prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Att IT har haft positiva effekter på konkurrenskraft kan man dock med stor säkerhet fastslå. framstående ställning inom informations- och kommunikationsindustrin har tveklöst gynnat konkurrenskraften. Troligen har även den internationellt sett för- hållandevis intensiva användningen av informationstekniken inom övrig varu- och tjänsteindustri gynnat konkurrenskraften. En positiv utveckling inom IT-sektorn har även betydelse för näringslivet i stort genom kompetensspridning och användning av avancerad teknik. Det innebär också att utgör en attraktiv miljö för inhemska och utländska kunskapsintensiva företag. Regeringens IT kommission har inrättat ett s.k. Tillväxtobservatorium. Detta skall studera de nya förutsättningar för tillväxt och sysselsättning som skapas eller bör skapas. Observatoriet skall undersöka vad som kan hämma eller gynna tillväxten samt vilka tjänster och teknik- tillämpningar som kommer att vara efterfrågade . Mål 2 var att värna allas lika möjligheter så att IT skulle kunna bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Detta mål kan bedömas utifrån två perspektiv tillgång till IT och relevanta myndigheters utbud av tjänster som avser kunskap, demokrati och rättvisa. Andel med tillgång till dator någonstans, på arbetet eller i hemmet, i åldrarna 15 har ökat från . Det skatteavdrag som infördes för personaldatorer kan ha bidragit till ökningar. Fördelningen avseende olika grupper ojämn. Män har större tillgång än kvinnor, yngre har större tillgång än äldre. Högutbildade och grupper med hög inkomst har störst tillgång. Andelen med tillgång till dator i hemmet låg 1998 på . Fördelningen mellan olika grupper när det gäller tillgång till Internet visar samma mönster som för dem med dator. Erfarenhet av att arbeta med dator är också en viktig faktor för uppnående av detta och andra mål. Siffrorna visar en mycket hög erfarenhetsnivå bland unga och åldersgrupper . I äldre grupper är erfarenheten betydligt mindre och avtagande. Se tabell nedan. Ålder (år) 15 24 25 34 35 44 45 54 55 64 65 74 75 84 Alla Använt dator (%) 99 96 92 86 65 30 9 75 Av dem som använt dator: Skrivit text på datorn (%) 96 Varit ute på Internet (%) 92 83 72 65 53 19 18 72 Skickat e-post (%) 75 65 58 58 45 14 9 59 Individens erfarenhet av datorer m.m. (procent), . Källa: kommunikationsundersökning (KOM98). Det finns ett stort utbud t.ex. via Internet och olika program som kan förmedla kunskap i de mest skilda frågor. Inte minst Svenska universitetsdatanätet (SUNET) har bidragit till detta. Samtliga högskolor har egna webbplatser med användbar information för medborgaren. Såväl riksdag, regering, som landsting och kommuner har webbplatser på Internet med information. Den som vill orientera sig i de aktuella politiska frågorna har här stora möjligheter till såväl bredd som fördjupning. Förutsättningar för fördjupning av demokrati kan skapas genom lättillgänglig information och direkt kontakt mellan medborgare och beslutsfattare. De flesta myndigheter har webbsidor med såväl service som lättillgänglig information. En sammanfattande bedömning är att vad gäller myndigheternas insatser har mål 2, nåtts i stor utsträckning och att det även kan hänföras till insatser från statsmakter och statliga myndigheter. Däremot är det svårare att bedöma om allas lika möjligheter därmed har kunnat värnas i tillräcklig omfattning. Där saknas ännu utvärderingar. Mål 3 var att såväl kvinnors som mäns erfarenheter och kompetens i IT- utvecklingen skulle utnyttjas. Av texten i övrigt framgick innebörden av med målformuleringen var att motverka att användningen av IT i hög grad domineras av män, vilket var en effekt av och bidrog till att upprätthålla en könsuppdelad arbetsmarknad. IT borde i stället göras till en angelägenhet för alla, innebärande att så många som möjligt, både kvinnor och män skulle få god kunskap om IT och att därmed kreativitet, tillväxt och sysselsättning skulle främjas. Av utvärderingar framgår att andelen kvinnliga IT-specialister ligger lågt. Endast drygt en femtedel av de examinerade på högre IT- utbildningar är kvinnor i minoritet. Kvinnors användning av informa- tions- och kommunikationstjänster på arbetet ligger också lägre än för män (för närmare redovisning se bilaga 13). Kvinnors erfarenheter utnyttjas således inte tillräckligt. Det finns också skillnader när det gäller kvinnors och mäns IT-användning. Det är en större andel bland männen som har erfarenhet av dator- och Internetanvändning, än bland kvinnorna. Mål 4 var att IT skulle utnyttjas för att utveckla välfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet. Beträffande IT:s bidrag till välfärdssamhället måste detta ställas mot välfärdssamhällets utveckling för att man sedan skall kunna bedöma vad just IT betytt. Har IT kunnat bidra till att öka effektiviteten på välfärdspolitikens olika områden eller lindra de negativa verkningarna av de åtstramningar som förekommit? Kunskapen om detta är bristfällig. IT har väsentligen bidragit till att öka tillgängligheten av välfärdspolitikens myndigheter, t.ex. genom användningen inom arbetsmarknadsverket för att öka sysselsättningen. Erfarenhetsutbytet mellan olika myndigheter har förbättrats med IT. På andra områden har användningen av IT inte varit lika påtaglig, t.ex. vid rehabilitering av långtidssjukskrivna. Medborgarnas livskvalitet borde ha ökat Detta som en följd av att mål 1 i stor utsträckning har uppfyllts, nämligen IT:s bidrag till tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft. Denna effekt är av stor betydelse för livskvaliteten för befolkningen. Vidare har den breda tillgången till Internet inneburit att möjligheterna att informera sig om det man själv anser vara livskvalitet ökats, liksom möjligheterna att beställa varor och tjänster på en global marknad. Mål 5 handlade om att IT skulle användas för att stödja grupper med särskilda behov. Åtgärder under denna rubrik har vidtagits, t.ex. genom IT-programmet vid med inriktning på funktionshindrade. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om effekter av detta program. Mål 6 var att skapa bred tillgång till information för ökad delaktighet och kunskapsutveckling. Detta mål kan till stor del anses uppfyllt sammanhängande med utfallet av mål 2. Beträffande tillgång till kunskap har till exempel SUNET och satsaningar på IT:skolan (ITiS) substantiellt bidragit till att målet nåtts. Vidare har vissa legala förutsättningar skapats för en bred tillgång till information, även om fler steg i denna riktning måste tas. I vilken utsträckning den ökade legala tillgängligheten men också andra former av ökad tillgänglighet lett till ökad delaktighet och kunskapsutveckling är svårare att bedöma. fördes termen tekniska upptagningar in i yttrandefrihetsgrundlagen (prop. 1997/98:43 samt bet. 1997/98:KU19 och 1998/99:KU4). Detta har stor betydelse för yttrandefrihets- grundlagens tillämplighet på nya medier. Tekniska upptagningar utgör i detta sammanhang en samlingsterm för upptagningar som innehåller text, stillbilder, rörliga bilder eller ljud och som kan läsas avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniska hjälpmedel. gör emellertid en parlamentarisk kommitté, (dir. 1999:8), en översyn av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen för att bl.a. analysera behovet av och förutsättningarna för en ännu mer teknikoberoende grundlagsreglering. Kommittén skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som den finner motiverade och redovisa sitt uppdrag . Mål 7 innebar att det svenska språket och kulturen skulle bevaras och utvecklas i en allt mer gränslös värld. Vid en bedömning av utfallet kan man konstatera att ökad internationalisering, EU-inträdet och den ökande IT-användningen påverkar det svenska språket. Internationaliseringen hotar bl.a. att slå ut sådana centrala delar av språkstandarden som bruket av å, ä och ö. Informationstekniken har inneburit att textframställningen ökar och att den sker snabbt på bekostnad av språklig granskning. Samhällsutvecklingen aktualiserar nya språkvårdsinsatser som behovet av språkvårdens mer traditionella arbete ökar. tog på regeringens uppdrag fram ett handlings- program för att främja det svenska språket. Vissa av de konkreta åtgärder som föreslås har redan vidtagits. anslag höjdes med . De utökade resurserna används till att möta det stora behovet av språklig rådgivning och textgranskning samt till bevakning av det svenska språkets utveckling vid ökande internationalisering och IT-användning. granskar bl.a. datorprogram som ger språkstöd i form av stavnings- och avstavnings- kontroll. Övriga åtgärder inom kulturområdet, bl.a. digitalisering av kulturarvet och inrättandet av Kulturnät , bör ha bidragit till att öka tillgängligheten till kulturen och kulturarvet. Mål 8, slutligen, gällde användandet av IT för att öka effektiviteten och kvaliteten i offentlig verksamhet och förbättra servicen till medborgare och företag. IT har utan tvekan förbättrat förutsättningarna för en ökad effektivitet och kvalitet. Inte minst förvaltningens redovisningssystemet har förbättras. Många rutiner har förenklats genom IT-lösningar. Det saknas dock heltäckande goda mått för att följa upp den offentliga sektorns effektivitet och kvalitet. Resultaten för effektiviteten som helhet varierar sannolikt mellan olika myndigheter, bl.a. därför att IT också förutsätter investeringar och förändringar i organisation och bemanning. Beträffande servicen till medborgare och företag har IT haft stor betydelse. Många myndigheters webbplatser ger god service till låg kostnad. Blanketter kan t.ex. på ett enkelt sätt beställas denna väg. Prioriterade statliga uppgifter IT-proposition föreslogs att staten skulle prioritera uppgifter inom tre områden i syfte att främja utvecklingen av informations- och kunskapssamhället i enlighet med de ovan beskrivna målen för den övergripande nationella IT-strategin. Dessa uppgifter var: rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. De tre områdena behandlas nedan men under följande beteckningar: rättsordningen behandlas under regler som skapar tillit till informa- tionssamhället, utbildningen behandlas under kompetens inom IT-området samhällets informationsförsörjning behandlas under tillgänglighet och samhällets informationsförsörjning. Vidare redovisas utvecklingen under rubriken använd- ningsområden Regler som skapar tillit till informationssamhället IT-proposition var en genomgripande reformering av lagstiftningen nödvändig för att informationssamhället skulle få en reell innebörd. Det gällde att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att bibehålla och förstärka idealet om ett rättssamhälle och att inrymma informationssamhällets verksamhetsformer i lagstiftningen utan att för den skull rucka på de grundläggande värderingarna för rättssamhället. Nedan anges de viktigaste målformuleringarna på ett antal juridiska områden och vad som hänt . Integritetsskydd, immaterialrätt, telelagstiftning Regeringen angav IT-propositionen att den IT-anknutna uvecklingen måste påskyndas. Målet var att genomföra författnings- ändringar inom prioriterade områden . Prioriterade områden var integritetsskyddet, regelverk för elektronisk dokumenthantering i offentlig förvaltning, upphovsrätt, regleringen av distansarbete samt telelagen. Ett antal lagar har successivt ändrats för att uppnå de telepolitiska målen och för att följa utvecklingen inom EG-rätten. Dessa ändringar redovisas nedan. Integritetsskyddet har stärkts Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet (dir. 1999:73). I översynen skall det i första hand ingå frågor om användning av drogtester och andra medicinska kontroller samt frågor om användning av persondatorer, elektronisk post (e-post) och Internet i arbetet. Även andra integritetsfrågor som kommer upp under utredningsarbetets gång och där skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet kan vara allvarligt hotat skall tas upp av utredaren. Behovet av skydd för arbetssökande skall särskilt belysas. Utredningsuppdraget skall redovisas . Bakgrunden till utredningen är bl.a. att användningen av persondatorer samt e-post och Internet i arbetet ger upphov till en hel del nya frågor när det gäller kontrollen och skyddet av den personliga integriteten i arbetet. Den utveckling som skett sedan frågorna om datatekniken och den personliga integriteten i arbetslivet senast sågs över (se bl.a. rapporten och den personliga integriteten i arbetet en kartläggning, Ds 1989:24) gör det motiverat att se över integritetsskyddet vid användning av datatekniken i arbetslivet med särskild tonvikt på användning av persondatorer, e-post och Internet. För att stärka integritetsskyddet har det införts bestämmelser om behandling av personuppgifter inom telekommunikationsområdet i telelagen (1993:597). Bl.a. skall teleoperatören utplåna eller avidentifiera uppgifter som angår särskilda telemeddelanden efter samtalets slut eller när meddelandet nått mottagaren. Bestämmelser om rättelse och skade- ståndsskyldighet vid överträdelse av dessa föreskrifter har införts. Vidare har regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Post- och tele- styrelsen fått rätt att meddela närmare föreskrifter om bl.a. nummer- presentation, vidarekoppling och kataloguppgifter. Bestämmelserna kompletterar och preciserar personuppgiftslagen på detta område. Genom denna reglering, som trädde i kraft , genomfördes EG:s direktiv om teledataskydd (97/66/EG). Syftet med direktivet är att genom en harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser om behandling av personuppgifter säkerställa en likvärdig nivå på integritetsskyddet. Direktivet skall vidare säkerställa fri rörlighet inom gemenskapen för personuppgifter inom telekommunikations- området och för teleutrustning och teletjänster. Till skillnad från dataskyddsdirektivet är bestämmelserna i teledataskyddsdirektivet även avsedda att skydda berättigade intressen hos abonnenter som är juridiska personer. Vidtagna åtgärder för elektronisk handel har tagit på sig en mycket aktiv roll när det gäller elektronisk handel. arrangerades en internationell konferens i där även deltog. Vid konferensen identifierades ett antal frågor som bör prioriteras i det fortsatta arbetet mot en gemensam policy, bl.a. konsumentskydd och skatter. OECD-arbete drivs vidare inom ramen för bl.a. () och . beslöt att antaga riktlinjer för konsumentskydd i samband med elektronisk handel. har deltagit i arbetet att inom FN:s () ta fram en modellag om rättsliga aspekter på elektronisk handel. Modellen grundar sig på principen om s.k. funktionell ekvivalens, dvs. att när IT-system fyller samma funktioner som pappers- mediet skall utgångspunkten vara att elektroniska medier inte bör diskrimineras utan ges samma rättsverkan som pappersdokument. deltar också i det arbete inom UNCITRAL som syftar till att ta fram modellregler för elektroniska signaturer, detta arbete förväntas bli klart . Inom () behandlas de rent handels- politiska aspekterna av elektronisk handel. Dessa behandlas också bl.a. i för varor respektive tjänster och i handels- kommitté. Gränsdragningen kring vad som är handelspolitik är dock svår då handeln över nätet påverkas av arbetet i många övriga internationella organisationer. I sammanhanget kan nämnas de förhandlingar som är på väg att slutföras mellan och om säkerställande av person- uppgiftsskydd vid datatrafik, frågor som inte saknar handelspolitiska aspekter. Vid i den 18 nåddes enighet om att inrätta ett arbetsprogram för att utreda handelsrelaterade problem i samband med elektronisk handel. Man enades också om ett stand still -åtagande på tullområdet, dvs. som diskussionen om elektronisk handel pågår i WTO förband sig medlemsländerna att inte införa några nya tullar på elektronisk handel. Arbetsprogrammet har inte lyckats föra diskussionerna framåt nämnvärt. I synnerhet många har visat tveksamhet till att för tidigt dra slutsatser. Den kanske största knäckfrågan gäller hur man skall karakterisera det som levereras via nätet; är det en vara, en tjänst eller något där emellan? Slutligen kan Global Business Dialog (GBD) nämnas som är, en beredningsgrupp på hög nivå bestående av representanter för näringslivet som samlats på initiativ av den förre kommissionären för att stimulera utvecklingen av elektronisk handel. Ändring i Upphovsrättslagen Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) ger upphovsmän en viss ensamrätt (upphovsrätt) till sina verk. Den ursprungliga upphovsrätten till ett verk tillkommer den som har skapat ett konstnärligt eller litterärt verk. I lagen finns även bestämmelser om skydd för vissa prestationer som inte kan betecknas som verk men som ändå har ett tydligt samband med litterär eller konstnärlig verksamhet, s.k. närstående rättigheter. Genom den digitala teknikens utveckling har nya produkter och tjänster skapats, som innehåller upphovsrättsligt skyddade verk och närstående rättighetshavares prestationer. Tekniken har medfört att skyddat material numera kan kopieras snabbt och billigt. Materialet kan också med minimal tidsåtgång spridas till ett stort antal personer i olika länder. Detta kan givetvis innebära stora möjligheter för den rättighets- havare som använder sig av den nya tekniken. Den digitala tekniken medför emellertid också problem i form av svårigheter att kontrollera att det skyddade materialet inte kopieras och sprids obehörigen. Vidare uppkommer nya rättsliga tolkningsfrågor, t.ex. vad som egentligen är att betrakta som framställning av ett exemplar vid utnyttjande av digital teknik. Utvecklingen inom upphovsrättsområdet såvitt gäller IT-anknutna frågor har redovisats i regeringens skrivelse till angående elektronisk handel (skr. 1997/98:190). Det lagförslag som därefter föreslogs i departementspromemorian Ny skyddsåtgärd vid immaterialrättsintrång (Ds 1998:24) har lett till en ändring i bl.a. upphovsrättslagen. Genom lagändringen, som trädde i kraft , har en ny skyddsåtgärd, intrångsundersökning, införts. Åtgärden innebär att en upphovsrättsinnehavare, t.ex. en rättighetshavare till ett datorprogram, i ett civilrättsligt förfarande kan begära att det görs en undersökning för att säkra bevis hos någon som på goda grunder misstänks ha gjort ett intrång i upphovsrätten. Allmän domstol kan besluta om intrångsundersökning om det skäligen kan antas att någon har gjort intrång i upphovsrätten. Undersökningen genomförs av kronofogdemyndigheten. Den utökade möjlighet till bevissäkring som rättighetshavarna har fått genom lagändringen kan förväntas förbättra möjligheterna att beivra t.ex. obehörig kopieringsverksamhet av dator- program. I syfte att på ett internationellt plan modernisera upphovsrätten och anpassa den till informationssamhällets behov anordnade () en diplomat- konferens. Konferensen resulterade i två fördrag, (WCT) och Performances and (WPPT). och övriga medlemsstater i EU har undertecknat, men ännu inte ratificerat fördragen. Inom EU pågår ett arbete med ett direktivförslag om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informations- samhället. Det ursprungliga förslaget lades fram (KOM (97) 628 slutlig) och ett reviderat förslag kom (KOM (99) 250 slutlig). Förslaget syftar dels till att införliva WIPO- fördragen på ett samordnat sätt inom EU dels till att ytterligare harmonisera upphovsrätten och närstående rättigheter. Det berör bl.a. frågor om digital kopiering och tillgängliggörande av skyddade verk i datornätverk. Det är osäkert när direktivarbetet kan beräknas vara avslutat. En uppskattning är att ett antaget direktiv kan föreligga tidigast . Vad gäller en mer övergripande översyn av den svenska upphovsrätts- lagen kommer en sådan att ske så snart direktivförslaget om upphovs- rätten i informationssamhället antagits. Kodade tjänster Regeringen överlämnade propositionen Utökat skydd för kodade tjänster (prop. 1999/2000:49) till . I propositionen läggs det fram förslag till en ny lag om förbud beträffande viss avkodnings- utrustning bl.a. för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /84/EG av om det rättsliga skyddet för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång. Förslaget innebär att reglerna om avkodningsutrustning som ger obehörig tillgång till radio- och TV-sändningar skärps. Även informationssamhällets tjänster föreslås omfattas av den nya lagen. Med avkodningsutrustning avses all utrustning eller programvara som utformats eller anpassats för att göra en tjänst som omfattas av lagen tillgänglig i tolkningsbar form. Förslaget innebär att i stort sett all kommersiell hantering av sådan utrustning utan tjänsteleverantörens godkännande kriminaliseras. Reglering av distansarbete tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över den lagstiftning som berör distansarbete. Utredarens uppgift var bl.a. att belysa förekomsten av olika former av distansarbete, de konsekvenser som sådant arbete kan ha för arbetsförhållandena, den yttre miljön och i andra avseenden samt klarlägga de hinder lagstiftningen kan innebära för att införa och genomföra distansarbete samt behovet av skydd för den enskilde. Den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen, arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, jämställdhetslagen, lagstiftningen om ansvar och ersättning för skada på person eller egendom samt socialförsäkrings- lagstiftningen skulle ingå i översynen, liksom annan lagstiftning som kan ha betydelse för införandet och utförandet av distansarbete. Utredaren skulle slutligen föreslå de ändringar eller kompletteringar av lagstiftningen som erfordrades. överlämnade utredaren betänkandet Distansarbete (SOU 1998:115). Det innehåller en belysning av olika aspekter på distansarbetet samt en beskrivning av svårigheterna att beräkna omfattningen av distansarbete, bl.a. med hänsyn till att det saknas en enhetlig definition av begreppet. Enligt SCB:s AKU-undersökning 1998 förlägger emellertid av samtliga arbetstagare eller 300 000 personer i sitt arbete till hemmet regelbundet. Betänkandet innehåller vidare en redovisning av vilka regler som gäller och behovet av förändrad reglering genom lagstiftning eller avtal. I betänkandet lämnas två lagförslag. Det ena förslaget avser en ändring av 22 § lagen (1982:80) om anställningsskydd, såvitt avser driftsenhetsbegreppet vid arbete i bostaden. Det andra förslaget avser en ändring i anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) såvitt avser avdrag för bostadskostnad. Utredaren lämnar vidare förslag om försöksverksamhet, information och forskning om distansarbete samt om kartläggning av utlokaliserad verksamhet. Utredaren redovisar dessutom till hjälp för parterna i distansarbetsförhållanden en checklista över frågor som bör beaktas i avtal och överenskommelser om distansarbete. Telelagen trädde vissa ändringar av telelagen i kraft, som syftade till att bättre uppnå de telepolitiska målen och till att anpassa lag- stiftningen till den framväxande regleringen inom EG. De telepolitiska målen förtydligades genom att det i lagen angavs att telefonitjänsten skall tillhandahållas till ett rimligt pris och att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telelagens regler om tillståndsplikt kompletterades med regler om anmälningsplikt för alla operatörer, även de med verksamhet av mindre omfattning. Lagens regler om samtrafik skärptes och hårdare krav ställdes på operatörer med ett betydande inflytande på marknaden, t.ex. vad gäller kostnadsredovisning. antogs och rådets direktiv /10/EG om tillhandahållande av öppna nätverk för taltelefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikation i en konkurrensutsatt miljö (taltelefonidirektivet). Direktivet ersatte det tidigare direktivet 95/62/EG.