prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — Hänsyn måste också tas till aktier som har förvärvats enligt 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Innehar bolaget till följd av sådana förvärv redan av det totala antalet aktier, får det följaktligen enligt denna paragraf inte förvärva mer än ytterligare högst . Däremot utgör ett tioprocentigt innehav som har uppkommit genom ett sedvanligt förvärv av egna aktier inte hinder mot ytterligare förvärv enligt 4 §. För dessa ytterligare förvärvade aktier gäller dock i så fall de särskilda reglerna om avyttring i 5 §. Bestämmelsen tar enbart sikte på andelen aktier. Huruvida bolagets aktier står för mer än en tiondel av det totala antalet röster i bolaget saknar betydelse. Bolaget får emellertid inte utöva någon rösträtt för aktierna (se 9 kap. 4 §). Ett dotterföretag får normalt inte förvärva aktier i moderbolaget. Detta utesluter emellertid inte att dotterföretag ändå innehar aktier i moder- företaget. För det första är sådana förvärv tillåtna i vissa undantagsfall (jfr 4 § första stycket 1, 2 och 4). För det andra kan dotterföretag ha förvärvat aktierna innan koncernförhållandet uppstod. Av förevarande paragrafs andra mening framgår att så länge dotterföretaget innehar aktier i moderbolaget påverkar detta innehav moderbolagets utrymme för förvärv av egna aktier. Dotterföretagets aktier skall sålunda vid tilllämpningen av tioprocentsregeln i första meningen räknas som om de tillhörde moderbolaget. Förvärvar ett noterat publikt aktiebolag egna aktier i strid med para- grafens bestämmelser, måste de aktier som bolaget inte har haft rätt att förvärva avyttras från förvärvet. Om så inte sker, skall aktierna förklaras ogiltiga och aktiekapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp. Otillåtna förvärv av egna aktier 7 kap. 10 § Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7 9 §§ skall avyttras från förvärvet. Aktier som inte har avyttrats skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolags- stämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över till reservfonden. (Jfr 11 kap. 10 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Den behandlar konsekvenserna av att ett noterat publikt aktiebolag har förvärvat egna aktier utan att iaktta bestämmelserna i 7 9 §§ (jfr avsnitt 5.5.2). Ett sådant otillåtet förvärv behöver inte i sig vara ogiltigt. Rätten till aktien övergår alltså normalt på bolaget. Bolaget är emellertid skyl- digt att avyttra samtliga aktier som ingår i det otillåtna förvärvet från förvärvet. När det gäller förvärv som står i strid med 8 eller 9 § bör understrykas att avyttringsskyldigheten träffar endast de aktier som bolaget inte skulle ha kunnat förvärva. Som exempel kan nämnas ett publikt aktiebolag som har gett ut tiotusen aktier och i strid med tioprocentsregeln i 9 § förvärvar ettusentvåhundra av aktierna, dvs. tvåhundra aktier för mycket. Bolaget behöver inte i detta fall avyttra samtliga de ettusentvåhundra aktierna som ingick i förvärvet utan endast de överskjutande tvåhundra aktierna. Har bolaget i stället förvärvat aktier i strid med 8 § andra stycket, får bolaget behålla de aktier som motsvarar ianspråktaget fritt eget kapital men måste avyttra övriga aktier. Om bolaget inte avyttrar de aktier som skall avyttras inom föreskriven tid, skall de förklaras ogiltiga. Ogiltighetsförklaringen kan ske genom att styrelsen i ett särskilt beslut pekar ut vissa av bolaget innehavda aktier med förklaring om att aktierna är giltiga. Det ankommer givetvis på styrelsen att efter ogiltigförklaringen se till att de ogiltiga aktierna stryks i aktieboken. Aktiernas ogiltighet medför att det inte längre finns giltiga aktier i en omfattning som svarar mot aktiekapitalets storlek. Bolaget har därför ålagts att efter ogiltigförklaringen sätta ned aktiekapitalet med ett belopp motsvarande de ogiltiga aktiernas nominella belopp. skall ett motsvarande belopp avsättas till reservfonden. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Om styrelse- ledamöterna inte tar initiativ till ett sådant beslut kan de drabbas av skadeståndsskyldighet enligt 15 kap. aktiebolagslagen. Detsamma gäller för aktieägarna för det fall de röstar emot styrelsens förslag till ett sådant beslut. För beslutet om nedsättning gäller bestämmelserna i 6 kap. Såsom framgår av 6 kap. 1 § faller emellertid nedsättning enligt förevarande paragraf utanför bestämmelserna i den paragrafen. Det innebär att rättens tillstånd till nedsättning (jfr 6 kap. 6 §) inte behöver inhämtas. Om ett bolag på grund av bestämmelserna i denna paragraf är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet i sådan omfattning att detta efter nedsättningen skulle understiga lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 §, är bolaget skyldigt att träda i likvidation. Detta framgår av 13 kap. 4 a §. Bolaget kan undgå likvidation genom att besluta om ny- eller fondemission. Även om, såsom inledningsvis påpekades, ett förvärv inte i sig är ogiltigt därför att det står i strid med 7 9 §§, kan det ändå i vissa fall angripas på den grunden. Det bakomliggande bolagsstämmobeslutet kan nämligen, om det strider mot de angivna bestämmelserna, upphävas efter och förvärvsavtalet kan då inte göras gällande mot bolaget av en motpart som har varit i ond tro. Detta följer av allmänna principer och det har därför inte ansetts nödvändigt att reglera frågan särskilt. Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier 7 kap. 11 § I fall som avses i 3 § första stycket skall ett beslut om förvärv av egna aktier fattas av bolagsstämman. Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av aktier i bolaget. (Jfr 11 kap. 14 och 15 §§ i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilket bolagsorgan som är behörigt att fatta beslut om förvärv av egna aktier. Frågan har behandlats i avsnitt 5.6.1. Paragrafen är enbart tillämplig vid förvärv som avses i 3 § första stycket. Den gäller alltså inte vid förvärv som sker med stöd av bestämmelserna i 4 §. Av bestämmelserna i 8 kap. följer att förvärv som avses i 4 § 1, 2 och 4 kan beslutas av styrelsen eller i den mån de ligger inom ramen för den löpande förvaltningen av den verkställande direktören. Förvärv som avses i 4 § 3 beslutas av rätten (se 13 kap. 3 §) Huvudregeln, såvitt gäller förvärv enligt 3 § första stycket, finns i första stycket. Den innebär att ett beslut om förvärv av egna aktier skall fattas av bolagsstämman. Också styrelsen kan dock, efter bemyndigande från bolagsstämman, besluta om förvärv av egna aktier. Detta framgår av andra stycket. Att bolagsstämman i bemyndigandet skall ange ramarna för styrelsens be- slutanderätt följer av 15 §. I förslaget har inte upptagits några särskilda föreskrifter om vad som gäller i fråga om förvärv som inte grundar sig på korrekt fattade beslut. Här får i stället allmänna aktiebolagsrättsliga principer tillämpas. Ett för- värv som över huvud taget inte går tillbaka på ett bolagsstämmobeslut torde emellertid inte kunna göras gällande mot bolaget (jfr 8 kap. 35 § första stycket). Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla 7 kap. 12 § Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet. (Jfr 11 kap. 18 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelsens innehåll. Där före- skrivs att det huvudsakliga innehållet i ett förslag om förvärv av egna aktier alltid skall framgå av kallelsen till den bolagsstämma som skall behandla frågan. Även syftet med det föreslagna förvärvet skall anges. Detsamma gäller ett förslag om att bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna aktier. Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman 7 kap. 13 § Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas tillgängligt hos bolaget för aktieägarna före den bolagsstämma vid vilken frågan skall prövas. Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall till förslaget fogas 1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags- stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust, 2. en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo- visningen lämnades, och 4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3. Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin post- adress. Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman. (Jfr 11 kap. 16 och 17 §§ i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka handlingar som skall hållas tillgängliga för aktieägarna inför den beslutande bolagsstämman. Av första stycket följer att förslaget till beslut alltid skall hållas till- gängligt för aktieägarna före bolagsstämman. Det ligger i sakens natur att förslaget skall innehålla samma uppgifter som beslutet om förvärv av egna aktier eller bemyndigandet för styrelsen att fatta beslut om förvärv (se 14 och 15 §§). En bolagsstämma som skall fatta beslut om förvärv av egna aktier måste ha tillgång till information om bolagets ekonomiska ställning. Om frågan skall behandlas vid en ordinarie bolagsstämma som även skall behandla årsredovisningen, får aktieägarna ett fullgott beslutsunderlag genom den aktuella årsredovisningen. Skall årsredovisningen däremot inte behandlas vid bolagsstämman, fordras det kompletterande informa- tion om bolagets ekonomiska ställning. Bestämmelser om detta har tagits upp i andra stycket. Den kompletterande informationen skall bestå av den årsredovisning och den revisionsberättelse som senast har fastställts av bolagsstämman samt av en redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att årsredovis- ningen avgavs (se punkterna 1 3). Redogörelsen för händelser av väsent- lig betydelse kan lämnas i form av den senaste delårsrapporten, om en sådan har upprättats. I förekommande fall måste rapporten kompletteras med uppgifter om viktigare händelser som har inträffat efter rapport- periodens slut. Redogörelsen skall granskas av bolagets revisorer. Sedan revisorerna har slutfört granskningen, skall de avge ett yttrande. Även detta yttrande skall hållas tillgängligt för aktieägarna (se punkten 4). Att de aktuella handlingarna även skall finnas tillgängliga vid bolags- stämman framgår av fjärde stycket. Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla 7 kap. 14 § Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla uppgift om det sätt som aktierna skall förvärvas på. Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag, skall beslutet innehålla uppgifter om 1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut skall verkställas, 2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som erbjudandet skall avse, 3. den ersättning som skall lämnas för aktierna, 4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen- domens art och mängd, samt 5. övriga villkor för förvärvet. Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra stycket, skall beslutet innehålla uppgifter om 1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut skall verkställas, 2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som får förvärvas, 3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt 4. övriga villkor för förvärvet. (Jfr 11 kap. 14 § i kommitténs förslag.) Paragrafen anger vad bolagsstämmans beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla. Bestämmelsen gäller enbart vid sådana förvärv som ett noterat publikt aktiebolag gör med stöd av 3 § första stycket. Enligt första stycket skall det alltid av beslutet framgå om förvärvet skall ske på börs, på någon annan reglerad marknadsplats eller genom ett förvärvserbjudande som riktas direkt till aktieägarna (jfr 7 §). Om förvärvet skall ske på marknadsplats, skall det anges vilken marknads- plats som avses. Andra stycket anger vilka ytterligare uppgifter som skall ingå i ett beslut om förvärv som skall föregås av förvärvserbjudande till aktie- ägarna. Dessa uppgifter har karaktär av instruktion till styrelsen som skall verkställa beslutet. Enligt punkten 1 skall beslutet reglera stämmans beslut skall verkställas, dvs. den tid inom vilken förvärven måste ha skett. Som en yttre gräns gäller att förvärven måste ha kommit till stånd före nästa ordinarie bolagsstämma. Av punkten 2 framgår att beslutet skall innehålla uppgift om hur många aktier som erbjudandet skall avse. Om det finns olika aktieslag i bolaget, skall det även anges hur många aktier som skall förvärvas inom varje aktieslag. Punkten 3 föreskriver att det av beslutet skall framgå vilken ersättning som skall lämnas för aktierna. Ersättningen kan bestå av såväl kontanter som av annan egendom, t.ex. värdepapper. Skall ersättningen bestå av annat än kontanter, måste denna enligt punkten 4 preciseras till art och mängd. Det finns inget som hindrar att bolagsstämman i beslutet tar in andra uppgifter och villkor än de som lagen fordrar. Beslutet kan exempelvis begränsas genom ett villkor om att förvärvet skall genomföras endast under förutsättning att ägare till ett visst minsta antal aktier accepterar erbjudandet. Att även sådana villkor för förvärvet skall framgå av bolags- stämmans beslut framgår av punkten 5. I tredje stycket anges vilka uppgifter som skall finnas med i beslutet, om förvärvet skall ske på börs eller annan reglerad marknadsplats. Enligt punkten 1 skall det anges styrelsen skall genomföra stämmans beslut om förvärv. Även i detta fall får fristen för verk- ställande inte vara längre än till nästa ordinarie bolagsstämma. Om det visar sig att styrelsen inte kan verkställa beslutet inom den angivna tiden, t.ex. därför att det visar sig omöjligt att förvärva aktier inom de prisramar som stämman har bestämt, förfaller beslutet. Punkten 2 föreskriver att beslutet skall innehålla uppgift om det högsta antal aktier som får förvärvas samt, i förekommande fall, hur dessa skall fördelas mellan olika aktieslag. Av punkten 3 följer att bolagsstämman även skall ange det högsta och lägsta pris som får betalas för aktierna. Priset kan anges som ett högsta och lägsta belopp men det kan också bestämmas som ett visst intervall runt gällande börskurs e.d. Det viktiga är att beslutet utformas på ett sätt så att det inte kan uppstå några tolkningsproblem för styrelsen. Av punkten 4 framgår slutligen att även övriga villkor som bolagsstämman ställer upp för förvärvet skall anges i beslutet. Det ligger i sakens natur att bolagsstämmans beslut inte i detalj kan ange hur förvärven skall gå till. Vissa frågor måste ibland överlämnas till styrelsen att avgöra på eget ansvar. Om det antal aktier som efter ett förvärvserbjudande till aktieägarna utbjudes till bolaget överstiger det antal som bolaget har beslutat att förvärva, blir det sålunda regelmässigt styrelsens ansvar att avgöra vilka aktier som skall förvärvas. Därvid måste givetvis styrelsen beakta den s.k. likhetsprincipen samt de riktlinjer som stämman kan ha angett. Styrelsen skall givetvis normalt lojalt verkställa det beslut som bolags- stämman har fattat. Såsom framgår av 8 kap. 34 § får styrelsen dock inte följa ett beslut som strider mot lagen. Ett stämmobeslut som står i strid med någon av bestämmelserna i 7 9 §§ skall styrelsen alltså vägra verkställa. Styrelsen bör även avstå från att verkställa beslut som i och för sig inte stred mot lagen när det fattades men som med hänsyn till tillkommande omständigheter framstår som oförsvarligt att verkställa. Så kan t.ex. vara fallet om bolagsstämman har fattat beslut om förvärv av egna aktier men bolagets ekonomiska ställning därefter har försämrats på ett sådant sätt att förvärvet uppenbarligen skulle innebära att det inte längre fanns täckning för det bundna egna kapitalet. Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla 7 kap. 15 § Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter om 1. det sätt som aktier får förvärvas på, 2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn- digandet får utnyttjas, 3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som får förvärvas, 4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, 5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen- domens art och mängd, samt 6. övriga villkor för förvärvet. (Jfr 11 kap. 15 § i kommitténs förslag.) Av 11 § andra stycket framgår att bolagsstämman i ett noterat publikt aktiebolag kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna aktier. I denna paragraf regleras vad ett sådant bemyndigande skall inne- hålla. Av punkten 1 följer att bolagsstämman i bemyndigandet alltid skall ange eventuella begränsningar i styrelsens rätt att besluta om på vilket sätt ett förvärv av egna aktier skall ske, t.ex. att förvärv endast får ske genom köp på börs. Bemyndigandet skall vidare innehålla uppgifter om inom vilken tid bemyndigandet får utnyttjas (punkten 2), det högsta antal aktier som får förvärvas med stöd av bemyndigandet och, i förekom- mande fall, hur många aktier som får förvärvas inom olika aktieslag (punkten 3). Av bemyndigandet skall även framgå det lägsta och högsta pris som får lämnas för aktierna. Priset kan anges som ett högsta och lägsta belopp eller t.ex. ett visst intervall runt gällande börskurs (punkten 4). Om ersättningen skall bestå av annan egendom än kontanter, skall bolagsstämman ange egendomens art och mängd (punkten 5). Om bemyndigandet är förenat med andra villkor än de som har angetts ovan, skall även dessa anges (punkten 6). Styrelsen beslutar själv i vilken utsträckning den vill utnyttja bemyn- digandet och besluta om förvärv av egna aktier. Den får givetvis inte gå utanför de ramar som anges i bemyndigandet. Därutöver ansvarar den för att varje beslutat förvärv står i överensstämmelse med 7 9 §. Majoritetskrav 7 kap. 16 § Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om be- myndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna. (Jfr 11 kap. 19 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken majoritet som krävs för att bolagstämman skall kunna fatta ett beslut om förvärv av egna aktier eller ett beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut. Frågan har behandlats i avsnitt 5.6.1. Som huvudregel fordras att förslaget bi- träds av minst två tredjedelar av avgivna och företrädda aktier. Såsom framgår av 9 kap. 28 § kan det i bolagsordningen föreskrivas ett högre majoritetskrav. Att erforderlig majoritet uppnås är dock inte alltid tillräckligt för att beslutet skall bli bestående. Såsom har påpekats i kommentaren till 10 § kan beslutet upphävas efter om det står i strid med någon bestämmelse i 7 9 §. Detsamma gäller när det har förekommit formfel i samband med bolagsstämmans beslut eller när beslutet inte har fått sådan utformning som sägs i 14 eller 15 §. Beslutet kan också upphävas om det strider mot den s.k. generalklausulen i 9 kap. 37 § aktiebolagslagen. Ett exempel på när ett beslut om förvärv av egna aktier står i strid med generalklausulen är när det genom omotiverade prisskillnader mellan aktier av olika aktieslag otillbörligt gynnar vissa aktieägare. I den delen bör dock understrykas att det i vissa situationer måste vara möjligt för ett bolag att betala olika pris för aktier som ingår i ett och samma förvärv. Detta torde vara en förutsättning för att över huvud taget kunna genomföra förvärv på en börs eller annan marknadsplats. Även vid ett förvärv som sker efter förvärvserbjudande måste en prisskillnad accepteras om förvärvet avser aktier som har olika marknadsvärde på grund av skillnader i exempelvis röstvärde eller rätt till utdelning. Publika aktiebolags överlåtelse av egna aktier 7 kap. 17 § När ett publikt aktiebolag överlåter egna aktier, skall det ske med tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§. Första stycket gäller inte vid avyttring som avses i 5 och 10 §§. (Jfr 11 kap. 20 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller tillsammans med de följande 18 22 §§ bestämmelser om formerna för överlåtelse av egna aktier. Den är tillämplig på samtliga publika aktiebolag och således även på onoterade publika aktiebolag. Ett noterat bolag som har förvärvat egna aktier med stöd av 3 § första stycket måste sålunda följa bestämmelserna i 18 22 §§ även sedan det har upphört att vara noterat. Av paragrafens första stycke framgår att ett publikt aktiebolag som vill överlåta egna aktier kan göra det enbart på vissa angivna sätt. Aktierna får överlåtas på. börs eller annan reglerad marknad men det måste i så fall ske i enlighet med bestämmelserna i 18 20 §§. Överlåtelse utanför börs eller annan reglerad marknad får ske endast i de former som gäller för nyemission (se 21 och 22 §§). I de fall då lagen kräver att bolaget avyttrar aktierna (se 5 och 10 §§) får dock aktierna överlåtas utan att bestämmelserna i 18 22 §§ iakttas. Det nya 7 kap. innehåller inte några särskilda bestämmelser om över- låtelse av ett privat aktiebolags egna aktier. Det sammanhänger med att privata aktiebolag får förvärva egna aktier enbart i de undantags- situationer som anges i 4 § och då måste avyttra aktierna enligt 5 §. Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad 7 kap. 18 § Ett publikt aktiebolag får överlåta egna aktier 1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av . Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om 1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing- verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark- nadsplats i , och 2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett annat behörigt organ. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka marknadsplatser som egna aktier kan överlåtas på. Av första stycket framgår att överlåtelse av egna aktier får ske på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad i EES (se punkten 1). Detta motsvarar vad som gäller i fråga om förvärv av egna aktier (se 7 § första stycket). Egna aktier får vidare överlåtas på börser och andra reglerade marknader i länder utanför EES, under förutsättning att det berörda aktiebolaget har fått särskilt tillstånd till detta av (se punkten 2). Även detta överensstämmer med vad som gäller i fråga om förvärv av egna aktier. Andra stycket anger under vilka förutsättningar som Finansinspek- tionen skall ge tillstånd till överlåtelse av egna aktier vid en reglerad marknad utanför EES. Dessa förutsättningar är desamma som har uppställts i fråga om tillstånd att förvärva egna aktier över börs eller marknadsplats utanför EES (se i övrigt kommentaren till 7 §).