prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Stationerna i ISDN kan delas in i lokalstation, förmedlingsstation och internationell station (precis som för PSTN). Således är det vid ISDN fråga om en förädlad tjänst som bygger på transmission över den fysiska kabeln. Staten har inte tagit ställning till vilken teknik som ska användas på transmissionsnivå i ett IP-nät, exempelvis SDH, ATM eller DTM, lika lite som man tagit ställning för ISDN. Grundläggande informationstjänster Ett nytt offentligt rättsinformationssystem Offentliga rättsdatabaser med grundläggande information om den svenska lagstiftningsprocessen och svenska rättskällor borde, enligt IT-proposition tillhandahållas utan särskilda avgifter. överlämnade IT kommissionen en skrivelse till regeringen med förslag till åtgärder för att få till stånd en aktiv spridning av rättsinformation med hjälp av informationsteknik. Kommissionen ansåg att det allmänna har ett ansvar för att grundläggande rättsinformation förmedlas elektroniskt. Med anledning av bl.a. kommissionens skrivelse tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom med uppgift att lämna förslag till ett nytt rättsinformationssystem. I arbetsgruppen ingick, förutom företrädare för olika departement, representanter från () och Statskontoret. Arbetsgruppen avslutade sitt arbete och presenterade sina överväganden och förslag i departementspromemorian Ett offentligt rättsinformationssystem (Ds 1998:10). Promemorian remitterades till ett 70 tal instanser och fick sammantaget ett mycket positivt mottagande. Med ledning av förslaget i promemorian och remissvaren beslutade regeringen att det skall byggas upp ett nytt offentligt rättsinformationssystem. Systemet regleras i rättsinformationsförordningen (SFS 1999:175). Det huvudsakliga innehållet i denna har presenterats för i skrivelsen Ett nytt offentligt rättsinformationssystem (skr. 1998/99:17). Rättsinformationssystemet skall innehålla information om allt från lagarnas förarbeten till rättspraxis från såväl domstolar som myndigheter. Föreskrifter från centrala och regionala myndigheter skall ingå. En viktig bestämmelse i förordningen, inte minst ur ett demokratiskt perspektiv, är att större delen av informationen skall tillhandahållas utan avgifter. Varje offentligt organ som deltar i systemet skall ansvara för att informationen sprids elektroniskt, att den är korrekt och att den är aktuell. Det betyder att informationen kommer att finnas i ett stort antal databaser runt om i landet. Innehållet i systemet skall dock med teknikens hjälp finnas tillgängligt för användarna på ett enhetligt och samlat sätt. All information i systemet skall finnas tillgänglig via en gemensam ingångssida på Internet. Det skall vara möjligt att göra fritextsökningar och strukturerade sökningar över hela systemet . Det skall vidare finnas goda länkningsmöjligheter. I skrivelsen Ett nytt offentligt rättsinformationssystem har regeringen redovisat de grundläggande tankarna bakom representationen i det råd inom som finns för planering och samordning av det nya systemet. Utgångspunkten är att rådet skall bestå av representanter för den som bidrar med information till systemet. Någon rättvis representation för användarna har inte ansetts möjlig att åstadkomma i rådet. De intressen som finns hos den breda kåren av olika användare tillgodoses i stället genom den skyldighet som finns enligt förordningen att hålla årliga användarmöten. De som bör bjudas in till dessa användarmöten är bl.a. domstolar, skolor, universitet, advokater, och . När kan man använda det nya systemet? Uppbyggnaden av det nya systemet kommer att genomföras i olika steg. I ett första steg, som skall vara slutfört , skall all information som skall ingå i systemet göras tillgängligt via den centrala webbplatsen. En testversion, som omfattar större delen av den information som skall ingå, finns på webben under adressen . I ett andra steg skall informationen integreras så att det går att göra strukturerade sökningar över hela systemet . Ett råd för planering och samordning För att ett system med så många deltagande myndigheter skall fungera behövs någon form av central samordning och ledningsfunktion. För att åstadkomma detta har det inrättats ett råd inom , som är den samordnande myndigheten, med representation för de deltagande myndigheterna. ingår och Statskontoret som permanenta representanter. Ytterligare fem myndigheter under regeringen ingår i rådet för viss begränsad tid. Dessa är fram till , , , och . I rådet finns också representerad. Förutom sin rådgivande funktion har rådet möjlighet att fatta vissa beslut som blir bindande för de deltagande myndigheterna. SverigeDirekt Toppledarforum har tagit fram en handbok och rapport om hur offentliga förvaltningen bör använda Internet för att sprida samhällsinformation. Ett förslag som har genomförts är SverigeDirekt. Där en gemensam ingångssida för den offentliga förvaltningen till vilken länkar skapats. Syftet är att medborgarna på ett enkelt sätt skall hitta information som önskas. SverigeDirekt drivs som ett projekt i samarbete mellan , , och . Offentliga grunddatabaser IT-proposition borde tillgängligheten till och kvaliteten i offentliga grunddatabaser förbättras. Enhetliga principer för prissättning av offentliga informationstjänster skulle utformas. Riktlinjer för vilka grundläggande data staten och kommunerna skulle svara för samt principer för finansiering av investeringar och drift av grunddatabaser skulle vidareutvecklas. Första lägesrapporten (skr. 1996/97:19) Hänvisning gjordes till tillsatt . Utredningen skulle bl.a. överväga hur databasernas tillgänglighet, service och kvalitet skulle förbättras som uppgiftslämnandet effektiviserades och samhällskostnaderna minskade. I utredningen ingick även att beakta om prissättningsprinciper (RRV 1995:64). Andra lägesrapporten (skr. 1998/99:2) Här hänvisades till förslag om reglering av ansvar och definition avseende grunddata för centrala person-, företags- och fastighetsdata m.m. samt till regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136 se nedan). Regeringen meddelade att man avsåg att initiera olika insatser inom för att komma vidare i frågan. Riktlinjer angivna i regeringens proposition 1997/98:136 avseende grunddata Grunddata bör ges en definition som omfattar offentlig information av vikt för samhällets effektivitet och med bred användning. En ytterligare precisering av den typ av uppgifter som bör hänföras till grunddata görs. Eventuellt författningsstöd inriktas på de databaser som innehåller grunddata. regeringen ansåg att den definition som Grunddatabas- utredningen gjort borde breddas. Vidare borde eventuella behov av ytterligare reglering av grunddata införas i berörda författningar i stället för i en särskild författning. Samordning av grunddata behövs på olika nivåer. Gemensamma frågor kring krav på teknik, säkerhet och kvalitet är en myndighetsuppgift. Myndighetsuppgifterna behöver preciseras ytterligare och lämplig myndighet utses. En enhetlig princip för myndigheternas uttag av avgifter för att i elektronisk form tillhandahålla begärda uppgifter införs. Avgiften bör endast grundas på kostnaden att ta fram och distribuera uppgifterna. Regeringen ansåg vidare att principen borde komma till klart uttryck i avgiftsförordningen samt att RRV borde ges i uppdrag att ta fram ett underlag för beräkning av de kostnader som får täckas. Det aktuella läget Ovan har den utveckling i flera steg, som lett fram till det nuvarande läget, beskrivits. fick en arbetsgrupp i uppdrag att analysera det allmännas ansvar för spridning av basinformation från den offentliga sektorn (Ju99/2144/F). Uppdraget omfattar en inventering och analys av det omfattande utredningsunderlag som finns kring frågor som rör basinformation. Analysen skall utvisa om det finns ett tillräckligt beslutsunderlag i de frågor som kräver ställningstagande. Om så inte är fallet skall förslag lämnas till hur ett beredningsunderlag bör skapas i dessa delar. Utredningsuppdraget skall avrapporteras . ESV har på regeringens uppdrag tagit fram en rapport (ESV 1999:6) med underlag för beräkning av kostnader för tillhandahållande av elektronisk information. I rapporten klargörs vad som avses med uttagskostnad samt ges exempel på hur myndigheterna kan beräkna olika kostnader. Vidare diskuteras frågan om när en myndighet bör tillhandahålla information avgiftsfritt. ESV håller nu på att utforma en handledning med råd och exempel på hur myndigheter bör hantera olika prissättningssituationer. Geografisk informationsteknik hade enligt IT-proposition unika förutsättningar inom geografisk informationsteknik som borde tas till vara för att stödja utvecklingen av nya tillämpningar och tjänster. Arbetet med att föra över de konventionella allmänna kartorna till digital form borde bedrivas så snabbt som möjligt. Stat och kommun borde i samverkan bygga upp den digitala fastighetsregisterkartan på sådant sätt att den finns i digital form så långt som möjligt . nationalatlas var en betydande tillgång och den digitala versionen borde vidareutvecklas. Mål angivet i första lägesrapporten (skr. 1996/97:19) Geografisk informationsteknik borde på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas inom samhällsplanering, forskning, utbildning och närings- politik. Mål angivet i andra lägesrapporten (skr. 1998/99:2) Geografisk information borde på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas i samhället. Lägesfaktorn var en av samhällets viktigaste samordningsnycklar. Det aktuella läget Geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen mot informations- och kunskapssamhället. Geografiska data kan hanteras för analyser i s.k. geografiska informationssystem (GIS), vilket ger förutsättningar för en mer rationell hantering av ärenden inom olika samhällssektorer bl.a. samhällsplanering, räddningstjänst, miljööver- vakning, transportplanering och försvar. Informationen används också i ökande utsträckning inom den privata sektorn, bl.a. inom bank- och kreditväsendet, jord- och skogsbruket, åkerinäringen och turismen. Regeringen har initierat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn (prop. 1998/99:1 utg.omr. 18, bet. 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:59). Satsningen omfattar sammanlagt . Satsningen avser bl.a. breddutbildning i geografiska informationssystem mot området samhällsplanering riktad till främst länsstyrelser och kommuner. Satsningen görs med sikte på ett teknikskifte som innebär möjligheter att effektivisera verksamheten, höja kvaliteten och utveckla processerna för att bl.a. skapa förutsättningar för ett större demokratiskt inflytande. För att underlätta användningen av geografisk informationsteknik och användningen av satellitteknik bedrivs , enligt en tioårig plan, arbete med geodetiska referenssystem. I den berörda satsningen från regeringen finns en intensifiering av det grundläggande standardiseringsarbetet med geografiska data vilket underlättar en bred användning. och arbetar med att utveckla ett gemensamt gränssnitt för överföring av geografisk information mellan staten och kommunerna. Regeringen har överlämnat till propositionen Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden (prop. 1999/2000:39). Propositionen innehåller förslag till en ny författningsreglering för registrering av fastigheter. Det nuvarande fastighetsdatasystemet förelås benämnas fastighetsregister och bestå av två delar, en allmän del och en inskrivningsdel. skall också innehålla en adressdel, en byggnadsdel och en taxerings- uppgiftsdel. primära syfte skall vara att ge offentlighet till den information som ingår i registret. I förslaget anges vissa begränsningar för användningen som är nödvändiga av integritets- och säkerhetsskäl. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Förslaget bygger på betänkandet Fastighetsdataregister (SOU 1997:3) och departementspremorian Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden (DS 1998:25). Produktion av geografiska data En förutsättning för användning av geografisk informationsteknik är att det finns geografiska data i digital form. Produktion av landskaps- och fastighetsinformation sker vid med utgångspunkt i den nioåriga plan som beslutade (prop. 1993/94:100, bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185) vilket innebär att denna information i princip skall byggas upp med sikte på slutförande . har färdigställts en rikstäckande förenklad databas för den ekonomiska kartan och den digitala fastighetsregisterkartan vad avser fastighetsindelningen för landsbygdsområderna. Produktion av geologisk information sker vid geologiska undersökning, som arbetar utifrån att skall det finnas databaser med översiktlig geologisk information på regional nivå för hela landet. Ett nationellt program för väginformatik är under framtagande hos som också genomför uppbyggnaden av en nationell vägdatabas. Sjögeografisk information tas fram av som arbetar med att bygga upp en databas för sjökort. har beslutat att nästa folk- och bostadsräkning skall göras registerbaserad (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117) vilket innebär att ett lägenhetsregister skall byggas upp med sikte på ett genomförande eller 2005 (prop. 1998/99:100). nationalatlas nationalatlas är en tematisk beskrivning av (prop. 1986/87:100, bil. 13, 1986/87:BoU12, rskr. 1986/87:188). Genom atlasen underlättas kunskapsspridning om . Atlasen utgörs av ett bokverk och en geografisk databas. har getts ut i 17 tematiska volymer på både svenska och engelska. har databasen utvecklats och anpassats för olika tekniska plattformar. I den ovan berörda satsningen ingår att databasen bör ytterligare vidareutvecklas så att möjligheterna med Internet tas tillvara. är ensam huvudman för atlasen. Vägar Enligt IT-proposition borde en nationell digital vägdatabas upprättas. Databasen borde betraktas som en av samhällets grund- databaser och vara etablerad med som huvudman. Regeringen beslutade (dnr. K96/1837/4) att , med utgångspunkt i Delegationen för Transporttelematiks delbetänkande (SOU 1996:17), skulle upprätta en nationell digital vägdatabas. I detta uppdrag fastställde regeringen också att vägdatabasen skall betraktas som en av samhällets grunddatabaser och vara etablerad . I uppdraget sades också att basen bör hållas à jour genom registrering vid källan och att ingående data bör tillhandahållas så att en vidsträckt användning främjas. Arbetet har bedrivits i nära samverkan med , kommunförbundet samt företrädare för skogsnäringen. bedömer i sin årsredovisning för att etableringen av vägdatabasen kommer att försenas till följd av tidsödande avtalsförhandlingar och systemutvecklingsproblem. IT-proposition gjorde regeringen bedömningen att vägtrafikledning skulle komma att bli en allt viktigare funktion i det framtida vägtrafiksystemet och bilda basen för många IT-tillämpningar. För att främja utvecklingen av IT inom vägtrafikområdet angavs att organisationen av vägtrafikledningen borde ges en fastare form och att samverkansformer och ansvarsförhållanden mellan olika berörda myndigheter och organisationer preciserades. Regeringen bedömde i propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56) att borde svara för vägtrafikledning på det nationella vägnätet samt för nationell samordning av vägtrafikledningsfrågor. Vidare borde det framtida ansvaret för och organisationen av vägtrafikledningen i storstäderna utredas. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med berörda kommuner och landsting i och planera och genomföra ett program för väginformatik. Regeringen gav i regleringsbrev för i uppdrag att med berörda kommuner och landsting förhandla fram övergångslösningar, som möjliggör en fortsatt utveckling av vägtrafikledningen i storstadsområdena. Ställningstagande till utredning av organisation av vägtrafikledning på kommer att tas bl.a. med utgångspunkt av resultatet av förhandlingarna. Miljöinformation Enligt IT-proposition var en väl fungerande informations- försörjning och avancerad IT en av grundförutsättningarna för genomförandet av den nya miljöpolitiken. Enligt propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98:145) nämns ett uppdrag till att föreslå hur miljöinformation från miljömyndigheter och andra myndigheter med relevant miljöinformation kan ställas till finansmarknadens förfogande. I en rapport () från identifierades i en rapport ett antal tänkbara aktörer, förutom banker och försäkringsbolag, som skulle kunna ha ett intresse av en samlad miljöinformation. Dessa är bl.a. revisorer, fastighetsmäklare, medier, kreditupplysningsföretag, länsstyrelser, kommuner, finansanalytiker, investerare, allmänheten och kunder/leve- rantörer till företag. finns inget sammanhållet register som omfattar specifik miljöinformation från företag. De register som finns är både geografiskt spridda, svåråtkomliga och sällan kompletta. En samlad miljöinformation skulle här kunna utgöra en saknad länk mellan finansmarknaden och miljömyndigheterna. 1999/2000:1 uttalade regeringen att tillse att organisationsnummer bör registreras i offentliga register för miljödata. skall också vidareutveckla analysen av hur miljöinformation kan ställas till den finansiella sektorns förfogande och redovisade resultatet . Miljövårdsberedningen presenterade betänkandet IT i miljöarbetet (SOU 1996:92). Där föreslogs bl.a. inrättandet av Svenska miljönätet, ett informationsnätverk på Internet, med stöd för miljöarbetet i kommuner, myndigheter och företag. Svenska miljönätet är i full drift . har regeringens uppdrag att driva Svenska miljönätet. I betänkandet ges också några exempel på hur IT kan användas positivt för miljön. I utvecklingen av uppföljningssystemen för en ekologisk hållbar utveckling är geografisk informationsteknik en tillgång. Miljövårds- beredningen konstaterar i betänkandet IT i miljöarbetet att nästan alla miljödata har någon form av geografisk koppling. Miljöinformations- utredningen konstaterar i betänkandet Förbättrad miljöinformation (SOU 1997:4) att analyser i geografiska informationssystem kan visa vilka belastningsnivåer som gäller för en viss yta vilket kan påverka t.ex. en verksamhets lokalisering. Utredningen om avrinningsområden har i slutbetänkandet Miljösamverkan i vattenvården (SOU 1997:155) uppmärksammat betydelsen av geografiska informationssystem för att studera avrinningsområden. Det är angeläget att informationsförsörjningen organiseras och utnyttjas så effektivt som möjligt för att åstadkomma bl.a. skydd av miljön, effektiv användning av resurser och en hållbar utveckling. har, genom regeringens beslut , fått i uppdrag att i samverkan med bl.a. och göra en översyn av samhällets informationsförsörjning inom miljöområdet. har i en skrivelse till regeringen avrapporterat uppdraget och informerat om att uppdraget inte genomförts som det var tänkt. arbetar vidare med att utarbeta ett uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen. Statistik om IT Enligt IT-proposition behövde statistiken utvecklas och göras mer ändamålsenlig i syfte att belysa utvecklingen på IT-området. Ett samlat program för statistik skulle utformas. Regeringen har sedan propositionen uppmärksammat behovet av utredning och uppbyggnad av IT-statistiken. Ett första uppdrag gavs till SCB och syftade till att ta fram jämförelsetal som borde ligga till grund för en kontinuerlig produktion av IT-statistik. Arbetet redovisas i Framtidens statistik om IT en förstudie med utgångspunkt i den nationella IT strategin 1997. gavs i uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. Arbetet skall bygga vidare på SCB:s tidigare utredningsarbete och på det arbete som på uppdrag av genomfört i syfte att formulera en strategi för utveckling av IT-användningsstatistiken. Resultatet av arbete har avrapporterats i Behov av svensk IT-användningsstatistik (R 1996:53). En första avrapportering av uppdrag har gjorts i rapporten av ett system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik , Rapport 1998:7 (IKT står för informations- och kommunikationsteknik och används ofta synonymt med IT). Vidare har ett första preliminärt förslag till ansvarsfördelning för statistiken överlämnats. Uppdraget skall slutrapporteras . De nordiska länderna har gemensamt genomfört ett projekt där utgångspunkten var att identifiera gemensamma informationsbehov rörande IT-användning i företag. Syftet med projektet var att utarbeta riktlinjer för att mäta IT-användningen i företag. Projektet finns beskrivet i Nordiska ministerrådets rapport (1998:583) Guidelines for measuring use of information and communication technology (ICT) in enterprises a first step towards harmonised Nordic surveys. Samordning och kartläggning av befintlig IKT-statistik () har i enlighet med det uppdrag som tilldelats under uppbyggnadsfasen ett samordnings- ansvar för IKT-statistiken. En betydelsefull resurs i arbetet är det nätverk som tillskapats av . Nätverket består av (), (), Radio- och , () och Statskontoret. träffas regelbundet för att utbyta information och arbeta fram rekommendationer avseende inriktningen på IKT-statistiken, genomförandet av och ansvarsfördelningen för densamma. Arbetet med att utveckla, beställa, producera och tillhandahålla statistik har nått olika långt inom olika samhällssektorer. Inom vissa sektorer finns delvis utpekade ansvar och fungerande strukturer för arbete med IKT-statistik. Inom andra sektorer är statistik om IKT överhuvudtaget inte en integrerad del av statistikverksamheten. Behovet av överblick över vilken statistik om IKT som finns är stort. har med stöd av tagit fram en databas över befintliga IKT-statistikprodukter som kommer att kunna nås via Internet. har gjort en sammanställning av IT-statistik i . SCB gjorde en sammanställning av statistik på uppdrag av IT komissionen och motsvarande sammanställning på eget initiativ . Det finns även andra publikationer som innehåller sammanställningar av statistik från olika källor (t.ex. ). För allmänheten kan det vara enklare att hitta den statistik som efterfrågas om den offentligt beställda eller producerade statistiken samlades i en skrift motsvarande den skrift som nu publicerat för och som väckt stort intresse internationellt. Statistikutvecklingen inom IKT-området. Statistik om IKT är relevant inom de flesta samhällssektorer. Nedan kommenteras kort tillgången på IKT-statistik inom några områden. Områden som inte kommenteras är hälso- och sjukvårdsområdet, betydelsen inom arbetslivet, forskning, transportområdet, föreningslivet, miljöområdet och rättsområdet. Det beror dels på att efterfrågan på IKT- statistik inom dessa områden är något mindre och dels på att den statistik som direkt berör IKT-området inte har genomgått någon större förändring. Till del täcks de också in av de områden som tas upp nedan. Ett undantag är möjligen hälso- och sjukvårdsområdet. Generellt gäller att det främst är tillgång till och användning av IKT som mäts. Det saknas oftast statistik avseende effekter, kunskap etc. Statistik om kunskapsnivån i samhället när det gäller IT Det finns ingen egentlig statistik som kan användas för att beskriva den allmänna kunskapsnivån i samhället när det gäller IT. Visst underlag när det gäller erfarenheter av datoranvändning finns i den kommunikationsundersökning som har utvecklat. Det finns däremot en statistik om IT-utbildningar vid universitet och högskolor och om tillgången till datorer i skolorna som respektive ansvarar för. Viss statistik finns även om IT- utbildningar vid studieförbund, personalutbildning och arbetsmarknads- utbildning. Statistik om IKT-branschen De flesta av de statistikprodukter som avser IKT-branschen fanns redan när IT-propositionen , men har utvecklats och sammanställts på nya och informativa sätt. Ett exempel är statistiska beskrivning av elektronikindustrin och som tidigare genomfördes och utvecklades av SCB. Denna beskrivning bygger på ett flertal olika register och har successivt utvecklats under de år som den genomförts.