prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — har f.d. samt betalat sin skuld. kommer ytterligare lån att förfalla och därmed kan den utestående skulden till förväntas minska. Den totala utestående skulden till uppgår till . För eventuella skadeförluster skall , i något fall , av den utestående skulden avsättas. Det sammanlagda behovet av avsättningar uppgår till . Hitintills har avsatts för eventuella skadeförluster. Skillnaden på beror på de återbetalade lånen. Överskottet från avsättningarna för finansiellt stöd föreslår regeringen skall delvis täcka avsättningar för exportkreditgarantiramen. I och med det svenska EU-medlemskapet har det bilaterala betalningsbalansstödet ersatts med deltagande i EU:s gemensamma utlåning. Regeringen bedömer att behovet av ytterligare bilaterala insatser från svensk sida kommer att vara begränsat. Det bör dock finnas beredskap för eventuellt bilateralt betalningsbalansstöd för vissa länder i de fall gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Regeringen föreslår därför att godkänner ett statligt garantiåtagande för betalningsbalansstöd om för . I det fall betalningsbalansstöd utbetalas kommer medel för avsättningar att reserveras i samband med regeringsbeslut. Exportkreditgarantiramen Regeringen har inrättat en exportkreditgarantiram på för de baltiska länderna och . Affärer med , och har även inkluderats vid kredittider i samfinansiering med internationella finansieringsinstitutioner. Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har avsatt för eventuella skadeförluster vilket belopp belastat anslaget för utvecklingssamarbete med . godkände en höjning av ramen från 2,0 till 2,5 miljarder mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes . Med hänsyn till den ekonomiska krisen i har dock dessa ytterligare medel tills vidare inte ställts till EKN:s förfogade. För att förhindra skadeförluster bör en restriktiv hållning intas till utnyttjande av ramen på tills dess att den ekonomiska situationen har stabiliserats. Efterfrågan på garantigivning för de baltiska länder har avtagit . Med anledning av höjningen av ramen på skall en avsättning för skadeförluster ske med . På anslaget finns avsatt dels dels som tidigare avsatts för finansiellt stöd. Regeringen föreslår att avsätts för . Den hittillsvarande avsättningen av de beräknade uppgår då till . Av de gjorda avsättningarna på har utbetalats till EKN för skadeförluster. 1 Förslag till riksdagsbeslut 79 2 Utgiftsområdet 81 2.1 Omfattning 81 2.2 Utgiftsutvecklingen 81 2.3 Resultatbedömning 82 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 82 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 83 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna 83 2.3.4 Regeringens slutsatser 84 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 84 3 Migrationspolitik 87 3.1 Omfattning och ändamål 87 3.2 Utgiftsutvecklingen 87 3.3 Resultatbedömning 88 3.4 Revisionens iakttagelser 90 3.5 Anslag 90 A1 90 A2 Mottagande av asylsökande 92 A3 Migrationspolitiska åtgärder 95 96 A5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 97 A6 Utresor för avvisade och utvisade 97 4 Integrationspolitik 99 4.1 Omfattning 99 4.2 Utgiftsutvecklingen 99 4.3 Resultatbedömning 100 4.4 Storstadspolitik 104 4.5 Revisionens iakttagelser 105 4.6 Anslag 105 B1 105 B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna 107 B3 Integrationsåtgärder 107 B4 Kommunersättningar för flyktingmottagande 109 B5 Hemutrustningslån 110 B6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 111 5 Minoritetspolitik 113 5.1 Omfattning 113 5.2 Anslag 114 C1 Åtgärder för nationella minoriteter 114 Anslagsbelopp 79 Tabell 2.1Utgiftsutvecklingen 81 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling för de i utgiftsområdet ingående verksamhetsområdena 85 Utgiftsutvecklingen 87 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 90 Tabell 3.2 Beräkning av anslaget för 92 Tabell 3.3 Anslagsutveckling 92 Tabell 3.4 Beräkning av anslaget för 95 Tabell 3.5 Anslagsutveckling 95 Tabell 3.6 Anslagsutveckling 96 Tabell 3.7 Beräkning av anslaget för 97 Tabell 3.8 Anslagsutvecklingen 97 Tabell 3.9 Beräkning av anslaget för 97 Tabell 3.10 Anslagsutveckling 97 Tabell 3.11 Beräkning av anslaget för 98 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen 99 Tabell 4.2 Kommunmottagande 101 Tabell 4.3 Anslagsutveckling 105 Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för 106 Tabell 4.5 Anslagsutveckling 107 Tabell 4.6 Beräkning av anslaget för 107 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 107 Tabell 4.8 Beräkning av anslaget för 109 Tabell 4.9 Anslagsutveckling 109 Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för 110 Tabell 4.11 Anslagsutveckling 110 Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för 111 Tabell 4.13 Anslagsutveckling 111 Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för 112 Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen 113 Tabell 5.2 Anslagsutveckling 114 Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för 114 5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna riktlinjerna om statlig ersättning till kommuner och landsting för vissa utlänningar (avsnitt 3.5) 2. godkänner de föreslagna riktlinjerna för fördelning av statsbidrag till organisationer verksamma inom integrationsområdet (avsnitt 4.6) 3. godkänner vad regeringen föreslår om ändring av den statliga ersättningen till kommuner för flyktingmottagande (avsnitt 4.6) 4. godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för hemutrustningslån till ett belopp av högst 1 (avsnitt 4.6) 5. för anvisar anslagen under utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 449 877 A2 Mottagande av asylsökande ramanslag 1 175 600 A3 Migrationspolitiska åtgärder ramanslag 321 589 ramanslag 69 628 A5 Offentligt biträde i utlänningsärenden ramanslag 73 338 A6 Utresor för avvisade och utvisade ramanslag 74 531 B1 ramanslag 82 580 B2 Särskilda insatser i utsatta områden ramanslag 260 000 B3 Integrationsåtgärder ramanslag 37 742 B4 Komunersättningar vid flyktingmottagande ramanslag 2 301 404 B5 Hemutrustningslån ramanslag 37 965 B6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ramanslag 8 308 C1 Åtgärder för nationella minoriteter ramanslag 8 000 Summa Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Utgifts- området omfattar också integrationspolitik med frågor om invandrares introduktion i , ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt insatser för att främja utvecklingen i utsatta storstads- områden. omfattar utgiftsområdet också insatser för nationella minoriteter. Myndigheter inom utgiftsområdet är , , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Som en konsekvens av de förändringar som skett inom utgiftsområdet bör namnet på utgiftsområdet ändras till Migration och inte- gration. Detta kräver ändringar i riksdags- ordningens tilläggsbestämmelser. Initiativ till sådana ändringar bör tas av . Tabell 2.1Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 4 186 4 324 4651 4901 4917 4471 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har kostnaderna varit större än beräknat inom verksamhetsområdena migration och integration till följd av omvärlds- faktorer som inte ensamt kunnat påverka. Denna utveckling är till stor del en konsekvens av krisen i Kosovo, situationen i övrigt i f.d. och mottagande av personer därifrån. Med oförändrad budget visar aktuella prognoser för på fortsatta överskridanden. Den etniska och sociala segregationen är fortfarande stor. För att vända utvecklingen sker insatser inom en mängd områden bl.a. när det gäller arbete, boende och delaktighet i samhället. De allmänna förbättringarna på arbetsmarknaden har även inneburit att flera personer med utländsk bakgrund har fått arbete och uppnått egen försörjning. Förändringar En ändring av utlänningslagen (1989:529) som innebär att nu har be- fogenheter att bistå polisen vid personkontroll i samband med inresa och utresa trädde i kraft . Regeringen utfärdade förordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Den trädde i kraft . Regeringen beslutade att förordningen skall upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen utfärdade för- ordningen (1999:707) om bidrag till medborgare i som kommer från provinsen och som vill återvända dit. Den storstadspolitiska propositionen (1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34) antogs av . En delegation inrättades med uppgift att samordna och utveckla storstads- politiken. En ny lag (1999:130)om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . trädde lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i kraft. Regeringen överlämnade propo- sitionen Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143) till . Regeringens förslag innebär att en grund läggs för en ny svensk minoritetspolitik med inriktning på skydd och stöd för de nationella minoriteterna och mino- ritetsspråken. På grund av framförallt händelserna i Kosovo ökas utgiftsområdesramen med jämfört med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Mål Migrationspolitikens mål är - att verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former - att värna asylrätten - att upprätthålla den reglerade invandringen - att verksamheten skall präglas av rätts- säkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål är - lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Enligt regeringens bedömning i den minoritets- politiska propositionen (prop. 1998/99:143) skall minoritetspolitiken inriktas på - att ge skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritets- språken. Prioriteringar Arbetet med att förbättra prognoser och uppföljningar av mål och förändringar inom utgiftsområdet skall fortsätta. och Utlänningsnämnd- en föreslås få utökade förvaltningsanslag för att möjliggöra en ökning av deras besluts- kapacitet i asylärenden. Arbetet med att bryta segregationen och skapa ett för alla skall fortsätta. 6.3 Resultatbedömning 6.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området var det land, näst efter , som tog emot flest asylsökande i . Genom samarbetet inom EU, bl.a. tillkomst, har en viss ut- jämning skett av mottagandet av asylsökande i . är dock fortfarande ett av de länder dit många asylsökande söker sig. Bland de västeuropeiska länderna är sjunde land i en rangordning vad avser mottagandet av asylsökande. Prognoser för såväl innevarande år som visar att anslagna medel inte kommer att vara tillräckliga och att över- skridandena kommer att bli avsevärt större än . Denna utveckling är till stor del en konsekvens av krisen i Kosovo. Belastningen på mottagandesystemet kommer att bli stor såväl som under en stor del av . En annan effekt är att antalet kommunmottagna väntas öka mer än tidigare beräknat och till viss del . Personer med utländsk bakgrund som bor i har inom flera områden inte samma möjligheter som de som är födda i av svenska föräldrar. Detta märks särskilt inom arbetsmarknaden där skillnaderna i syssel- sättningsgrad är stora. Den geografiska koncentrationen av landets utrikes födda är också hög och de flesta bor i vissa bostads- områden i storstadsregionerna. Skillnaderna märks också inom andra samhällsområden. Klyftorna mellan personer med utländsk bakgrund och den övriga befolkningen är t.ex. stora när det gäller valdeltagande och delaktighet i samhällslivet. 6.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området I en massflyktssituation får, med stöd av 2 kap. 4a § utlänningslagen tidsbegränsade uppehålls- tillstånd beviljas under högst . Regeringen har bemyndigats att i en förordning meddela när sådana tillstånd skall ges. Utlänningslagens bestämmelse om massflykt tillämpades som en följd av flyktingkatastrofen i Kosovo och dess närområde. Efter stridernas upphörande infördes ett särskilt bidrag för återvändande till Kosovo. har Statens invandrar- verk befogenheter att bistå polisen vid person- kontrollen vid inresa och utresa. inledde dock ett närmare samarbete med polisen i gränsarbetet. Inriktningen på den långsiktiga integrations- politiken har lagts fast genom den integrations- politiska propositionen (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU16, skr. 1997/98:68). Arbetet med att förverkliga den nya politiken pågår. Inte- grationsverket arbetar bl.a. med att förankra integrationsperspektivet inom olika samhälls- områden. I samverkan med kommunerna sker ett arbete för att förbättra och utveckla intro- duktionen för nyanlända. En viktig uppgift för verket är att genomföra nationella utvärderingar av hur de integrationspolitiska målen uppfylls inom olika samhällsssektorer. Arbetet med att motverka segrationen prioriteras bl.a. genom insatser i storstadsregionernas utsatta bostads- områden. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och arbetsmarknadens parter har en ny skärpt lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet att arbeta efter. Kommunerna får statsbidrag när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga. Ut- betalningarna av ersättningen uppgick till 2, . 6.3.3 Effekter av de statliga insatserna Med tillämpning av den s.k. massflykts- förordningen tog och för- emot 3 865 personer inom den humanitära evakueringen av flyktingar från Kosovo, främst bland dem som befann sig i . Tidsbegränsat uppehållstillstånd har även beviljats ca 4 000 asylsökande från Kosovo. Med erfarenheten från det samarbete som och polisen bedrivit ifråga om gränskontroll finns det god grund för att anta att andelen ärenden som kan handläggas utan utdragen procedur ökar och att de ekonomiska effekterna för utgiftsområdet kan bli positiva. Till och med har 1 000 personer, vars tidsbegränsade uppe- hållstillstånd går ut , återvänt till Kosovo och erhållit bidrag enligt den tidigare nämnda förordningen. Ytterligare ett antal förväntas återvända då deras tidsbegränsade uppehållstillstånd går ut. Integrationsarbetet är långsiktigt och det tar tid innan de positiva effekterna av de statliga insatserna för att bryta segregationen och skapa ett för alla får genomslag. Integrations- verket skall följa upp de integrationspolitiska målens genomslag inom olika samhällssektorer. kommer en redovisning att lämnas av de insatser som skett i utsatta bostadsområden 1998 samt hur arbetslivets och arbetsmarknadens strukturer påverkar möjligheterna till egen försörjning för personer med utländsk bakgrund. Den statliga ersättningen för flyktingmottagande har inte räckt till full kostnadstäckning för vissa kommuner 1997. har socialbidragskostnaderna minskat till följd av de allmänna förbättringarna på arbets- marknaden och ett minskat flyktingmottagande. Kommunernas kostnader och intäkter för flyktingmottagande analyseras nu av Inte- grationsverket i samarbete med . 6.3.4 Regeringens slutsatser Det är händelser i omvärlden som i stor utsträckning påverkar det ekonomiska utfallet inom utgiftsområdet. Genom händelserna i Kosovo har kostnaderna blivit större än beräknat. Denna utveckling väntas fortsätta då antalet personer registrerade i mottagandesystemet kommer att vara fortsatt stort. Anledningen är det stora antal personer från Kosovo som med stöd av den s.k. massflyktsförordningen beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd gällande fram . För beräknar regeringen att 15 700 flyktingar kommer att tas emot i kom- munerna och berättiga dessa till statlig ersättning. I förhållande till de migrationspolitiska målen är utvecklingen inom migrationsområdet positiv. EU-samarbetet ger utslag genom bättre ansvars- fördelning. Handläggningstiderna har minskat något och rättssäkerheten och humaniteten har stärkts. Utvecklingen inom integrationsområdet är inte tillfredsställande i förhållande till målen. Den etniska och sociala segregationen är fort- farande stor. Insatser sker inom en mängd olika samhällsområden för att vända utvecklingen. Det behövs ytterligare insatser för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tillvaratas. Staten bör vara en förebild i detta arbete och ett åtgärdsprogram för att integrationsperspektivet skall genomsyra den allmänna politiken skall genomföras . Därtill sker insatser för att bryta segregationen och för att motverka diskrimineringen på arbetsmarknaden. Möjlig- heterna att få svenskt medborgarskap har stor betydelse för integrationen i det svenska samhället. Ett utredningsförslag om reformerad medborgarskapslagstiftning bereds för när- varande i . 6.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Kampen mot människosmuggling förs bl.a. genom invandringskontroll och polissamarbete. Särskild kartläggning har skett av invandringen från . Polis- myndigheterna i och i ett flertal andra länder har s.k. sambandsmän utplacerade i ursprungs- och transitländerna. Sambandsmännens uppgift är bl.a. att i förebyggande syfte arbeta närmare smugglarorganisationerna. I sambandsmännens uppgifter ingår även att undervisa gränskontroll- myndigheter i det aktuella landet samt öka kunskapen hos flygplatspersonalen om hur äkta respektive falska resedokument identifieras. Arbetet med att bryta segregationen och skapa ett för alla är ett fortsatt prioriterat område. Regeringens insatser sker inom en mängd olika områden i syfte att skapa bättre förutsättningar för personer med utländsk bakgrund att integreras i det svenska samhället. Insatserna skall ge goda kunskaper i det svenska språket från tidig ålder, skapa goda villkor på arbetsmarknaden och att få till stånd en varaktig förbättring av situationen i storstädernas utsatta bostadsområden. Inom arbetsmarknadspolitiken skall svaga grupper, där ibland många invandrare, prioriteras. Bland annat införs ett förstärkt och förlängt anställningsstöd för arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingarna får också särskilda medel för att stärka invandrares ställning på arbets- marknaden. Vidare skall tillgången på praktik- platser förbättras i samband med utbildning i svenska för invandrare. startas en försöksverksamhet med inriktning på att pröva nya metoder och aktörer i syfte att finna effektivare former för att förmedla arbeten till arbetslösa personer med utländsk bakgrund. Därtill genomförs ett pilotprojekt med syfte att inrätta ett valideringsorgan för utländsk yrkeskompetens och gymnasie- utbildning för att förbättra dessa personers möjligheter på den svenska arbetsmarknaden. Vidare görs en översyn av högskolans möjlig- heter att ge kompletterande utbildning till arbetslösa med utländsk bakgrund. Inom rättsväsendet vidtas ytterligare åtgärder för att förebygga och bemöta brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. Rättsväsendets myndigheter skall förbättra sin samverkan och de anställdas kompetens om bakgrunden till rasistiska brott. Storstadspolitiska insatser Storstadspolitikens mål och inriktning beskrivs närmare i avsnitt 4.4. Följande insatser och statliga medel faller inom ramen för storstads- politiken. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har för anvisats för förskoleverksamhet med satsning på svenska språket och för språkutveckling i skolan. Vidare har anvisats för anskaffning av praktikplatser till arbetslösa invandrare och sfi- studerande. För att stimulera rekrytering av lågutbildade vuxna till har reserverats. Inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har beräknats för otraditionella insatser i arbetsmarknadspolitiken. Dessutom föreslås ytterligare som en engångssatsning för inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Medlen skall fördelas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen för t.ex. läxläsnings- eller utbytesinsatser inom förskola och skola. I avsnitt 4 Regional näringspolitik, utgifts- område 24 Näringsliv redovisas regeringens bedömning och ställningstagande när det gäller den regionala tillväxtpolitiken och tillväxtavtalen. Insatserna inom ramen för tillväxtavtalen spänner i likhet med de storstadspolitiska åt- gärderna över flera politikområden. De båda avtalsformerna, tillväxtavtal respektive lokala utvecklingsavtal, har stora likheter i sin konstruktion även om avtalens inriktning har olika fokus. Storstadspolitiken kompletterar och samverkar med näringspolitiken. Tabell 6.2 Utgiftsutveckling för de i utgiftsområdet ingående verksamhetsområdena Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Migrationspolitik 1 823 1 785 2 076 2 165 1 791 1 792 Integrationspolitik 2 363 2 539 2 575 2 728 3 118 2 671 Minoritetspolitik - - - 8 8 8 Totalt för utgiftsområde 8 4 186 4 324 4 651 4 901 4 917 4 471 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 7.1 Omfattning och ändamål Verksamhetsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, ut- länningars rätt att vistas i samt inter- nationellt samarbete på det migrationspolitiska området. I verksamhetsområdet ingår och . In- vandrarverket är organisatoriskt uppdelat i fem regioner. 1 681 personer var anställda vid verket. Det är en ökning med 210 personer . Vid var 110 personer anställda , vilket innebär en minskning med 11 personer . Som en följd av Amsterdamfördragets ikraft- trädande pågår inom EU ett intensifierat arbete på det asyl- och migrations- politiska området. Frågorna har förts från den s.k. tredje pelaren över till första pelaren och blir därmed en del av gemenskapsrätten. Detta är en viktig nyhet för politikområdet som gör att fokus ytterligare förflyttas till EU-nivån. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 823 1 785 2076 2165 1791 1792 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Kostnaderna för mottagande av asylsökande kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tilldelade medel. Orsaken till detta är framförallt långa vistelsetider i mottagnings- systemet för asylsökande från Förbundsre- publiken på grund av händelserna där. Nya flyktingar har kommit och ett stort antal tidigare fattade avvisningsbeslut rörande denna grupp har inte gått att verkställa, dels på grund av att det återtagandeavtal som förhandlade fram med aldrig rati- ficerades av , dels på grund av den politiska utvecklingen i provinsen . Förändringar fördes huvudansvaret för verkställighet av beslut om avvisning och ut- visning över till från Polisen som ett resultat av regeringens propo- sition Verkställighet och återvändande en del av asylprocessen (prop.1997/98:173). har Invandrar- verket befogenhet att bistå polisen vid person- kontroll i samband med inresa och utresa. Förändringen är i enlighet med de förslag som lämnades i regeringens proposition och gränskontroll (prop. 1998/99:81). Regeringen utfärdade för- ordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppe- hållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Den trädde i kraft . Regeringen beslutade att förordningen skall upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen utfärdade förordningen (1999:707) om bidrag till med- borgare i som kommer från provinsen och som vill återvända dit. Prioriteringar Kortare handläggningstider, och därmed kortare väntetider, skall möjliggöras genom att extra- resurser tilldelas och .