prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Systemet skall, utifrån ett behovs- och riskanalysperspektiv, belysa uppläggning, omfattning, periodicitet samt utförande av kontrollverksamheten. Vidare bör det innefatta preciserade riktlinjer för hur olika fiskarter skall övervakas. Regeringen gör bedömningen att Kustbevak- ningen kan utföra kvalitetskontrollen samt ett utökat antal landningskontroller utan att sär- skilda resurser tillförs. Den gemensamma fiskeripolitiken skall revi- deras . Inom ramen för detta arbete behandlas även fiskerikontrollen. Mot denna bakgrund anser regeringen att den svenska fiske- rikontrollen bör utvärderas . 25.6 Strukturstöd för perioden 2006 har ett förslag om en ny tillämpningsförordning avseende strukturåtgär- der inom fiskerinäringen behandlats i EU. För- ordningsförslaget omfattar regler för vilka åtgär- der som är stödberättigade inom respektive verksamhetsgren, bl.a. fiskeflottan, vattenbruket och beredningsindustrin samt villkor för att kunna erhålla stöd. Förslaget innehåller även riktlinjer för maximalt finansiellt bidrag som får beviljas enskilda projekt. Förslaget till ny för- ordning skall fastställas . I huvudsak kommer åtgärder som om- fattas av mål 5a-fiske att vara stödberättigade även under nästa programperiod, dvs. De förändringar som kan förutses, jämfört med nuvarande förordning, är att kopp- lingen mellan beviljandet av stöd och uppfyllan- det av det fleråriga utvecklingsprogrammet för flottan förstärks och att det småskaliga kustfisket prioriteras tydligare. Vidare har strukturåtgär- dernas syfte att bidra till att ge nytt liv till om- råden som är beroende av fiske blivit mer uttalat. stöder målsättningen med strukturstödet på fiskets område. 25.7 Anslag C1 Tabell 25.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 59 089 2000 Förslag 65 514 2001 Beräknat 66 579 1 2002 Beräknat 67 703 1 1 Motsvarar 65 514 tkr prisnivå. För ålades ett besparingskrav på samt en riktad lokalkostnadsbesparing på . har kraven på verksamheten ökat på fiskerikontrollens område och genom att verkets uttalade roll på miljöområdet förstärkts. Dessa faktorer har i hög grad påverkat arbetet . Vid utgången av utnyttjade av anslags- krediten, vilket är en minskning jämfört med de som utnyttjades vid före- gående årsskifte. Regeringens överväganden Resultatinformation har utförligt redovisat sina presta- tioner, resultatet av dessa och kopplingen till de operativa målen. Av resultatredovisningen fram- går att verket har arbetat i linje med de över- gripande målen i regleringsbrevet. Enligt rege- ringen bör ytterligare insatser göras i syfte att förtydliga resultatredovisningen bl.a. vad gäller kopplingen till uppställda mål samt analyser och motiveringar av gjorda insatser. För att bidra till en tydligare redovisning pågår en översyn av effekt- och verksam- hetsmål. Mot bakgrund av de stora förändringar som EU-medlemskapet inneburit för samt verkets förstärkta roll på miljöområdet menar regeringen att verket har utfört sina upp- gifter väl. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För erhöll Fiske- riverket i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkterna får disponeras av Fiskeriver- ket. Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten (se tabell 6.3) härrör från undersök- ningsfartyg och från utredningskontoren. Ut- redningskontoren svarade för av dessa intäkter. förutses en likartad omslutning. Tabell 25.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter (som får dispone- ras) Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1997 18 733 17 724 1 009 106 Utfall 1998 17 764 17 804 - 40 100 Prognos 1999 17 500 17 600 - 100 Budget 2000 18 500 18 500 0 tjänsteexport (se tabell 6.4) är hänförlig till Swedmars (of ) internationella konsultverk- samhet, bl.a. grundat på ett avtal med SIDA. En viss ökning av omslutningen har skett . Motsvarande omslutning förväntas även för budgetåren 1999 och 2000. Tabell 25.4 Tjänsteexport Tusental kronor Tjänsteexport Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1997 18 643 18 535 107 101 Utfall 1998 23 991 23 879 112 100 Prognos 1999 21 000 21 000 0 Budget 2000 22 000 22 000 0 Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 25.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 59 058 Pris- och löneomräkning +275 Justering av lokalkostnader -195 Justering av +6 376 Förslag 2000 65 514 C2 Strukturstöd till fisket m.m. Tabell 25.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 29 697 2000 Förslag 30 890 2001 Beräknat 30 890 2002 Beräknat 30 890 Från anslaget lämnas framför allt stöd till åtgär- der som medfinansieras av EG inom ramen för gemenskapsprogrammet för mål 5a-fiske, såväl inom som utanför mål 6, och gemenskapsinitia- tivet Pesca. kommer an- slaget att utnyttjas för strukturåtgärder inom fis- kerinäringen även 2006. Fördelningen mellan strukturfonderna av de EG-medel som erhåller för mål 1 2006 är ännu inte klar. Läns- styrelserna i de två mål 1-regionerna skall till regeringen redovisa för- slag till utvecklingsplaner vari ingår en finansiell uppdelning mellan fonderna. Efter regerings- behandling skall förslagen överlämnas till och godkännas av . Fördelningen mellan fonderna väntas bli klar . Anslaget får också disponeras för äldre stöd- former som inte omfattas av strukturprogram- men. Bestämmelser finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskeri- näringen. Anslaget kan bl.a. användas för att täcka förluster vid statlig kreditgaranti till fiske- och fiskberedningsföretag. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett under- utnyttjande på , medan det ackumulerade anslagssparandet uppgår till . Anslagssparandet avser dock beslutade men inte utbetalade medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation Genomförandet av strukturprogrammen över- vakas gemensamt av och av en s.k. övervakningskommitté. Fiske- riverket svarar för sekretariatsfunktionen i kommittén. ansvarar för att åtgärderna överensstämmer med valda prioriteringar och uppställda mål. Åtgärderna har genomförts i enlighet med strukturprogrammet. Anslaget får även användas för att täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiske- rilån och kreditgarantier för lån. Detta påverkar hur mycket av anslaget som kan utnyttjas till strukturstöd. För uppgick kre- ditförlusterna till och återbetal- ning av infriade garantier till . har bedömt att ca 2 miljoner kro- nor sannolikt kommer att återbetalas, medan osäkra fordringar uppgår till 6,25 miljoner kro- nor. Slutsatser En ny strukturfondsperiod inleds . Inom såväl som utanför mål 1 är det ännu oklart vilka medel från EG som kommer att avsättas för strukturåtgärder inom fiskerinäringen 2006. Då förslaget på ny tillämp- ningsförordning ännu inte beslutats är det oklart vilka åtgärder som slutligen kommer att om- fattas. Arbetet med att prioritera insatser och be- döma finansieringsbehoven återstår till stora delar. Regeringen avser att återkomma i frågan till i annat sammanhang. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade. C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Tabell 25.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 76 833 2000 Förslag 80 000 2001 Beräknat 80 000 2002 Beräknat 80 000 Under anslaget anvisas det belopp som motsva- rar EG:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslag C2 Strukturstöd till fisket m.m. För svenska struk- turåtgärder har i Fonden för fiskets utveckling för perioden 1999 avsatts , vilket motsvarar ca . Av dessa medel avser mål 5a- åtgärder utanför mål 6-området, är bidrag för mål 5a-åtgärder inom mål 6-områ- det och avser Pesca- programmet. Pesca-programmet finansieras även med från Europeiska regional- fonden och med från Europeiska socialfonden vilka administreras av respektive AMS. En jämförelse mellan budget och utfall för , visar på ett underutnyttjande på ca medan det ackumulerade anslagssparandet uppgår till närmare 108 miljo- ner kronor. Anslagssparandet avser dock beslu- tade men inte utbetalade medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation Gemenskapen har beslutat om ett satellitbaserat kontrollsystem för fiskefartyg. läm- nades i EG-bidrag för ut- rustning på fartyg, landbaserad utrustning samt installation. Även nationella medel har avsatts för detta ändamål. Regeringen beslutade att får disponera återstående prisregleringsmedel för att täcka kostnader för ett satellitbaserat kontrollsystem för fisket, varav högst får användas för under- håll och drift av systemen på fiskefartyg för tids- perioden t.o.m. . Det är ännu för tidigt att göra en bedömning av vilka effekter som uppnåtts. skall avrapportera medelsanvändning och uppnådda resultat till regeringen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . En ny struktur- fondsperiod inleds . Inom såväl som utanför mål 1 är det ännu oklart vilka medel från EG som kommer att avsättas för strukturåtgär- der inom fiskerinäringen 2006. Då förslaget på ny tillämpningsförordning ännu inte beslutats är det oklart vilka åtgärder som slutligen kommer att omfattas. Arbetet med att prioritera insatser och bedöma finansierings- behoven återstår till stora delar. Regeringen avser att återkomma i frågan till i annat sammanhang. C4 Fiskevård Tabell 25.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 19 000 2000 Förslag 20 000 2001 Beräknat 20 000 2002 Beräknat 20 000 Fiskevårdens mål är att långsiktigt verka för livs- kraftiga och rika fiskbestånd i svenska vatten. En ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna syf- tar till att långsiktigt verka för biologisk mång- fald genom att främja ett rikt och varierat fisk- bestånd och ett optimalt utnyttjande av våra fisktillgångar. I detta sammanhang bör även kulturmiljövärden beaktas. Miljömålet på fiskets område är att fisk, kräft- och blötdjur samt deras näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligt reproducerande bestånd. Regeringen redovisade i proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) en ökad sats- ning på en förbättrad fiskevård. Ett förstärkt fiskevårdsarbete har möjliggjorts genom att an- slaget för fiskevården höjdes från till . disponerar anslaget för fiske- vård. Det används för - bildande av fiskevårdsområden, - fisketillsyn, - främjande av den biologiska mångfalden och biotopvård, - insatser för bevarandet av hotade arter, - utsättning av fisk. En jämförelse mellan budget och utfall för bud- visar på ett anslagssparande på ca , vilket avser beslutade men ej utbetalda medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Allmän fiskevård finansieras del- vis av anslaget för fiskevård men också av vatten- avgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Ansla- get används till fiskevård, främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske i kustområdena och i sjöarna i . Länsstyrelserna har innevarande år tilldelats för arbetet med biologisk mångfald, biotopvård och bevarande av hotade arter. Återstoden av medlen har fördelats på ut- sättningar, bildande av fiskevårdsområden, fiske- tillsyn och fiskevårdsplanering. På uppdrag av regeringen arbetar Fiskeriver- ket med att ta fram ett system för uppföljning och utvärdering av verkets respektive länsstyrel- sernas åtgärder för fiskevård samt effekterna av dessa åtgärder. för antog den internationella aktionsplanen för öster- sjölaxen. utarbetade ett nationellt åtgärdsprogram för genomförandet av den internationella aktionsplanen. Åt- gärdsprogrammet består huvudsakligen av regle- ring av laxfisket, fiskevårdande åtgärder, inklu- sive fettfenklippning, biotop- och miljöförbätt- rande åtgärder samt vetenskaplig uppföljning. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Anslagen beräknas vara oförändrade. 26.1 Omfattning Rennäringen främjas i första hand genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa mer- kostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning rörande renskötseln. De skador som vilda djur orsakar tamdjur och annan egendom ersätts om vissa förutsättningar är uppfyllda. Staten svarar för underhåll och upprustning av byggnaderna på de drygt 110 kvarvarande fjällägenheterna. ingår i verksamhetsområde men redovisas under ut- giftsområde 1, . 26.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 90 94 104 100 95 95 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren 1995/96 och 1998. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Slaktuttaget har under /99 ökat med 2 000 till ca 49 000 renar. Cirka 200 slakt- kroppar kasserades på grund av för höga cesium- halter. Antalet slaktade renar bedöms även i fort- sättningen i stort vara oförändrat. (dir. 1997:102) fortsätter sitt arbete med en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennäringsadmi- nistrationen och rennäringslagstiftningen. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast vid utgången av . Utredningen om konvention nr 169 överlämnade sitt betänkande Samerna ett ursprungsfolk i : Frågan om anslutning till konvention nr 169 (SOU 1999:25). Betänkandet innehåller åtskilliga förslag som rör rennäringens rättsliga förhållan- den. 26.3 Resultatbedömning och slutsatser Länsstyrelserna i de berörda länen skall utöva sådan tillsyn att naturbetesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga bevaras och ger en uthållig och god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Genom närvaro vid renräk- ningar och kontroll av renlängder skall läns- styrelserna övervaka att samebyarnas högsta tillåtna renantal inte överskrids. fanns det närmare 240 000 renar medan det tillåtna antalet renar uppgår till 280 000 djur. Länsstyrel- sernas arbete med tillsynen har fungerat väl. 26.4 Anslag D1 Främjande av rennäringen m.m. Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 2000 Förslag 35 700 2001 Beräknat 37 000 2002 Beräknat 37 000 1 Därutöver har 1 890 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /96 års anslag D2 Främjande av rennäringen. 2 Därutöver återstod 3 153 tkr av reserverade medel /anslag D2 Främjande av rennäringen. 3 Därutöver beräknas 3 153 tkr tas i anspråk av reserverade medel /anslag D2 Främjande av rennäringen. De utgifter som belastar anslaget är - underhåll av vissa riksgränsstängsel och ren- skötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, - statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, - framtagande av en ny inventeringsmetod för renbetet, - prisstöd till rennäringen enligt förord- ningen (1986:255) om pristillägg på ren- kött, - ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, ren- skötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa mer- kostnader och förluster med anledning av , - övriga åtgärder för främjande av ren- näringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och rennäringen, - samfinansiering av EU-projekt för utveck- ling av rennäringen. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet slaktade renar fortsätter att ligga på en låg men något ökande nivå. /99 slaktades ca 49 000 renar. Drygt 200 slakt- kroppar kasserades på grund av för höga cesiumhalter. Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. an- slutande protokoll skall och be- kosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen ut- sätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snö- smältningen. Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra renskötselanlägg- ningar. Konventionen gäller t.o.m. . Regeringen har ingått ett avtal med om upprättande av och mandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission. Kommissio- nens arbete har påbörjats och ett betänkande skall avges . Renbetes- kommissionen har till uppgift att utreda frågan om det ena landets renskötande samer har behov av fortsatt renbetning i det andra landet. Kom- missionen skall därför i nödvändig utsträckning undersöka betestillgångarna och driftsförhållan- dena i de aktuella områdena i och samt klarlägga hur betestillgångarna använts och hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas på ett sätt som ger ett långsiktigt underlag för en eko- logiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering Länsstyrelserna är klara med den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvänd- ningsanspråk och arbetet med rennäringens riks- intressen. Länsstyrelserna kompletterar redovis- ningarna med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården samt àjour- håller dessa. Renbetesinventeringar I skrivelse (rskr. 1993/94:186) anmälde talman beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet. 1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bl.a. att riks- dagen som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om renbetesinventering. Utskottet uttalade att det är viktigt att arbetet med renbetesinventeringarna fortsätter. Invente- ringarna måste utföras så att de kan tjäna sitt syfte, dvs. utgöra underlag för fastställande av högsta renantal inom varje sameby. Det är också viktigt att den metod som används ger ett ade- kvat och vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste därför förankras hos ren- näringen, skogsbruket och naturvården. Med hänsyn till angelägenheten av att inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätter inom renskötselområdet bör metodfrågan lösas och en plan tas fram för inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att skapa en bra balans mellan renantalet och betestillgången, t.ex. att basera renantalet efter renarnas slaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna åtgärder borde föreläggas . Arbetet med att ta fram en ny metod för ren- betesinventering har visat sig oväntat komplice- rat. Detta bekräftar konstaterande att det inte är helt okomplicerat att finna en metod för hur inventeringarna skall göras. I samband med den svensk-norska renbeteskommissionens arbete sker emellertid ett arbete med syfte att klarlägga hur betestillgångarna bör utnyttjas för att ge ett långsiktigt underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Avsikten är att inrätta ett gemensamt geografiskt informationssystem för hela renskötselområdet. Det material som tas fram i samband med det arbetet bör kunna utnyttjas även för renbetes- inventeringar. Genom det s.k. Fjäll-MISTRA- programmet har vidare ett brett upplagt projekt startats med syfte att utveckla ett operativt för- valtningssystem. Bland annat sker forskning om förändringar av antalet renar, slaktvikter och köttklassificering för att utröna om detta kan vara indikatorer på miljöförändringar. Regeringen avser att, mot bakgrund av läm- nade uppdrag och den utvecklingsverksamhet som pågår, senare återkomma till i fråga om lämplig metod för renbetesinventering. Prisstöd till rennäringen Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som god- känts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Antalet slak- tade renar uppgick /99 till ca 49 000 renar, vilket innebär att slakten ökat med ca 2 000 renar jämfört med året innan. Kalvslak- ten har ökat kraftigt och uppgår nu till närmare Slaktvikten har därför minskat till i medeltal. Den totala kvantiteten ren- kött uppgick till . Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Genom avtagande cesiumhalter, tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar har antalet kasserade slaktkroppar minskat till ca 200 renar. Övriga åtgärder för främjande av rennäringen En del av anslaget bör användas för andra åtgär- der för främjande av rennäringen. Medlen för- delas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bl.a. för katastrofskadeskydd vid svåra betesförhållanden. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål 6-programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. lämnades i bidrag till projekt som samfinansieras med EU. har vidare fattat beslut om medfinansiering som innebär utbetalningar från anslaget på ca och ca för . Slutsatser har antalet slaktade renar minskat. Detta har bidragit till ett högt anslags- sparande. Den årliga belastningen på anslaget till följd av antalet slaktade renar bedöms nu inte öka i någon större omfattning. I avvaktan på den Rennäringspolitiska kommitténs betänkande är det angeläget att anslagssparandet ligger kvar på en fortsatt relativt hög nivå. Regeringen bedömer dock att engångsvisa satsningar bör göras med för att utreda möj- ligheten att förbättra rentransporter samt med för förstärkning av verksamhet. Regeringen bedömer anslagsbeho- vet till för . För var- dera beräknas anslagsbeho- ven till . Tabell 7.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 37 000 Överföring till anslaget E3 -500 Överföring till anslaget UO1 D3 -800 Förslag 2000 35 700 D2 Ersättningar för viltskador m.m. Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 56 000 2000 Förslag 63 000 2001 Beräknat 56 000 2002 Beräknat 56 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktför- ordningen (1987:905) samt för skador som rov- djur orsakar på renar. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat i antal, vilket medfört ökade skador på tamdjur. Även kostnaden för annan skada av vilt har ökat. De ökade skadorna av säl på fiskeredskap och fångst har särskilt påtalats. (M 1998:03) arbetar bl.a. med förslag till en sammanhållen rovdjurs- politik och behovet av förändringar i reglerna för ersättningssystemen. Uppdraget skall redovisas . Slutsatser Några ändringar i ersättningssystemet bör inte övervägas innan fullgjort sitt uppdrag. Skada på ren Ökningen av antalet rovdjur och ett ökande av- räkningspris på renkött medförde att ersätt- ningsbeloppet höjdes till . För att säkerställa en rättvis fördelning av ersättningen mellan samebyarna avsätts medel för systematiska inventeringar för att fastställa förekomst och föryngring av rov- djur i renskötselområdet. För samebyarnas del av inventeringskostnaderna beräknas . Skada på annat än ren fördelar medel på samtliga länsstyrelser som beslutar om bidrag för att förebygga eller ersätta skada. Inriktningen är att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. har såväl skador av säl som annat vilt ökat som följd av ökande populationer. Med anledning av detta bör engångsvis ytterligare anvisas på anslaget. För ersätt- ning för skador på annat än ren anvisas således . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara . Tabell 7.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 56 000 Överföring från anslaget UO1 C1 +7 000 Förslag 2000 63 000 D3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 433 2000 Förslag 1 538 2001 Beräknat 1 538 2002 Beräknat 1 538