prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Då programmet, vid utvärderingen, pågått kunde relativt få konkreta resultat redovisats. I den av regeringen beställda utredningen konstaterar KFB att en utvärdering av forskningsprogramarbetet visade att beviljade projekt inom ramen för programmet är relevanta för forskningsområdet och att resultaten kommer att vara värdefulla för målgruppen. Planeringsanslag och anordnande av seminarier m.m. kring viktiga projektansökningar anges som lovvärda styrgruppsalternativ. Som svagheter ses brister i informationsspridning, industrins sparsamma representation i projekten och det begränsade användarinflytandet i beslutsprocessen. En fortsättning av programmet med koncentration på telematik för funktionshindrade och äldre samt en förstärkning av antalet intressenter som breddar den finansiella basen rekommenderas av utredaren. KFB antog på styrelsemöte detta som riktlinjer för det fortsatta arbetet inom området IT och funktionshinder för perioden 2002. Regionalt IT-projekt om utsatta barn Ett arbete som rör utsatta barn pågår, med koppling till det samarbete som sker inom , inom särskilda arbetsgrupp för barnfrågor for Children at Risk in the Baltic Sea Region. Projektet är inriktat på att skapa: Förståelse bland politiker och myndigheter om problemets omfattning och att det behövs ett intradisciplinärt samarbete. Ett nätverk av kontakter mellan regionens alla aktörer. Nätverket byggs upp med hjälp av informationstekniken. Projektidén är att komplettera befintliga webbplats med en intranetfacilitet som gör det möjligt att: - överföra större informationsmängder, för t.ex. telekonferenser och distansundervisning - tillhandahålla en möjlighet för myndigheter, organisationer, experter att utbyta erfarenheter och ge möjlighet till konsultationer och handledning. Socialförsäkringar Det finns ett stort behov av vidareutveckling av socialförsäkringens administration och ett omfattande och flerårigt samlat utvecklingsarbete har därför påbörjats. Inriktningen är bl.a. att förkorta handläggningstider samt att höja kvaliteten, öka likformigheten och förbättra kostnads- effektiviteten i ärendehandläggningen. Lednings- och organisations- formerna liksom kompetensen skall utvecklas med tyngdpunkt i att de försäkrade ställs i centrum. Ett vidareutvecklat IT-stöd är en viktig del av denna strategi. har som ansvarig systemägare för social- försäkringens gemensamma IT-system ett särskilt ansvar för utvecklings- arbetet. Arbetet skall bedrivas så att de frekvent förekommande löpande ändringarna av bestämmelser m.m. inom socialförsäkringen kan hanteras tillsammans med det omfattande utvecklingsarbetet. Bl.a. har betydande insatser redan gjorts för att genomföra det nya pensionssystemet som ett intensivt utvecklingsarbete även inom andra försäkringsområden pågår. Inriktningen är att huvuddelen av ärendehandläggningen skall ges förbättrat IT-stöd som bl.a. skall medföra bättre service gentemot de försäkrade. Försäkringskassorna skall som ett led i detta utvecklingsarbete förbättra arbetsformer, arbetssätt och kompetens. Ett exempel på serviceförbättringarna är att varje försäkrad via enkla IT-rutiner själv kan ta fram sin egen personliga pensionsprognos i det nya pensionssystemet. Allmänhetens möjligheter till självbetjäning via ett utvecklat IT-stöd hos försäkringskassorna avses gradvis komma att öka inom olika försäkringsområden på motsvarande sätt som sker beträffande pension. Inriktningen är att det samlade utvecklingsarbetet skall vara genomfört Sammanfattning av Statskontorets rapport (1997:18) Uppdraget Regeringen () beslöt att Statskontoret skulle utreda den svenska delen av Internet. Utredningen överlämnades av Statskontoret till Kommunikations- departementet . Utredningens resultat redovisades i Statskontorets rapport 1997:18 "Svenska delen av Internet-struktur, säkerhet och regler". Uppdraget omfattade att beskriva Internet , analysera fram- tida krav, föreslå åtgärder till förändringar, undersöka behovet av och förutsättningar för att öka säkerheten och användbarheten av Internet. Uppdraget avsåg i huvudsak frågor som hade samband med datatrans- mission av IP-paket. I direktiven angavs att staten endast i undantagsfall skall ingripa med reglering. Branschen skall i så stor utsträckning som möjligt ta ansvar för krav på nätoperatörer. Statskontoret genomförde utredningen med bl.a. stöd av SNUS () och SEIS (Säkrad Elektronisk Information i Samhället). Samråd genomfördes med nitton organisationer. Internets huvudkomponenter Internet är ett nät av nät. Varje delnät drivs och finansieras av den som är delnätets operatör. Användarna av nätet betalar för sin anslutning till Internet. Huvudkomponenterna i den svenska delen av Internet är: operatörernas nät med tillhörande stödsystem användarnas nät gemensamma resurser för alla operatörer och användare För att delnäten tillsammans ska fungera som ett nät krävs gemensamma regler för hur det sak byggas upp och drivas samt vissa funktioner som drivs gemensamt av operatörerna. Utredningen identifierade ett antal sådana gemensamma resurser (se nedan). Utredningens förslag och bedömningar Statskontoret föreslog att ytterligare knutpunkter (utöver den i och den som planerades att startas i ) för sam- trafik mellan operatörer, så att alla användare kan nå alla, etableras successivt med början i /regionen och därefter i . Utöver de knutpunkterna föreslog Statskontoret att de gemensamma nätresurserna bl.a. skulle omfatta följande: Domännamnssystemet (DNS) för landskoden för .se och för roten för det globala domännamnsträdet Tidservrar för nationell tid via nätet Vägvalsregister Hantering av domännamn för toppdomänen .se Statskontoret förslog även hur anskaffning, placering och drift av de ge- mensamma nätresurserna borde ske liksom hur dessa kunde finansieras. Statskontoret föreslog dessutom en definition av Internetoperatör, att vissa krav ställs på en Internetoperatör och vad en tjänst som en operatör levererar till en kund minst bör omfatta (minimal IP-tjänst). Statskontoret gjorde också följande bedömningar: i , som hade etablerat den na- knutpunkten i , även var lämplig att etablera och ansvara för driften av övriga föreslagna nationella knutpunkter, Den organisation som The Swedish Chapter of the , ISOC SE byggt upp för domännamns-hanteringen hade förutsätt- ningar att fungera bra, dock föreslogs att en samrådsgrupp med del- tagare från lämpliga myndigheter skulle bildas, Regelverket för hantering av domännamn för toppdomänen .se är till fyllest. Statskontoret lämnade även vissa rekommendationer bl.a. gällande säkerhetsfrågor. Statskontoret konstaterade att branschen i stor utsträckning var villig att själv reglera och driva de gemensamma nätfunktionerna. Statskontorets ansåg att det dock fanns skäl att utvärdera hur väl ut- redningens förslag genomförs för att kunna göra en bedömning om eventuellt ytterligare åtgärder krävs för att erhålla ett robustare Internet i . Därför föreslog Statskontoret att regeringen skulle ta initiativ till en sådan utvärdering. Sammanfattning av Statskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) Regeringen beslutade att uppdra åt Statskontoret att ta fram en sammanhållen strategi som preciserar statens ansvar och anger hur säkerhetsarbetet kan inordnas i det nationella handlings- programmet för IT samt hur arbetet med IT-säkerhetsfrågor bör organi- seras och fördelas mellan olika statliga myndigheter. Strategin skulle innehålla långsiktiga övergripande gemensamma mål samt förhållnings- och tillvägagångssätt för samhällets IT-säkerhet. Uppdraget omfattar även förslag till hur medverkan i det inter- nationella IT-säkerhetsarbete skall koordineras. överlämnade Statskontoret rapporten strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18). I rapporten finns bl.a. en analys av tidigare utredningar på området och en genomgång av IT- säkerhetsarbetet i andra länder. Statskontorets rapport har remiss- behandlats. Remissyttrandena finns samlade i ärende dnr N1999/504/ITFoU. Statskontoret lämnar i rapporten ett för- slag till informationssäkerhetsstrategi som sammanfattas nedan. Sårbarhet och risker Statskontoret gör bedömningen att samhället är betydligt mer sår- bart än tidigare som möjligheterna till kontroll försvårats. Riskerna är stora att konsekvenserna av störningar i informations- systemet fördjupas om inte säkerhetsarbetet håller jämn takt. Det är viktigt att statsmakterna formulerar en sammanhållen strategi för informationssäkerhet där mål, riktlinjer, organisation och ansvarsfördel- ning läggs fast. Nedan redogörs i förkortad form för Statskontorets förslag till en sammanhållen strategi samt förslag till åtgärder för hur en sådan strategi kan uppnås. Utgångspunkter för en informationssäkerhetsstrategi Utgångspunkten för regeringens strategi om informationssäkerhet bör enligt Statskontoret vara att varje företag, organisation och myndighet ansvarar för att den egna informationsbehandlingen sker med be- tryggande säkerhet. Riksdag och regering bör emellertid ha det över- gripande strategiska ansvaret för samhällets informationsförsörjning, IT och informationssäkerhet främst när det gäller samhällsviktiga funk- tioner. Ansvarsfördelning och samordning Enligt Statskontorets förslag har staten har det övergripande ansvaret för alla samhällsviktiga funktioner. Staten har vidare ett direkt ansvar för den statliga sektorns informationsförsörjning. En samordning bör enligt Statskontoret ske inom regeringen av inte bara IT-frågor utan även frågor kring informationssäkerhet i samhället. För att möjliggöra en bred samverkan mellan privat och offentlig sektor på hög nivå bör ett rådgivande organ skapas, med representanter för alla delar av samhället, som knyts till regeringen. Det verkställande ansvaret inom säkerhetsområdet bör åvila de myndigheter som var och en inom sitt område har ett delansvar. En myndighet bör emellertid utses som ansvarar för samordning av arbetet med informationssäkerhet. ÖCB föreslås få ansvaret att samordna informationssäkerhetsfrågor. För att göra den offentliga förvaltningen till en effektiv och säker användare och föregångare på IT-området krävs dessutom ett förebyggande arbete i form av råd och rekommendationer om teknik och tillämpningar. Statskontoret föreslås få i uppgift att förse myndigheterna med sådan vägledning. Statskontorets förslag till åtgärder för bättre informationssäkerhet Statskontoret lämnar i rapporten förslag på åtgärder för bättre informa- tionssäkerhet. Alla samhällsviktiga funktioner skall vara certifierade avseende säkerhet, kvalitet och tillgänglighet. Alla myndigheter, som är ansvariga för system eller information av samhällsviktigt slag bör i sina regleringsbrev åläggas att göra risk- och säkerhetsanalyser. Analyserna bör rapporteras till ÖCB. Rapporteringsskyldigheten bör utvärderas . En organisation för incidentrapportering bör skapas. ÖCB föreslås få ansvaret att bygga upp en sådan hantering. Möjligheterna till en harmonisering av befintlig lagstiftning inom området informationssäkerhet bör utredas. Regeringen bör ta initiativ till att genomföra en kartläggning av tillgång till och behov av utbildning inom området informations- säkerhet. De organisationer som bär ett särskilt ansvar för informationssäkerhet i samhällets informationsförsörjning bör stimuleras till att sprida information om ämnet informationssäkerhet i både skolan och arbetslivet. IT-kunskaper bör anges bland de meriterande utbildningar som anges för att söka till utbildning som leder till tjänster inom rättsväsendet, polis, åklagare och domare. Det av stor vikt att myndigheternas ledning tar ett särskilt ansvar för att deras anställda ges lämplig utbildning i informationssäkerhet. Ett säkrare Internet En säker infrastruktur för Internet utgör en del av Statskontorets förslag till strategi för samhällets IT-säkerhet och rapporten innehåller ett antal förslag för att erhålla en säkrare infrastruktur för Internet. Bland annat föreslår Statskontoret att den svenska delen av Internet skall kunna drivas oberoende av funktioner i utlandet. förslag till ändring i ledningsrättslagen Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs i fråga om ledningsrättslagen (1973:1144) att 10 § skall ha följande lydelse samt att en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse införs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ledningsrätt, som avser ut- rymme för ledning som avses i 2 § först stycket 2, innefattar rätt att inom utrymmet anlägga ledningar som avses i 2 § första stycket 1. 10 § Ledningsrätt för ej upplåtas, om olägenhet av någon betydelse uppkommer för allmänt intresse. Första stycket gäller icke när upplåtelsen är till övervägande nytta från allmän synpunkt. Upplåtelse för teleledning som ingår i telekommunikationssystem för allmänt ändamål skall anses vara till övervägande nytta från allmän synpunkt, om inte särskilda förhållanden föreligger. 10 § andra stycket skall tillämpas i sin äldre lydelse vid förrättning som anhängiggjorts före lagens ikraftträdande. Denna lag träder i kraft de Förteckning över remissinstanser Förteckning över remissinstanser som har lämnat skriftliga synpunkter över betänkandet Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85). , Kammarrätten i , , Statskontoret, Delegationen för utländska investeringar i (Invest in ), Försvarsmakten, , , , Försvarshögskolan, Arbets- gruppen om informationskrigföring (Fö 1997:A), Ekonomistyrnings- verket, , i , i , i , i , i , i , , , , /, , , teknik, , , , och kompetensutveckling, , Radio- och TV verket, , , , , , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), Luftfarts- verket, , , (), , , , , IT kommissionen, Regionalpolitiska utredningen, läns landsting, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, IT , IT , IT , mellan universiteten i , näringsliv och samhälle (STUNS), , (), IT företagen, IT , , Landsorganisa- tionen i (LO), , , (), , , , akademikers centralorganisation (), , (), AB , , , , , , , , , , och Handikappförbundens samarbetsorgan. Synpunkter har även på eget initiativ inkommit från: , , RegNet i , , , Hela ska leva, (), The Swedish Chapter of the (ISOC SE), (), , Medicinsk Teknik & Informatik, , kommun, i län, Promise, Producenter av Interaktiva Medier i , TietoEnator, (), Västavik Resurs- och Utvecklings- center (VRC), IT forum , , , , , , , , kommun, och i län Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs att det i ledningsrättslagen (1973:1144) skall införas tre nya paragrafer, 3 a, 13 d och 29 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 a § Ledningsrätt som avser sådan ledning som anges i 2 § första stycket 2 ger ledningens inne- havare rätt att inom det utrymme som har upplåtits för ledningen dra fram och begagna även sådana ledningar som anges i 2 § första stycket 1. Ledningens innehavare får dra fram ledning med stöd av första stycket tidigast efter det att fastighetens ägare underrättats om när arbetet skall påbörjas. Underrättelse skall anses ha skett när meddelandet sänts till fastighetsägaren under dennes adress. 13 d § I fråga om ersättning för skada och intrång på grund av att ledningen dras fram och begagnas med stöd av 3 a § skall be- stämmelserna i 4 kap. exprop- riationslagen (1972:719) till- ämpas. I fråga om värdeökning skall 4 kap. 3 § expropriationslagen dock tillämpas för värdeökning som ägt rum före det att fastighets- ägaren underrättats om när arbetet skulle påbörjas. 29 a § Bestämmelserna i exprop- riationslagen (1972:719) skall tillämpas i fråga om talan om ersättning enligt 13 d §. I fråga om rättegångskostnader gäller dock vad som sägs i 16 kap. 14 § andra och tredje stycket, 17 kap. 3 § andra stycket och 18 kap. 2 § andra stycket fastighetsbildningslagen (1970:988) om rättegångs- kostnader i mål om inlösen- ersättning. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall tillämpas även på ledningsrätter för starkströmsledningar som har upplåtits före ikraftträdandet Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet . , regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 22 § Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera drifts- enheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Om arbets- givaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje av- talsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagar- organisations avtalsområde fast- ställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 §. Har arbetsgivaren flera driftsen- heter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Enbart den omständigheten att en arbets- tagare har sin arbetsplats förlagd till sin egen bostad medför inte att den arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisa- tionen begär det senast vid för- handlingar enligt 29 §. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbets- tagare med längre anställningstid har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. ger högre ålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser Förteckning över remissinstanser som har lämnat skriftliga synpunkter över betänkandet Distansarbete (SOU 1998:115) Kammarrätten i , Arbetsdomstolen, Datainspektionen, Justitie- kanslern, kommissionen, , Handikappombuds- mannen, , , , , , , Tekniska högskolan i , Arbetarskyddsstyrelsen, , , , Jämställdhetsombuds- mannen, JämO, , , , Glesbygds- verket, Handikappförbundens samarbetsorgan, i , LO, , , Akademikers , , Svenska Arbetsgivareföre- ningen, , , , och . Synpunkter har även på eget initiativ inkommit från: , vid , Mental Hälsa, De små kommuneras samverkan SmåKom. Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000 03 06 Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Ordförklaringar och förkortningar accessnät Nät som användare och organisationer utnyttjar för åtkomst till annat nät. , se även xDSL. asymmetrisk Asymmetrisk kommunikation innebär att kommunikation överföringskapaciteten högre i riktningen till användaren (nedåtriktningen), än från användaren. bandbredd Frekvensområde som används för överföring av signaler. Vid datakommunikation anges bandbredden i antal överförda bit på grund av att överföringskapaciteten är beroende av frekvensområdet. bit Binär siffra, kan vara antingen 0 eller 1. bit/s Bit , måttenhet vid dataöverföring. bredband Ett nät med hög överföringskapacitet. Vad som är "högt" har dels varierat över tiden, dels med olika personers och företags uppfattning vad som är högt . Enligt (SOU 1999:85), överföringskapaciteten lika med ellerstörre än /s i båda riktningarna, dvs. både till och från slutanvändaren. byte Dataenhet bestående av 8 bitar. DAB Digital Audio Broadcasting, digital rundradio. DECT Digital European Cordless Telephone, sladdlös telefon. , adresseringssystem på Internet. domän Ett sätt att namnge och gruppera datorer som är anslutna till Internet. Namnen är hierarkiskt uppdelade i domäner som går från mindre grupper till allt större. En vanlig struktur för en domän är avdelning.organisation.land . Rates for GSM Evolution, teknik som ger högre överföringskapacitet än GPRS. e-post Elektronisk post, överföring av meddelande med hjälp av datorer där meddelandet kan läsas . Ethernet Standard för lokala nät, (). fastighetsnät I en fastighet installerade kablar, kopplingsutrustning, uttag etc. GHz Gigahertz, 1 miljard Hz. Gbit/s Gigabit : 1 miljard bit/s. , metod för paketförmedling över GSM-nätet. for Mobile communication, det digitala mobil-telefonnätet. technology, metod att höja överföringskapaciteten i GSM-nät. Humanistiska samhällsvetenskapliga forskningsrådet Hz , perioder , enhet för elektromagnetiska svängningar. IETF Internet Task Force, en organisation för internationellt samarbete kring Internet med syfte att samordna driften, ledningen och utvecklingen av Internet. Föreslår nya standardprotokoll m.m. Internet Globalt datornät med IP som kommunikationsprotokoll. intranät Internt datornät som utnyttjar samma teknik som Internet men som inte är åtkomligt från Internet. , kommunikationsprotokoll som handhar adressering och vägval för datapaket i Internet och i andra IP-baserade nät. IP-adress Logisk adress som tilldelas alla datorer på Internet. Varje Internetansluten dator måste ha en unik IP-adress, tillfällig eller permanent. för utländska investeringar i . Ett tjänsteintegrerat digitalt nätverk som kan ge tal, data, text och bild i samma fysiska nät , förening med övergripande ansvar för Internet. ISOC-SE Svenska avdelningen av ISOC. IVA Kategori 5-kabel Standardiserad kabel för datatrafik med hög överföringskapacitet i fastighetsnät. kbit/s Kilobit : 1 000 bit/s. konvergens Närmande från olika håll till ett visst värde, mot ett visst mål o.d. kretskoppling En förbindelse är uppkopplad mellan två användare under samtal och kan under den tiden endast utnyttjas av dessa. , Ett nät med hög överföringskapacitet och begränsad räckvidd, vilket ägs och sköts lokalt av organisationen. Ett är ofta begränsad till en byggnad. , mikrovågsbaserat radionät för datatrafik med hög överföringskapacitet. Mbit/s Megabit : 1 000 000 bit/s. MDTS Multimedia, Dator och TV-spel modem Utrustning för modulation och demodulation, dvs. översättning av digitala signaler till analoga och vice versa, så att man kan använda analoga medier för digital informationsöverföring. Normalt kopplas ett modem mellan den egna datorn och telefonjacket, så att man kan använda telefonnätet för digital kommunikation. , en familj av standarder för kodning av audiovisuell information som musik, video och film. Multiplexor Utrustning för dataöverföring som möjliggör att (MUX) ett antal dataströmmar delar på en gemensam dataförbindelse, så att varje dataström tilldelas en egen självständig kanal. multiplexering Sammanslagning av flera överföringar på samma förbindelse. MVDS Microwave Video , mikrovågbaserat radionät huvudsakligen för enkelriktad överföring av video. nättopologi Det geometriska utseendet, formen och läget av ett nätets kablar (kabelförläggning), noder och övriga enheter, vid trådlös radio-kommunikation placering av och antenner. Paketförmedling Överföring av data i form av paket. Flera paket från olika användare kan förmedlas på samma förbindelse . protokoll En uppsättning regler för ett datorprograms växelspel med andra program. regionala nät Nät begränsad till en region, exempelvis inom ett län. router Kommunikationsdator ( växel ) i ett datornät vilken tolkar adresser i inkommande datapaket och väljer den bästa vägen för dem i nätet.