prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta innebär bl.a. att man tydligt eftersträvar realistiska och trovärdiga budgetmål för varje budgetår, vilka man kan vara säker på att uppnå endast genom ambitiösa konsolideringsansträngningar i de offentliga budgetarna. Den makroekonomiska stabilitets- och tillväxtspolitiken kräver dessutom en tillväxtorienterad skattepolitik, i synnerhet en minsk- ning av skatter och avgifter på arbete, och att parterna i kollektivavtal för en lönepolitik som är inriktad på sysselsättning. Europeiska sysselsättningspakten 7. Att öka sysselsättningen är fortfarande det högst prioriterade målet i . Därför tar initiativet till en europeisk syssel- sättningspakt för att varaktigt minska arbetslösheten. I Europeiska syssel- sättningspakten ingår unionens samtliga sysselsättningspolitiska åtgärder i en övergripande strategi. stöder de tre pelarna i Europeiska sysselsättningspakten och ser i dessa följande långsiktiga processer som måste samordnas inbördes: Samordning av den ekonomiska politiken och bättre samspel mellan löneutveckling och penning-, budget- och finanspolitiken genom en makroekonomisk dialog för att utlösa en icke-inflatorisk tillväxtdynamik (Kölnprocessen). Vidareutveckling och ett effektivare genomförande av den samordnade sysselsättningsstrategin för att öka arbetsmarknadens effektivitet genom att förbättra anställbarheten, företagarandan, företagens och de anställdas anpassningsförmåga samt lika möjligheter för kvinnorna på arbets- marknaden (Luxemburgprocessen). Omfattande strukturell reform och modernisering för att förbättra innovationsförmågan och effektiviteten på arbets-, varu-, tjänste- och kapitalmarknaden (Cardiffprocessen). betraktar den makroekonomiska dialogen i vilken företrädare för rådet, kommissionen, och arbetsmarknadens parter deltar som en riktig utgångspunkt för att genom- föra den makroekonomiska politik som utgör grundvalen för gemen- skaperna och medlemsstaternas ekonomiska politik och som är inriktad på tillväxt och stabilitet. betraktar detta som en grund för ett effektivt samarbete mellan alla berörda parter. godkänner den europeiska sysselsättningspakten samt memorandumet "Ungdomar i vår framtid". Det bekräftar sin resolution om den europeiska sysselsättningspakten och välkomnar i detta sammanhang uttalandet från arbetsmarknadens parter. Inom ramen för det konkreta genomförandet av Luxemburg- och Cardiffprocessen uppmanar att från den jämförelse mellan de bästa metoderna som gjorts ta fram konkreta rekommendationer för medlemsstaternas sysselsättningsåtgärder och avlägga rapport för i , lägga fram sitt förslag till gemensam rapport om sysselsättningen och de nya sysselsättnings- politiska riktlinjerna . Dessutom prioriterar rådet särskilt följande åtgärder: Fullt utnyttjande av den strukturella förändringen i riktning mot tjänste- samhället, i synnerhet fastställande och utnyttjande av särskilt sysselsätt- ningsfrämjande områden samt avskaffande av hinder när det gäller sysselsättningsintensiva tjänster. Sysselsättningsfrämjande och samhällsnyttiga innovationer på arbets- marknaderna. uppmanar kommissionen och medlems- staterna att undersöka om och hur: man kan skapa högre sysselsättning på arbetsplatser i den arbets- intensiva delen av tjänstesektorn, - Luxemburgprocessen genom ytterligare verifierbara målsättningar kan göras ännu effektivare, - man inom ramen för Luxemburgprocessen kan få så god inblick som möjligt i de åtgärder som ingår i de nationella handlingsplanerna för sysselsättningen, - förändringar i arbetets organisation samt ändrade regler om arbetstider kan bidra till att skapa nya arbetstillfällen. välkomnar beslutet att kalla till ett första extra möte i om sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning mot ett i innovationens och kunskapens tecken under det portugisiska ordförandeskapet för att se vilka framsteg som gjorts enligt Köln-, Cardiff- och Luxemburgprocessen. Ett forum för företrädare för medlemsstaternas regeringar, kommissionen, , arbetsmarknadens parter och Europeiska central- banken kommer att utvärdera dessa resultat. välkomnar kommissionens rapport om sysselsätt- ningsindikatorerna och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta detta arbete. behöver ta initiativ till ökade investeringar. skall fatta beslut om ytterligare åtgärder för att främja sysselsättning och investeringar. Till detta åtgärdspaket hör en utvidgning av Europeiska investeringsbankens verksamhet, en kraftsamling på olika områden inom gemenskapspolitiken på grundval av de beslut som fattades av i för att uppnå sysselsättningsmålet och påskynda innovationerna. uppmanar Europeiska investeringsbanken att i unio- nens alla medlemsstater genomföra följande åtgärder: Att anslå ytterligare ur den nuvarande ramen för risk- kapitalfinansiering, vilket möjliggör en fördubbling av medlen till den europeiska mekanismen för teknik. Om detta genomförs skyndsamt kan sysselsättningen stimuleras ytterligare. Att anslå ytterligare för riskkapitalfinansiering av investeringar i högteknologi i små och medelstora företag 2003, även i samarbete med Europeiska investeringsfonden. Därigenom lämnas ett värdefullt bidrag till tillväxtstarka små och medelstora företag som får ett större eget kapital och kan skapa fler arbetstillfällen. Fortsatt och utvidgat beviljande av kredit inom sektorerna stadsförnyelse, utbildning och folkhälsa samt miljöskydd, inklusive främjande av förny- bar energi. Stöd till och komplettering av gemenskapens struktur- och regionalstöd, särskilt när det gäller områden som inte längre kommer att vara berättigade till stöd. Strukturstödsreformen ger ytterligare spelrum så att regionernas utvecklingspotential kan utnyttjas genom låne- finansiering. Utbyggda kreditmöjligheter för kandidatländerna som komplement till föranslutningsstrategin. En dynamisk ekonomisk utveckling i dessa stater har även en positiv inverkan på sysselsättningen inom Europeiska unionen. De beslut som fattades av i ger goda möjlig- heter att stärka tillväxten och sysselsättningen genom att gemenskaps- politiken genomförs på ett effektivt sätt. Strukturstöd: 2006 kommer ur de europeiska strukturfonderna och Sammanhållningsfonden att finnas tillgängliga. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att skynd- samt anta de nya stödprogrammen så att stödverksamheten kan fortsätta utan avbrott . Målet är att stödet skall uppnå en så stor sysselsättningsskapande effekt som möjligt. Socialfondens verksamhet skall stödja den europeiska sysselsättnings- strategin och de nationella handlingsplanerna. Stödet från regionalfonden och Sammanhållningsfonden bidrar till att bygga ut infrastrukturen och förbättra den ekonomiska konkurrenskraften. Åtgärderna för landsbygds- utvecklingen skapar sysselsättningsmöjligheter utanför jordbrukssektorn. För utbyggnaden av de transeuropeiska näten räknar man med en ökning av medlen till . uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att - lägga fram en utökad förteckning över prioriterade projekt, - påskynda godkännandet av projekt, - tillsammans med Europeiska investeringsbanken undersöka i vilken mån finansieringar av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn kan utnyttjas mer, - undersöka i vilken mån investeringar genom internationella investerare kan underlättas, - ägna mer uppmärksamhet åt offentliga investeringar i infrastrukturen i sina stabilitets- och konvergensprogram. Rådet och uppmanas att snabbt fatta beslut om de program som ännu inte antagits (, Ungdom) för att framför allt påskynda deras positiva inverkan på sysselsättningen. Innovationer och informationssamhället skapar morgondagens arbets- platser. Gemenskapens femte ramprogram för forskning med en finansierings- volym på skall påskynda innovationsprocessen och till fullo utnyttja gemenskapens tillväxts- och sysselsättningspotential. Ju större konkurrenskraft får på det högteknologiska området desto fler blir de värdefulla sysselsättningsmöjligheter som uppstår. Utvecklingen av ett europeiskt system för satellitnavigering () måste på grund av sin strategiska betydelse granskas ingående. Rådet uppmanas att påskynda sina diskussioner om kommissionens meddelande om detta system i syfte att uppnå en långtgående privat finansiering. måste påta sig en ledande roll i informationssamhället: - Alla skolor måste möjligt få tillgång till Internet. - För att stärka ledande ställning inom elektronisk handel måste samordningen av politiken för att skapa ett gynnsamt klimat förbättras och ett direktiv som också stöds av näringslivet snabbt antas. ger kommissionen och medlemsstaterna i uppdrag att tillsammans med företrädare för näringslivet kartlägga hindren för en snabb utveckling och användning av informationsteknik och utarbeta förslag till lösningar. Man måste därvid ta hänsyn till behovet av standardisering och avreglering. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken 18. välkomnar de allmänna riktlinjerna i medlems- staternas och gemenskapens ekonomiska politik och rekommenderar rådet att anta dem. Särskilt viktiga är de länderspecifika rekommenda- tionerna att stärka alla medlemsstaters egna insatser inom den ekonomiska politiken. anser att nyckeln till en hållbar icke-inflatorisk tillväxt och en ökad sysselsättning finns i en lämplig samverkan mellan en tillväxt- och stabilitetsorienterad makroekonomisk politik med omfattande strukturreformer i gemenskapen och medlemsstaterna. För att den ekonomiska och monetära unionen skall bli hållbar och framgångsrik anser att det krävs en fördjupad och adekvat sam- ordning av politiken samt en dialog med arbetsmarknadens parter och . Den europeiska sysselsättningspakten kommer att ge ett viktigt bidrag till detta. Inom euroområdet kommer den förstärkta dialogen inom Euro 11- gruppen till att bidra till att genomföra en mer välavvägd kombination av åtgärder. uppmanar regeringarna och arbetsmarknadens parter att stödja penningpolitiken i dess mycket viktiga stabilitets- politiska uppgift. Därvid är fortsatta ansträngningar för att på medellång sikt i stort sett uppnå balans i budgetarna eller budgetöverskott, anpassad löneutveckling och omfattande strukturreformer av särskilt stor betydelse. noterar den andra lägesrapporten från uppförande- kodgruppen och konstaterar med tillfredsställelse att diskussionerna om förslagen till direktiv om beskattning av sparande har kommit långt. välkomnar de konstruktiva diskussionerna med tredje länder i om en effektivare beskattning av ränteinkomster. framhåller att de europeiska skattesystemen måste utformas så att de gynnar sysselsättningen och att skadlig skatte- konkurrens måste bekämpas. Som en bekräftelse av slutsatserna från i uppmanar därför rådet att fortsätta arbeta med förslagen till ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande och ett direktiv om räntor och royalties, så att enighet kan nås före Europeiska rådets möte i , rådet på grundval av skall fortsätta sitt arbete på en ram för energibeskattningen och i samband därmed också tar hänsyn till miljö- konsekvenserna, och att man slutför arbetet i uppförandekodgruppen före i . välkomnar rådets andra lägesrapport om det ökade skattepolitiska samarbetet och uppmanar rådet att utarbeta en tredje rapport före i . uppmanar rådet att diskutera det förslag till direktiv som lagts fram av kommissionen enligt vilket de medlemsstater som så önskar på prov får införa lägre mervärdesskatt på arbetsintensiva, icke gränsöverskridande tjänster så att detta direktiv kan antas . En enhetlig finansmarknad 25. välkomnar rapporten från rådet och meddelandet från Europeiska kommissionen och dess handlingsplan för att skapa en enhetlig finansmarknad. Inför de allt större utmaningar som konkur- rensen mellan finansmarknaderna innebär och med tanke på dessa mark- naders totala betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning anser att det är absolut nödvändigt att snabba framsteg görs på detta område. stöder i princip förslagen och priorite- ringarna i handlingsplanen, som skall behandlas i detalj i de behöriga tekniska kommittéerna. uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet utifrån diskussionerna i arbetsgruppen för finansiella tjänster som fortsättnings- vis skall behandla strategiska frågor, sektorsövergripande utveckling samt följa upp de framsteg som görs inom ramen för handlingsplanen. Förbättring av de internationella finanssystemens funktionsduglighet 27. välkomnar rådets rapport om förbättringar av de internationella finanssystemens funktionsduglighet och uppmanar medlemsstaterna till ett nära samarbete för att genomföra förslagen. anser att det är särskilt viktigt att den privata sektorn i större utsträckning deltar när det gäller att undvika och lösa finanskriser. I samband med detta framhåller att det är nödvändigt att intensifiera arbetet med att fastställa effektivare regler om hur stor del av de kostnader som uppstår till följd av oro på finansmarknaden som den privata sektorn skall stå för. stöder dessutom de ansträngningar att förbättra tillsynen över finansmarknaderna, särskilt när det gäller de framväxande marknaderna, som även bör utvidgas till att omfatta finansinstitut med en högre risk/eget kapital-relation och offshore-finanscentrum. välkomnar inrättandet av ett forum för tillsyn över finansmarknaden som ett viktigt steg i denna riktning. betonar att alla eftersträvade förbättringar av det internationella finanssystemets funktionsduglighet skall göras inom de befintliga Bretton Woods-institutionerna och understryker Internationella valutafondens centrala roll. De fattigaste ländernas skuldsättning 28. Det gäller att finna en hållbar lösning på de fattigaste ländernas skuldsättningsproblem. välkomnar den gemensamma europeiska inställningen till att förbättra initiativet till skuldlättnader för kraftigt skuldtyngda fattiga länder och förordar att skuldlättnads- processen för de fattigaste länderna påskyndas och att ambitiösa mål ställs när det gäller skuldlättnadens omfattning. betonar att det krävs en närmare koppling mellan skuldlättnader och en strategi för att bekämpa fattigdomen. EU:s medlemsstater är beredda att i stödja en höjning av den del av kommersiella kreditskulder som skall efterskänkas till eller mer och arbetar för ytterligare lättnader när det gäller skulder genom det offentliga utvecklings- biståndet. I samband med detta är berett att, med en lämplig fördelning av kostnaderna, ta på sig sin del av finansieringen av ett förbättrat skuldinitiativ. Klimatpolitik, miljö och hållbar utveckling 29. betonar Europeiska unionens vilja att uppfylla de åtaganden som gjordes i Kyoto för att minska utsläppen av växthusgaser och med kraft verka för att inom ramen för det handlingsprogram som antogs i skapa förutsättningar för en snar ratificering av Kyotoprotokollet. Europeiska unionens förhandlingsposition som formu- lerades i rådets slutsatser av bekräftas. anser att ratificeringen och genomförandet av Kyotoprotokollet är en viktig milstolpe, men understryker även att ytterligare åtgärder är absolut nödvändiga särskilt i industriländerna. betonar betydelsen av att vidareutveckla en gemen- sam och samordnad politik och gemensamma och samordnade åtgärder på gemenskapsnivå, som kompletterar medlemsstaternas ansträngningar. Alla relevanta sektorer uppmanas att lämna sitt bidrag inom ramen för en övergripande klimatskyddsstrategi. Klimatpolitiken är det mest bety- dande exemplet på rådets i Amsterdamfördraget fastställda åtagande att integrera miljöaspekterna och den hållbara utvecklingen i övrig gemenskapspolitik. uppmanar rådet att inom de olika ämnesområdena ägna särskild uppmärksamhet åt klimatproblemet när det utarbetar sin integrationsstrategi inför mötet i . Ett särskilt åtgärdsbehov anser föreligga när det gäller utformningen av ramvillkoren för mindre utsläppsintensiva, miljövänligare trafiksystem och vid ökat, obehindrat utnyttjande och ytterligare utbyggnad av förnybara energikällor. anser också att det krävs en lämplig ram för energibeskattningen och uppmanar rådet (ekonomiska och finansiella frågor) att vid sina överläggningar komma fram till ett beslut så snabbt som möjligt. noterar det tillträdande ordförandeskapets initiativ för att stärka utvecklingen av gemenskapens verksamhet på klimatområdet. noterar Europeiska kommissionens rapport samt de framsteg som har uppnåtts inom rådet sedan . Det bekräftar sin avsikt att på mötet i granska alla framsteg som gjorts och erinrar om de begärda rapporterna. uppmanar rådet (allmänna frågor, ekonomiska och finansiella frågor samt fiske) att för det lägga fram rapporter om integreringen av miljöaspekterna och den hållbara utvecklingen inom respektive politikområde. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning 33. välkomnar beslut av och rådets beslut (ekonomiska och finansiella frågor) av om att inrätta en ny europeisk byrå för bedrägeribekämpning. Det välkomnar särskilt det förebildliga, nära och konstruktiva samarbetet mellan , rådet och kommissionen, som har gjort det möjligt att fastställa de rättsliga grunderna, så att byrån som planerat kunde inleda sitt arbete . Därigenom sändes också en politisk signal om att unionen också har förmåga att bekämpa bedrägerier, korruption och dålig förvaltning. Byrån måste förses med de nödvändiga personella och finansiella resurserna, så att ett effektivt skydd av gemenskapens finansiella intres- sen kan garanteras i de europeiska skattebetalarnas intresse. Endast på så sätt kan man föra en effektiv kamp mot missbruk av subventioner och oegentligheter i medlemsstaterna och inom Europeiska unionens organ och institutioner, och återställa medborgarnas förtroende för de berörda nationella och europeiska organen. konstaterar med tillfredsställelse att jämte de ovan nämnda organen också de flesta andra byråer, myndigheter och kontor, som har inrättats på grundval av gemenskapsfördragen, förklarade sig beredda att acceptera en eventuell intern undersökning som skall utföras av byrån för bedrägeribekämpning. anser det principiellt önskvärt att alla gemenskapens organ ansluter sig till denna interinstitutionella ordning och uppmanar därför Europeiska gemenskapernas domstol, Europeiska revisionsrätten, och Europeiska investeringsbanken att möjligt undersöka under vilka förutsättningar byrån också hos dem kan genom- föra interna granskningar och hur i övrigt samarbetet med byrån skulle kunna utformas. hänvisade vid sina möten i och till de datatekniska problem som kan innebära och uppmanade energiskt medlemsstaterna att vidta åtgärder för att begränsa möjliga störningar till ett minimum. Viktigt arbete har redan utförts. Med anledning av att kommer allt närmare uppmanar att öka sina ansträngningar och inkalla en högnivågrupp som kan lägga fram de förslag till strategiska beslut som inom Europeiska unionen kan komma att behövas för att garantera att om datorproblem uppstår i samband med viktiga infra- strukturområden fortsätter att fungera störningsfritt. uppmanar vidare kommissionen att sammanställa uppgifter om de förebyggande åtgärder som vidtagits globalt och låta allmänheten få del av dessa uppgifter. uppmanar rådet (transport) att efter de tragiska händelserna i tunnlar i behandla frågan om säkerhet i tunnlar även när det gäller transport av farligt gods för att kunna lägga fram rekommendationer om hur säkerheten skall förbättras och hur man skall utveckla en enhetlig, hög säkerhetsstandard för hela . Regionerna i de yttersta randområdena 38. uppmanar kommissionen att före slutet av 1999 lägga fram en rapport i vilken ett åtgärdspaket fastställs för att genomföra bestämmelserna i artikel 299.2 i EG-fördraget om regionerna i de yttersta randområdena. VIDAREUTVECKLING AV EUROPEISKA UNIONEN 39. Under de gångna månaderna har viktiga framsteg gjorts på Europe- iska unionens väg in : Genom att enighet uppnåtts om Agenda 2000 har beslut fattats om de för utvidgningsprocessen nödvändiga reformerna, och unionens finansiella ram för de kommande sju åren har säkerställts. noterar med tillfredsställelse de framsteg som har uppnåtts sedan i när det gäller att genomföra Agenda 2000, särskilt att den hithörande rättsakten har godkänts och att det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin har ingåtts. Det uppmanar kommissionen att i enlighet med slutsatserna från möjligt lägga fram ett utkast till beslut om egna medel, så att detta kan träda i kraft . Till den europeiska enigheten hör också medvetandet om den kultu- rella samhörigheten. Därför främjar Europeiska unionen kulturellt samarbete och kulturutbyte. Det gäller att bevara och främja mångfalden och djupet i de europeiska kulturerna. välkomnar därför den enighet som föreligger om de centrala åtgärderna när det gäller att främja europeisk kultur , nämligen "Europeisk kulturhuvudstad" och det nya ramprogrammet för att främja kulturen "Kultur 2000". stöder främjandet av kulturprojekt inom ramen för strukturfonderna i den mån de bidrar till att skapa bestå- ende arbetstillfällen. välkomnar att man inom ramprogrammet för kultur särskilt främjar bättre kunskaper om de europeiska folkens kultur och historia och därvid har boken som kulturarv en betydelsefull funktion, vilket rådet slog fast i en resolution av . Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa 43. erinrar om den handlingsplan som i godkände att inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och uppmanar organen att i snabb takt driva på genomförandet av denna handlingsplan. Det välkomnar att antog en resolution om handlingsplanen från och i samband med en konferens den 22 tillsammans med parlamentsledamöter från medlems- staterna tog vederbörlig hänsyn till denna fråga. Även med hänsyn till resultaten från denna konferens kommer vid sitt extra möte i den 15 att fastställa riktlinjerna för framtidens europeiska politik i rättsliga och inrikes frågor. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna 44. anser att de på unionsnivå gällande grundläggande rättigheterna med hänsyn till det utvecklingsstadium som Europeiska unionen befinner sig på bör sammanfattas i en stadga och därigenom göras synligare. har därför fattat det i bilaga IV bifogade beslutet. Det tillträdande ordförandeskapet uppmanas att fram till Europeiska rådets extra möte i den 15 skapa förutsätt- ningar för att genomföra detta beslut. De mänskliga rättigheterna 46. noterar ordförandeskapets lägesrapport om de mänskliga rättigheterna. De föreslår att man skall undersöka huruvida det vore lämpligt att inom unionen inrätta ett organ för mänskliga rättigheter och demokrati. Institutionernas funktionssätt 47. framhåller den betydelse som man tillmäter den interna reformen och moderniseringen av kommissionen och den europeiska tjänstemannasektorn. finner de åtgärder som vidtagits av den sittande kommissionen värdefulla. Det välkomnar den nyutnämnde kommissionsordförandens avsikt att genomföra genom- gripande reformer, som behövs för att kommissionen effektivt skall kunna utföra sina uppgifter i en struktur som är orienterad mot samråd och samarbete. kommer att intimt samarbeta med kommissionens nye ordförande och stödja honom i arbetet med att tillsätta en kom- mission som kännetecknas av bättre hantering av finansiella frågor och personalfrågor, mycket höga krav på integritet och öppenhet samt av en slimmad administration med klar kompetens- och ansvarsfördelning. Den nya kommissionens struktur och fördelning av uppgifter skall beakta de nya kraven liksom behovet av en verklig reform. välkomnar den nyutnämnda kommissionsordförandens avsikt att lägga fram konkreta reformförslag . erinrar om att metoden för anpassning av löner och pensioner löper ut . Rådet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram reformförslag samt att framföra sin uppfattning om reformen av personalpolitiken. välkomnar att rådets generalsekreterare har lagt fram rapporten om rådets arbetssätt i en utvidgad union. uppmanar rådet (allmänna frågor) att, med beaktande av denna rapport och före i , lägga fram konkreta förslag för att förbättra rådets sätt att fungera inför utvidgningen.