prop · GN0387 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:87 Obligatorisk mammaledighet Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås en ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). Lagändringen genomför bestämmelsen i artikel 8.2 i Europeiska gemenskapernas råds direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Ändringen innebär att skall vara obligatoriska av den i föräldraledighetslagen föreskrivna mammaledigheten före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen, förutsatt att arbetstagaren inte är ledig på annan grund . Lagändringen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) 4 3 Ärendet och dess beredning 5 4 Gällande rätt 6 4.1 Direktivet 6 4.2 Föräldraledighetslagen 6 5 Genomförande av bestämmelsen om obligatorisk mammaledighet 7 6 Ikraftträdande 9 7 Författningskommentar 9 Bilaga 1 Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar 10 Bilaga 2 Sammanfattning av promemorian 18 Bilaga 3 Promemorians lagförslag 19 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 20 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 21 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 22 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). 2 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 4 § föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Hon har också rätt att vara ledig för att amma barnet. En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Om hon inte är ledig på annan grund skall av denna mammaledighet vara obligatoriska före eller efter förlossningen. Arbetstagaren har också rätt att vara ledig för att amma barnet. Mammaledighet behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut. Vid ledighet för att amma barnet gäller inte 10 15 §§. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Rådet antog direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Direktivet finns i bilaga 1. I artikel 8.2 i direktivet föreskrivs en obligatorisk mammaledighet . Europeiska kommissionen överlämnade först en formell underrättelse och ett motiverat yttrande till i fråga om genomförandet av artikel 8.2 i direktivet. Kommissionen anförde att den obligatoriska mammaledighet som föreskrivs i artikel 8.2 inte har genomförts i svensk rätt, vilket innebär att svensk lag strider mot direktivet. Regeringen svarade kommissionen, i anledning av det motiverade yttrandet, då regeringen sammanfattningsvis förklarade sig beredd att ta initiativ till att införa två veckors obligatorisk mammaledighet i svensk lag. I en departementspromemoria som upprättats inom , Obligatorisk mammaledighet, Ds 1999:76, föreslås att det i föräldraledighetslagen (1995:584) införs två veckors obligatorisk mammaledighet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2 och promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian sändes tillsammans med en inbjudan till ett remissammanträde till , , , , , vid , , , , , , , , , , , , i , , Akademikers , och . Vid remissammanträdet var närvarande , , , , , Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetsdomstolen, , , , , , och . Skriftliga remissyttranden samt protokoll från remisssammanträdet finns att tillgå i (dnr EUN1999/13260/ARM). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 4 Gällande rätt 4.1 Direktivet Av ingressen till direktivet framgår att gravida arbetstagare och arbetstagare som fött barn eller ammar i flera avseenden utgör en särskilt utsatt riskgrupp. Direktivet innehåller bestämmelser som förpliktar medlemsstaterna att vidta åtgärder till skydd för dessa arbetstagares säkerhet och hälsa. Direktivet, som är ett minimidirektiv, föreskriver huvudsakligen följande. Vissa slag av arbetsuppgifter kan medföra en särskild risk för att gravida arbetstagare och arbetstagare som fött barn eller ammar kan komma att exponeras för farliga agenser, arbetsprocesser eller arbetsförhållanden. Dessa risker måste följaktligen bedömas, och resultatet meddelas till de kvinnliga arbetstagarna eller deras representanter. Gravida arbetstagare och arbetstagare som fött barn eller ammar får inte utföra arbetsuppgifter som kan äventyra deras säkerhet och hälsa. Sådana arbetstagare skall inte kunna åläggas nattarbete. Det råder ett förbud mot uppsägning av skäl som hänger samman med dessa arbetstagares tillstånd. De åtgärder som medlemsstaterna vidtar måste vidare vara förbundna med bibehållna rättigheter enligt anställningsavtalet, inklusive bibehållen lön eller skälig ersättning. Artikel 8.1 föreskriver att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagarna i fråga är berättigade till sammanhängande barnledighet före eller efter förlossningen enligt nationell lagstiftning eller praxis. Av artikel 8.2 framgår att av denna ledighet skall minst vara obligatoriska före eller efter förlossningen enligt nationell lagstiftning eller praxis. Enligt slutbestämmelserna skulle direktivet vara genomfört i medlemsstaterna . Enligt kommissionens mening har inte genomfört artikel 8.2 i direktivet. 4.2 Föräldraledighetslagen Föräldraledighetslagen (1995:584) tillkom som ett resultat av dels en modernisering av den gamla lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m., dels en anpassning av de svenska reglerna till direktiv /85/EEG. Kvinnliga arbetstagare hade enligt den gamla lagen rätt till hel ledighet i samband med barns födelse före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. För att uttryckligen uppfylla direktivets krav i artikel 8.1 på sammanhängande ledighet före den beräknade tidpunkten för förlossningen eller efter förlossningen, förlängdes rätten till ledighet före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Bestämmelsen trädde i kraft och finns i 4 § första stycket föräldraledighetslagen. När det gällde direktivets krav i artikel 8.2 på obligatorisk mammaledighet i samband med förlossning ansågs i förarbetena till föräldraledighetslagen (prop. 1994/95:207 sid. 24 f), att det inte fanns skäl att införa en regel om obligatorisk mammaledighet. Ställningstagandet motiverades på följande sätt. Utredningen om ledighetslagstiftningen (SOU 1994:41) hade under sitt arbete inte funnit något som tydde på att problem förelåg för gravida arbetstagare eller arbetstagare som fött barn eller som ammade att få ledighet. Det hade inte heller tidigare i lagstiftningsarbetet framförts något allmänt krav på obligatorisk ledighet i samband med barns födelse. Föräldraledighetslagen tillerkände arbetstagarna rätt till ledighet enligt där närmare angivna regler och det hade inte framkommit något som tydde på att detta regelverk inte fungerade på avsett sätt. Därför var det för svenska förhållanden främmande och omotiverat med en regel om obligatorisk ledighet. av alla kvinnliga arbetstagare som fött barn var lediga i anslutning till förlossningen och övriga antogs vara sjukskrivna. Det fanns sålunda en svensk praxis som innebar att kvinnliga arbetstagare som fött barn verkligen utnyttjade den rätt till ledighet som lagstiftaren tillerkände dem, varför svensk nationell lagstiftning i förening med praxis redan uppfyllde direktivets krav i denna del. Någon bestämmelse om obligatorisk mammaledighet motsvarande artikel 8.2 i direktivet finns således inte i föräldraledighetslagen. 5 Genomförande av bestämmelsen om obligatorisk mammaledighet Regeringens förslag: Om en kvinnlig arbetstagare inte är ledig på annan grund skall av den mammaledighet som anges i föräldraledighetslagen vara obligatoriska före eller efter förlossningen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorian har dock inte beaktat att den kvinnliga arbetstagaren kan vara ledig i samband med förlossningen på annan grund än föräldraledighet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. Flera av remissinstanserna anser att i praktiken lever upp till direktivets regel eftersom de flesta mammor är lediga minst i samband med förlossningen, varför någon obligatorisk mammaledighet enligt direktivet inte är nödvändig i . motsätter sig att förslaget genomförs eftersom den anser att direktivet är genomfört i praxis och att ytterst bör låta pröva frågan om har genomfört direktivet eller ej. Såvitt avser regelns utformning påpekar flera remissinstanser att en kvinnlig arbetstagare kan vara ledig i samband med förlossningen på annan grund än föräldraledighet och menar att om kvinnan t.ex. är sjukskriven eller tar ut semester i stället för föräldraledighet uppfyller hon direktivets krav på ledighet i sak, varför hon inte skall tvingas ta ut föräldraledighet. anser att med hänsyn till att direktivet är ett arbetsmiljödirektiv med bestämmelser om skydd för kvinnliga arbetstagare borde den obligatoriska ledigheten regleras i arbetsmiljölagen. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 8.2 i direktivet skall medlemsstaterna föreskriva en obligatorisk mammaledighet före eller efter förlossningen. Kommissionen har i det motiverade yttrandet anfört att två veckors obligatorisk barnledighet är nödvändig för moderns och barnets hälsa och säkerhet, och för att säkerställa att kvinnor inte tvingas att arbeta in i det sista, eller återvända till arbetet alltför . Kommissionen har vidare anfört att genom bestämmelsen garanteras också att kvinnor som själva vill arbeta tills graviditeten är mycket framskriden, eller vill återvända till arbetet mycket snart, av hälsoskäl måste ta en ledighet . Den svenska föräldraledighetslagstiftningen är rättighetsbaserad och är ingen tvångslagstiftning. har en generös föräldraledighetslagstiftning. I princip varje kvinnlig arbetstagare i är mammaledig i samband med sitt barns födelse än . Därtill kommer att även fäder har rätt till ledighet med ersättning i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, biträda i hemmet eller vårda barn. Eftersom fäder i utnyttjar denna ledighet i stor omfattning, gynnas både barnets och moderns hälsa. Kvinnor och män i tar ansvar för sin och sitt barns hälsa och rätten till ledighet i samband med förlossning har full acceptans i svenskt samhällsliv. För att uttryckligen genomföra direktivets regel om obligatorisk ledighet anser dock regeringen att en sådan regel bör införas i svensk rätt. Med hänsyn till att direktivets bestämmelse i artikel 8.1 om barnledighet är genomförd i föräldraledighetslagen anser regeringen att genomförandet av obligatoriet i artikel 8.2 också skall ske i denna lag. Artikeln genomförs enklast genom ett tillägg i bestämmelsen om mammaledighet i 4 § första stycket. Som flera av remissinstanserna påpekat måste det avgörande vara att den kvinnliga arbetstagaren är ledig i samband med förlossningen och det kan knappast spela någon roll vad för slags ledighet det är fråga om. Hon kan exempelvis ta ut semester, nyttja havande-skapspenning, vara sjukskriven eller om hon är lärare ha ferier. Den kvinna som är ledig om sammanlagt som 4 § första stycket föreskriver bör anses uppfylla direktivets krav på ledighet i sak. Det är alltså bara för det fall den kvinnliga arbetstagaren inte är ledig på annan grund som det bör föreskrivas att av den stadgade mammaledigheten i 4 § första stycket skall vara obligatoriska. När det gäller förläggningen av de två obligatoriska veckorna går det inte att entydigt utläsa av artikeln om den kvinnliga arbetstagaren är skyldig att vara mammaledig i direkt anslutning till tidpunkten för förlossningen. Därför har artikelns formulering före eller efter förlossnin- gen valts i lagtexten. 6 Ikraftträdande Lagen föreslås träda i kraft . 7 Författningskommentar 4 § Bestämmelsen har behandlats i föregående avsnitt. Första stycket har tillförts en regel om två veckors obligatorisk mam- maledighet. Av rätten till 14 veckors mammaledighet skall kvinnan ta ut två veckors ledighet före eller efter förlossningen. Denna skyldighet gäller dock inte om den kvinnliga arbetstagaren är ledig på annan grund, t.ex. semester eller sjukskrivning, . Vissa redaktionella ändringar har därutöver gjorts. Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar Sammanfattning av promemorian antog Europeiska gemenskapernas råd direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. I artikel 8.1 i direktivet föreskrivs att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att gravida arbetstagare samt arbetstagare som har fött barn eller ammar är berättigade till sammanhängande barnledighet före eller efter förlossningen enligt nationell lagstiftning eller praxis. Av artikel 8.2 framgår vidare att av denna barnledighet skall minst vara obligatoriska före eller efter förlossningen enligt nationell lagstiftning eller praxis. Direktivet har i allt väsentligt genomförts i svensk rätt genom föräldraledighetslagen (1995:584). Någon sådan obligatorisk ledighet som stadgas i artikel 8.2 i direktivet finns dock inte i svensk lag. Europeiska kommissionen anser att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 8.2 i direktivet, eftersom inte föreskrivit minst två veckors obligatorisk mammaledighet i den nationella lagstiftningen. I promemorian föreslås en ändring i föräldraledighetslagen som genomför bestämmelsen i artikel 8.2 i direktivet. Lagändringen innebär att skall vara obligatoriska av den i föräldraledighetslagen föreskrivna mammaledigheten före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Lagen föreslås träda i kraft . Promemorians lagförslag Härigenom föreskrivs att 4 § föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Hon har också rätt att vara ledig för att amma barnet.Mammaledighet behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut.Vid ledighet för att amma barnet gäller inte 10 15 §§. En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Av denna ledighet skall vara obligatoriska före eller efter förlossningen. En kvinnlig arbetstagare har också rätt att vara ledig för att amma barnet.Mammaledighet behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut. Vid ledighet för att amma barnet gäller inte 10 15 §§. Denna lag träder i kraft . Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 4 § föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Hon har också rätt att vara ledig för att amma barnet. En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Om hon inte är ledig på annan grund skall av denna mammaledighet vara obligatoriska före eller efter förlossningen. Arbetstagaren har också rätt att vara ledig för att amma barnet. Mammaledighet behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut. Vid ledighet för att amma barnet gäller inte 10 15 §§. Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:87 Obligatorisk mammaledighet Jfr rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1, Celex 392L0085). Jfr rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligan har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1, Celex 392L0085). Jfr rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1, Celex 392L0085). Bilaga 1 Prop. Bilaga 2 Prop. Bilaga 3 Prop. Bilaga 4 Prop. Bilaga 5 Prop.