prop · GN031D16 · 2000-01-01 00:00:00 — UTGIFTSKATEGORI BELOPP MILJONER ECU ANDEL PROCENT Jordbruksstöd 39 148 48,0 Strukturåtgärder 28 553 35,0 Interna åtgärder 4 912 6,0 Utrikesåtgärder 4 223 5,2 Administration 4 430 5,4 Reserver 272 0,3 Kompensationer till nya medlemsländer (s.k. infasning) 99 0,1 Totalt 81 637 Den svenska avgiften uppgick till . Återbetalningen till följd av överenskommelsen om infasning av den svenska avgiften motsvarande . Nettoavgiften blev därmed . Detta belopp motsvarar alltså faktiska betalningar till EU. Återflödet från EU- budgetens utgiftssida påverkar inte dessa betalningar. För att få en täckande bild av flödena till och från EU-budgeten bör dock dessa beaktas. Det på statsbudgeten redovisade återflödet under inkomsttitel uppgick till . Det s.k. nettobidraget uppgick därmed till . Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall för Utfall Anslag A1 Tullavgifter 3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 359 362 A2 Mervärdesskattebaserad avgift 9 149 9 086 A4 Avgift baserad på bruttonational- inkomsten 8 672 7 263 Totalt UO 21 210 19 645 Utfallet blev , vilket är eller mer än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget (prop. 1998/99:1) tillfördes anslaget för Mervärdessskattebaserad avgift , som anslaget Avgift baserad på bruttonationalinkomsten minskades med samma belopp. Skillnaden mellan anslagsförbrukningen och anvisat belopp i statsbudgeten finansierades med anslagssparande . Anslagsbehållningarna minskade med och uppgick vid utgången av året till . Skillnaden mellan anslagsförbrukningen och anvisat belopp på statsbudgeten förklaras huvudsakligen av högre utgifter för anslagen Mervärdesskattebaserad avgift och Avgift baserad på bruttonationalinkomsten. Den mervärdesskattebaserade avgiften och avgiften baserad på bruttonationalinkomsten blev respektive högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största delen av dessa skillnader beror på uppreviderade avgiftsbaser , framför allt blev mervärdesskattebasen större än vad som tidigare antagits, vilket ökade den mervärdesskattebaserade avgiften med . Den andra större effekten följde av att ecu-kursen var högre än den kurs som låg till grund för beräkningarna i budgetpropositionen . Kursen per avgör till vilken kurs betalningarna sker med avseende på mervärdesskattebaserad avgift, BNI- avgift och avgift för att täcka budgetrabatt. Den högre ecu-kursen medförde att utgifterna blev ca högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet , liksom , uppvisar stora avvikelser i förhållande till budgeten. På grund av avgiftsbasernas storlek är risken stor för att avvikelserna blir betydande. Orsaken till avvikelserna ligger till största delen i utformningen av systemet för finansiering av EU-budgeten. Det är regeringens strävan att verka för en förenkling av detta system, men det är rimligt att anta att avgiften även under kommande budgetår kommer att vara föremål för relativt kraftiga fluktuationer. 11 Mål för utgiftsområdet Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. enades om huvudkomponenterna i ett nytt beslut om systemet för egna medel. Beslutet innebär dels att uttagstaket av unionens bruttonationalinkomst (BNI) ligger fast, dels att bl.a. andel av finansieringen av budgetreduktion minskas. För svenskt vidkommande var detta principiellt viktiga steg för att nå målsättningen förbättrad fördelning av finansieringsbördan. Kommissionen har på grundval av Europeiska rådets principbeslut lagt fram ett förslag till nytt beslut om egna medel. Rådsbehandlingen av detta förslag har påbörjats. Det är viktigt att säkerställa att innehållet i Europeiska rådets beslut beaktas. har också ett nytt flerårigt budgetbeslut, s.k. finansiellt perspektiv, antagits för . Jämfört med tidigare finansiella perspektiv innebär det nya beslutet en tydligare koppling till utfallet för den årliga budgeten, genom att nivån för tar sin utgångspunkt i budgetsiffror istället för det finansiella perspektivet . Detta är en viktig budgetdisciplinär princip. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och EU-parla- mentet. har inom ramen för de förutsättningar detta ger strävat efter en budget på unionsnivå som speglar den restriktivitet som gäller för den nationella budgetpolitiken inom och ett stort antal av de övriga medlemsländerna. EU-budgeten var den sista inom ramen för det gamla finansiella perspektivet och som en följd av budgetregelverket var utrymmet för budgetrestriktivitet mindre än föregående år. Ökningen av budgeten (betalningsbemynd- iganden) uppgick till , vilket var mer är 1998 då motsvarande siffra var . Totalt sett får ökningen ändå anses relativt måttlig. Genom det nya finansiella perspektivet är det totala utrymmet för budgetökning mer begränsat för än vad som varit fallet tidigare. är marginalerna mellan finansiellt perspektiv och budgetförslag mindre. I och med att tillgängligt utrymme utnyttjas i högre grad än i budgeten blir därmed ökningen i budgetförslaget högre än ökningen . Regeringen är angelägen att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte skall bli nödvändig. För svenskt vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av budgetförslaget för . Budgetpolitiken på lite kommer för svenskt vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen, liksom ambitioner att förenkla finansieringssystemet för att öka prognostiserbarheten och transparensen. Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsbemyndiganden (anslag). Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningsansvar utan uttrycker utgifts-åtagandet . Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden och att även tilldelningen av bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen (betalnings-bemyndiganden) kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet på medlemsländerna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. , motsvarande ca . Budgetförslaget är föremål för budgetberedning inom unionens budgetmyndigheter (rådet och parlamentet). Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget vad gäller åtagandebemyndiganden A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget Tabell 6.1 Anslagsutveckling Utgift 21 210 000 Anslag 21 908 000 Utgifts- prognos 20 593 000 2000 Förslag 23 083 000 2001 Beräknat 23 821 000 2002 Beräknat 23 677 000 utgör avgiften till EU- budgeten ett anslag, anslaget A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. Sammanslagningen av de tidigare fyra anslagen till ett anslag motiveras av behovet av flexibilitet i medelsdispositionen mellan de olika komponenterna i avgiften. För att bibehålla den tidigare informationsnivån redovisas dock den beräknade fördelningen på anslagsposter i enlighet med regeringens utfästelse i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1). Information om utfall presenteras även på anslagspostnivå. Anslagsposterna utgörs dels av de fyra tidigare anslagen, dels av anslagsposten Avgift avseende budgetreduktion. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattar dels andel av finansieringen av EU-budgeten för det berörda budgetåret inklusive eventuella EU-tilläggsbudgetar, dels revidering av avgiftsbaserna och revidering av den brittiska budgetrabatten. Regeringens överväganden Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag och prognosen för utfallskorrigeringar beräknas avgiften till Europeiska gemenskapen för svensk del uppgå till . Utgiftsprognosen uppgår till . Jämfört med ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering om . Orsaken till nedrevideringen är att hänsyn tagits till EU:s tilläggsbudget 1, där EU-budgetens överskott återförs till medlemsländerna genom att inbetalningarna minskas. reviderar kommissionen baserna för avgiftsuttaget till samma prognosnivåer () som används i budgetförslaget för . Det senare innebär en metodförändring jämfört då baserna från budgetförslaget för ett givet budgetår var oförändrade under hela budgetåret. Effekten av förändringen är att man får en justering redan under pågående budgetår och att efterhandskorrigeringarna med hänsyn till utfall, vilka regleras under påföljande budgetår, därmed blir mindre än vad som varit fallet. överstiger betalningarna enligt EU-budgetens prognoser regeringens bedömning av betalningarna enligt utfall. I prognosen i vårpropositionen räknade regeringen med att den del av betalningarna för avgiften som överstiger vad vi väntas behöva betala skulle dras från avgiften för . Med kommissionens förslag till tilläggsbudget skulle alltså denna förskottsbetalning regleras redan under innevarande år. Tilläggsbudgeten är ännu inte antagen. Regeringen gör dock bedömningen att EU:s tilläggsbudget 1 kommer att antas så att den ger effekt på betalningarna . Med hänsyn till beloppets storlek och att beslutet är mycket nära förestående har regeringen valt att beakta tilläggsbudgeten. Det innebär ett avsteg från principen att enbart beakta fattade beslut och en viss risk att prognosen överskrids om beslutet skulle dröja längre än vad det nu finns skäl att tro. Prognosändringen påverkar också beräkningen , eftersom den tidigare beräknade minskningen av våra betalningar 2000 inträffar . Beräkningen ökar därmed med ca jämfört med vårpropositionen. I beräkningen har också en revidering av nationalräkenskaperna med avseende på redovisning av mervärdesskatt preliminärt beaktats enligt en schablonberäkning. Den uppskattade effekten uppgår till en ökning av EU-avgiften om . Kommissionens beslut om ändrade redovisningsprinciper har fattats, men ännu inte implementerats i den svenska redovisningen av nationalräkenskaperna. Beräkningen av effekten på den svenska EU- avgiften är därför preliminär. Den nya redovisningsprincipen riskerar att påverka våra betalningar . Det innebär att det då skulle uppstå en betalning avseende utfallskorrigering bedömd till ca . Korrigeringsbetalningen bedöms äga rum . Sammanlagt innebär därmed den möjliga effekten av den ovan beskrivna ändringen av nationalräkenskaperna en ökning av avgiften om jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Den sammanlagda effekten av EU:s tilläggsbudget 1 och ändringen av redovisningen av moms innebär en ökning om ca jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Därtill kommer vissa effekter av hänsynstagande till kommissionens budgetförslag och nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Betalningarna avseende mervärdesskattebaserad avgift, BNI-avgift och Storbritannien-avgift baseras på en bedömd växelkurs per om per euro. Nedan redovisas för information regeringens preliminära beräkning av fördelningen mellan anslagsposter. A1.1 Tullavgift Tabell 6.2 Tullavgift Utgift 3 030 000 Beräknat 2 740 000 Utgifts- prognos 2 783 000 2000 Beräknat 2 850 000 2000 Beräknat 2 993 000 2001 Beräknat 3 164 000 Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som ej utgör egna medel. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas tullavgiften uppgå till . A1.2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Utgifts- prognos 375 000 2000 Beräknat 380 000 2001 Beräknat 385 000 2002 Beräknat 390 000 De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet med , utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Som en följd av WTO-överenskommelsen omvandlades importavgifterna på jordbruksprodukter till särskilda tullar på jordbruksprodukter. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter uppgå till . A1.3 Mervärdesskattebaserad avgift Tabell 6.4 Mervärdesskattebaserad avgift Utgift 9 149 000 Beräknat 7 457 000 Utgifts- prognos 7 330 000 2000 Beräknat 7 392 000 2001 Beräknat 8 186 000 2002 Beräknat 8 260 000 Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för . Efter avslutat budgetår korrigeras utfallet för avvikelser från den prognostiserade basen så att fastställt procentuellt uttag enligt fastställd EU- budget vidmakthålls. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till . A1.4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Tabell 6.5 BNI-avgift Utgift 8 672 000 Beräknat 9 988 000 Utgifts- prognos 8 664 000 2000 Beräknat 11 330 000 2001 Beräknat 11 077 000 2001 Beräknat 10 634 000 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften), beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Som en följd av restriktionerna avseende mervärdesskattebaserad avgift i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom) får ökningar och minskningar i finansieringsbehovet för EU- budgeten ett direkt genomslag i BNI-avgiftens storlek. påverkas beräkningen av att EU:s tilläggsbudget 1, vilken behandlas av EU:s budgetmyndigheter, det leder till att större delen av den överskjutande svenska förskottsbetalningen kommer att regleras under innevarande år under förutsättning att tilläggsbudgeten antas i tillräckligt god tid före årets sista inbetalning. Eftersom den överskjutande betalningen uppgår till ca leder dock osäkerheten vad gäller tidpunkten för regleringen till motsvarande osäkerhet för statsbudgeten. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten uppgå till . A1.5 Avgift avseende budgetreduktion Tabell 6.6 Avgift avseende budgetreduktion Beräknat 1 300 000 Utgifts- prognos 1 441 000 2000 Beräknat 1 131 000 2001 Beräknat 1 180 000 2002 Beräknat 1 230 000 I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens egna medel erhåller en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsländer. Betalningen av den avgift som föranleds av detta fördelas i EU-budgeten på mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift enligt vissa principer. Vid betalningen under löpande år redovisas dock betalningarna avseende reduktionen separat. Eftersom budgeten redovisas i euro och betalningen sker i kronor uppstår differenser som inte kan fördelas slutligt förrän i ett sent skede av budgetåret. Med hänsyn till presentationen i EU-budgeten har avgiften avseende budgetreduktion redovisats under anslagen A3 Mervärdesskattebaserad avgift och A4 Avgift baserade på bruttonationalinkomsten. Den ovan beskrivna redovisningen har dock föranlett onödigt merarbete för de berörda myndigheterna. För att få ökad tydlighet i redovisningen av avgiften och underlätta den praktiska hanteringen av anslagsavräkningen utgör därför avgiften avseende budgetreduktion en egen anslagspost. budgetreduktion förs i EU- budgeten upp i enlighet med en beräkning . Det innebär att reduktion i EU-budgeten avser 1999. Reduktionen korrigeras sedan löpande allt eftersom mer information om faktiska betalningar erhålls. görs slutkorrigeringen för reduktionen avseende 1995. Den årliga betalningen avseende reduktion avser alltså dels betalning avseende en prognos över innevarande års reduktion, dels efterhandskorrigeringar avseende . Med hänsyn till svårigheten att prognostisera omfattningen av korrigeringen avseende , grundas beräkningen av betalningen enbart på EU-budgeten . Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften avseende budgetreduktion uppgå till . 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 25