar den aktuella svenska regleringen i förordningen (1995:936) om vissa anställningar som professor och forskarassistent. Bedömningen förändras inte om lagstiftningen ifråga är begränsad till tillsättning av ett på förhand bestämt antal tjänster eller tjänster som inrättats som ett led i en högskolas beslutade program eller av att den endast tillämpas på lägre eller högre tjänster. Direktivet hindrar däremot inte svensk förvaltnings- praxis, enligt vilken sökande som tillhör underrepresenterat kön får ges företräde framför en medsökande av motsatt kön, förutsatt att de sökande i merithänseende kan anses jämförliga eller i det närmaste jämförliga och under förutsättning att den nationella lagstiftningen ålägger myndigheten att i fråga om kandidater av icke underrepresenterat kön beakta personliga omständigheter. C 473/98 (Ä 28/98); Kemikalieinspektionen mot ; Begäran från Kammarrätten i , Målet gäller frågan om reglerna om fri rörlighet för varor (artikel 30-36 i EG-fördraget) hindrar ett förbud mot yrkesmässig användning av trikloretylen. Den har hävdat att ett sådant förbud är befogat enligt artikel 36 i EG-fördraget, om dispens från förbudet medges när det inte finns något användbart alternativ tillgängligt för att lösa ett företags behov och användning av trikloretylen inte medför en oacceptabel exponering. I målet har, förutom , parterna i det nationella målet och kommissionen yttrat sig. kommer att hålla muntlig förhandling i målet . C 95/99, C 96/99, C 97/99, C 98/99 (Ä 76/99); Mervet m.fl. mot Bundesanstalt für Arbeit m.fl.; Begäran från Bundessozialgericht, Målen gäller tolkningen av rådets förordning 1408/71/EEG om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Frågan är om och under vilka förutsättningar reglerna i förordningen är tillämpliga på statslösa. Den har hävdat att förordningen även skall gälla statslösa. C 150/99 (Ä 93/99); Staten mot et v.v.; Begäran från , Målet gäller bl.a. tolkningen av artikel 13 i sjätte mervärdes- skattedirektivet (rådets direktiv /388/EEG). Frågan är om direktivet hindrar nationella regler som innebär ett generellt undantag från skatteplikt när det gäller tillhandahållande av anläggning för sportutövning. Frågan är vidare om det kan utgöra en rättighet för en enskild att vara skattskyldig enligt direktivet och därmed även omfattas av reglerna om avdragsrätt. Slutligen är frågan om det svenska genomförandet av direktivet när det gäller undantagen från skattskyldighet (3 kap. 2 § mervärdesskattelagen [1994:200]) är sådant att det kan grunda skadeståndsskyldighet. Den har inte yttrat sig skriftligen. Justitiekanslern, som företräder staten i det nationella målet, har däremot yttrat sig till EG- domstolen. C 157/99 (Ä 120/99); B.S.M. Smits-Geraets mot Stichting Ziekenfonds VGZ samt H.T.M. Peerbooms mot Stichting CZ groep zorgverzekeringen; Begäran från Arrondissementsrechtbank, Målet gäller i huvudsak frågan om reglerna om fri rörlighet för tjänster hindrar en nationell reglering om skyldighet att inhämta förhandstillstånd för sjukvård i en annan medlemsstat, när vården helt eller delvis skall bekostas inom ramen för det sociala trygghetssystemet i den medlemsstat där den berörde personen är bosatt. Den har i första hand hävdat att rätten till sådana vårdförmåner inte omfattas av reglerna om fri rörlighet för tjänster. I andra hand har den hävdat att ett krav på förhandstillstånd i och för sig innebär ett hinder för friheten att tillhandahålla tjänster, men att ett tillståndskrav är motiverat och berättigat. Detta för att säkerställa en läkar- och sjukhusvård som är väl avvägd och tillgänglig för alla och för att inte allvarligt rubba den ekonomiska balansen i det sociala trygghetssystemet. C 180/99 (Ä 114/99); mot Land ; Begäran från Bundessozialgericht, Målet gäller samma fråga som C 95/99 m.fl., med den skillnaden att frågeställningen gäller flyktingar, och inte statslösa. Den har hävdat samma uppfattning som i de i det föregående redovisade målen C 95/99 m.fl. och gjort gällande att även flyktingar skall omfattas av förordningen. C 226/99 (Ä 135/99); SIPLES Srl i likvidation mot Ministero delle Finanze m.fl.; Begäran från Tribunale di Målet gäller tolkningen av artikel 244 i förordningen (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen. Frågan är om bara tullmyndigheten eller även en nationell domstol, till vilken ett tullbeslut har överklagats, har rätt att besluta att verkställigheten av beslutet skall uppskjutas. Den har hävdat att förordningen inte hindrar att medlemsstaterna föreskriver att nationell domstol har rätt att meddela ett sådant beslut. C 240/99 (Ä 143/99); Försäkringsaktiebolaget (publ); Begäran från Regeringsrätten, Frågan i målet gäller om tilltänkta åtagande att mot marknadsmässig ersättning bedriva ett helägt dotterbolags livförsäkrings- verksamhet skall anses utgöra en "försäkringstransaktion" som är undantagen från mervärdesskatt enligt artikel 13 B a i sjätte mervärdesskattedirektivet 77/388/EEG. Den har hävdat att ett försäkringsbolags åtagande att bedriva ett helägt dotterbolags försäkringsverksamhet inte till någon del utgör en "försäkringstransaktion". Den eller de tjänster som tillhandahåller dotterbolaget skall därför vara mervärdesskattepliktiga. C 226/99 (Ä 159/99); Vehicle Inspectorate mot m.fl.; Begäran från Nottingham Magistrates Court Målet gäller tolkningen av förordningen (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter. Frågan är om restid för att överta ett fordon med färdskrivare på annan plats än vid driftstället respektive tid under vilken föraren kört nationell linjetrafik innan föraren kört ett fordon med färdskrivare skall registreras på färdskrivarens diagramblad som "annan arbetstid" enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordningen. Den har hävdat att sådan tid skall registreras på färdskrivarens diagramblad som "annan arbetstid". Detta för att säkerställa regelverkets syfte, nämligen att kunna kontrollera att reglerna om kör- och viloperioder efterlevs. C-255/99 (Ä 154/99); ; Begäran frånOberster Gerichtshof, Målet gäller tolkning av vissa bestämmelser i dels rådets förordning nr 1408/71/EEG om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, dels rådets förordning nr 1612/68/EEG om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen, mot bakgrund främst av reglerna om fri rörlighet för arbetstagare i artikel 48 i EG-fördraget. Frågan gäller tolkningen av begreppet "familjeförmån" i artikel 4.1 h) i förordning 1408/71 och begreppet "social förmån" i artikel 7.2 i förordning 1612/68. Frågorna har uppkommit i ett mål där ett i bosatt österrikiskt barn kräver bidragsförskott enligt österrikisk lagstiftning. Den har yttrat sig och hävdat att bidragsförskottet inte är vare sig en familjeförmån eller en social förmån i den mening som avses i de aktuella förordningarna. C-309/99 (Ä 172/99); J.C.J. m.fl. mot Algemene Raad van de Nederlandse orde van Advocaten; Begäran från , Målet gäller bl.a. frågan om reglerna om fri etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster hindrar nationella regler om att advokatverksamhet inte får bedrivas i sådant organiserat samarbete med annan än advokat, där deltagarna inom ramen för samarbetet för gemensam räkning och under gemensam risk delar beslutsmakten eller det slutgiltiga ansvaret sinsemellan. Den har hävdat att reglerna om fri etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster inte hindrar sådana nationella regler. Om en inskränkning i dessa friheter skulle föreligga, måste den i vart fall anses berättigad. C-441/99 (Ä 206/99); mot ; Begäran från , Målet gäller tolkningen av rådets direktiv /987/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens och av anslutningsakten. Frågan är om det undantag som gäller för beträffande en anställd som ensam eller tillsammans med nära anförvanter äger en väsentlig del av företaget och hade ett betydande inflytande över verksamheten är tillämpligt på en anställd som själv inte ägde någon andel i företaget men vars nära anförvant ägde en väsentlig del däri. Tiden för att inge skriftliga yttranden till löper ut . Bilaga 4: Viktiga domar meddelade av Fri rörlighet för varor Mål C-255/97 och , dom . Förhandsavgörande Artiklarna 30 och 52 i EG-fördraget (nu artiklarna 28 EG och 43 EG i ändrad lydelse) Industriell och kommersiell äganderätt Firmanamn. Mål C-124/97 , , mot häradsåklagaren i och , dom . Förhandsavgörande Frihet att tillhandahålla tjänster Ensamrätt att bedriva verksamhet Penningautomater. Mål C-379/97 , anciennement mot Paranova A/S, dom . Förhandsavgörande Varumärkesrätt Läkemedel Parallellimport Utbyte av varumärke. Fri rörlighet för personer Mål C-348/96 , dom . Förhandsavgörande Allmän ordning Turist som är medborgare i annan medlemsstat dom avseende bruk av narkotika Återreseförbud på livstid. Mål C-18/95 F. C. Terhoeve mot Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen buitenland, dom . Förhandsavgörande Fri rörlighet för arbetstagare uttag av inkomstskatt och socialförsäkringsavgifter Tak för sociala avgifter tillämpas inte på arbetstagare som flyttar från en medlemsstat till en annan medlemsstat medan det däremot tillämpas på arbetstagare som inte har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet Eventuell kompensation genom inkomstskattemässiga förmåner Eventuell oförenlighet med gemenskapsrätten Följder. Mål C-212/97 mot Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, dom . Förhandsavgörande Etableringsfrihet Upprättande av en filial till ett bolag som inte driver näringsverksamhet Avvisning av registreringsanmälan. Mål C-360/97 mot Bestuur van het Landelijk instituut sociale verzekeringen, dom . Förhandsavgörande Social trygghet Arbetsoförmåga Särskilt system för offentligt anställda Bilaga 6, avdelning J, punkt 4 a till förordning (EEG) nr 1408/71 Artiklarna 48 och 51 i EEG-fördraget. Mål C-302/97 mot Republiken , dom . Förhandsavgörande Etableringsfrihet Fria kapitalrörelser Artikel 52 i EG-fördraget (nu artikel 43 EG i ändrad lydelse) och artikel 56 EG (f.d. artikel 73b) Tillståndsförfarande för förvärv av fast egendom Artikel 70 i anslutningsakten för Fritidsbostäder Ansvar för överträdelse av gemenskapsrätten. Mål C-234/97 mot del Prado, Comité de Empresa del del prado, Ministerio Fiscal, dom . Förhandsavgörande Erkännande av examensbevis Konservator av kulturföremål Direktiven /48/EEG och 92/51/EEG Begreppet reglerat yrke Artikel 48 i Eg-fördraget (nu artikel 39 EG i ändrad lydelse). Mål C-391/97 och Aachen-Außenstadt, dom .