prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Resultatbedömning 10 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 10 2.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 11 2.3.4 Regeringens slutsatser 11 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 11 3 Ersättning vid arbetslöshet 13 3.1 Anslag 13 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 13 A2 Bidrag till lönegarantiersättning 15 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen 9 3.1 Anslagsutveckling 13 3.2 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift 15 3.3 Anslagsutveckling 15 2.1 Antal arbetslösa 10 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning ramanslag 29 696 000 A2 Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 877 000 Summa 2 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 2.1 Omfattning Utgiftsområde 13 omfattar bidrag till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning samt utgifter för grundbelopp, utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna och statlig ålderspensionsavgift. Området omfattar vidare en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen samt ersättning till personer som får tillfällig avgångsersättning eller ersättning vid generationsväxling. () är den myndighet som i huvudsak svarar för verksamheten under utgiftsområdet. I utgiftsområdet ingår också utgifter för lönegarantiersättning, vilken skall ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid arbetsgivarens konkurs. 2.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 37 331 33 939 33 463 30 573 28 466 28 273 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den höga arbetslösheten har inneburit mycket stora utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Totalt var i genomsnitt 276 000 personer , eller av arbetskraften, öppet arbetslösa . Det är emellertid en kraftig minskning jämfört med året innan. har i genomsnitt 237 000 personer varit öppet arbetslösa. Det innebär en öppen arbetslöshet på av den totala arbetskraften. Regeringens bedömning i den reviderade finansplanen är att den öppna arbetslösheten kommer att uppgå till i genomsnitt av arbetskraften . Antalet konkursföretag som under berördes av utbetalningar från lönegaranti- ersättningen var knappt 2 900 och antalet berörda arbetstagare var omkring 22 400. Utbetalningarna av lönegarantiersättning har stabiliserats kring . Förändringar trädde förändringar i kraft som innebar att arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) slogs ihop till en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Ersättning kan lämnas dels i form av inkomstrelaterad ersättning, dels i form av grundbelopp. ändrades tidpunkten för när grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen tidigast kan lämnas, från det år en sökande fyller till den dag han eller hon fyller . Ändringen var en konsekvens av att åldersgränsen för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder ändrats på samma sätt. Utgifterna för resursarbete, som belastade utgiftsområdet fram till , och utgifterna för offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA), som belastade utgiftsområdet fram till , belastar nu utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Vidare belastas anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning av en statlig ålderspensionsavgift. Anslaget för bidrag till lönegarantiersättning finansierade t.o.m. även amorteringar till för den skuld som kvarstod från lönegarantifonden. Skulden reglerades vid utgången av genom att medlen avräknades mot statsverket. Fr.o.m. belastas anslaget endast med utbetalningar för lönegarantiersättningar och vissa administrationskostnader. Mål Utgiftsområdet skall medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Prioriteringar skall aktivitet och omställning under arbetslöshet prioriteras. Det innebär bl.a. att försäkringens grundläggande krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande och vad som kan anses vara ett lämpligt arbete kommer att preciseras. Regeringen kommer i den mån det behövs att föreslå lagändringar . 2.3 Resultatbedömning 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Arbetslöshetsersättningen är en viktig del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken vars främsta uppgift är att öka anpassningsförmågan på arbetsmarknaden. Ersättningen lämnas vid ofrivillig arbetslöshet och kompenserar för förlorad arbetsinkomst. Ersättningen är avsedd att underlätta omställning till nytt arbete. Lönegarantiersättningen ger ett löneskydd åt arbetstagare vid arbetsgivares konkurs. Arbetslöshetens omfattning är avgörande för utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Vidare påverkas utgifterna av reglerna för arbetslöshetsersättningen. Därutöver har antalet personer som berörs av företagskonkurser liksom bestämmelserna för lönegarantiersättning betydelse för hur mycket som betalas ut i lönegarantiersättning. Den höga arbetslösheten har inneburit mycket stora utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Arbetslösheten har minskat men är fortfarande avsevärt högre än . var omkring 276 000 personer öppet arbetslösa varav 122 000 var kvinnor och 154 000 män. Det motsvarade av arbetskraften. Bland kvinnor var arbetslösheten och bland män . har i genomsnitt 237 000 personer varit öppet arbetslösa. Av dessa var 102 000 kvinnor och 135 000 män. Det innebär en arbetslöshet på av den totala arbetskraften, eller 5,0 procents arbetslöshet bland kvinnor och 6,0 procents arbetslöshet bland män. Diagram 2.1 Antal arbetslösa 16-64 år Tiden i öppen arbetslöshet har minskat jämfört med . var den genomsnittliga tiden i öppen arbetslöshet . Utgifterna för arbetslöshetsersättningen var till följd av en minskad arbetslöshet lägre än och beräknas fortsätta att minska på grund av en allt lägre arbetslöshet. 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Se avsnitt 2.3.1. 2.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Arbetslöshetsersättningen förutsätter och möjliggör ett aktivt arbetssökande under arbetslöshet och ersättningen kan därför ses som en integrerad del av den aktiva arbetsmarknadspolititken. Ersättningen medverkar också till att minska inkomstklyftorna mellan dem som har arbete och dem som saknar arbete och är därför även en viktig del av fördelningspolitiken. 2.3.4 Regeringens slutsatser Under en konjunkturuppgång är det av största vikt att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och att matchningen mellan lediga platser och arbetssökande fungerar effektivt. I detta sammanhang har arbetslöshetsersättningen stor betydelse som omställningsförsäkring. har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsgruppen har i uppdrag att lämna förslag som säkerställer att arbetslösa behandlas lika i likartade situationer. Arbetsgruppen ser över reglerna om att ta ett anvisat lämpligt arbete och lämnar förslag till preciseringar av vad detta innebär mot bakgrund av försäkringens grundläggande krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsgruppen analyserar vidare hur arbetsförmedlingens kontrollfunktion fungerar och föreslår de förbättringar som kan behövas. I uppdraget ingår också att se över tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsgruppens förslag kommer att beredas och regeringen avser att lämna förslag till om ändringar. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter också en effektiv matchning mellan utbjuden arbetstid och arbetstillfällen. Arbetslöshetsförsäkringens utformning har betydelse även i detta sammanhang. tillsattes därför en utredning som fick i uppdrag att bl.a. se över frågan om deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande, DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning (SOU 1999:27) . tillsattes även en arbetsgrupp inom för att belysa frågan om en indexering av dagpenningbeloppets högsta och lägsta nivå. Arbetsgruppen har lämnat en rapport, Indexering av högsta och lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:10). Betänkandet och rapporten har remissbehandlats och regeringen avser att ta ställning till dessa i anslutning till behandlingen av förslagen från den arbetsgrupp som ser över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen. 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet En flexibel arbetsmarknad, med goda möjligheter till omställning för både anställda och arbetslösa, är en förutsättning för att uppnå målen om en öppen arbetslöshet på högst och att öka andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen till . Detta kräver insatser inom flera politikområden. Regeringens arbetsmarknadspolitik bidrar till en effektiv anpassning på arbetsmarknaden främst via en effektiv arbetsförmedling och genom att arbetslösa kan utbilda sig och på annat sätt utveckla sin kompetens. Vidare har regeringens utbildningspolitik t.ex. genom och regeringens näringspolitik såväl kortsiktiga som långsiktiga positiva effekter på arbetsmarknaden och arbetskraftens omställningsförmåga. Även skatte- och bidragssystemens utformning har betydelse för tillväxten och sysselsättningen och därmed också för arbetslösheten. Utgiftsutvecklingen Hur stora resurser som avsätts för att finansiera arbetslöshetsersättningen beror framför allt på arbetslöshetens utveckling. Medelsåtgången beräknas för åren 2000 till och med bli mindre än vad som beräknades ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) Detta beror på att arbetslösheten nu antas bli lägre för vart och ett av . Medelsåtgången beräknas dock inte minska proportionellt med arbetslösheten. Det beror dels på att den statliga ålderspensionsavgift som belastar anslag A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning, har höjts. Det beror också på att de som i störst utsträckning antas lämna arbetslöshet är de som erhållit grundbelopp eller saknat arbetslöshetsersättning. Detta gäller t.ex. många arbetslösa ungdomar. Ytterligare en faktor som påverkar utgifterna i förhållande till arbetslösheten är att vissa personer som räknas som sysselsatta i SCB:s Arbetskraftsundersökning, kan uppbära arbetslöshetsersättning, t.ex. deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda. Anslagssparandet under utgiftsområdet för uppgick till sammanlagt . Av detta har förts bort från anslaget. Regeringen har därutöver minskat anslaget med 610 miljoner kro- nor som en teknisk justering av anslaget med anledning av att AMV för bytt redovisningsprincip vilket redogörs för under avsnitt 3.1. De antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten som redovisas i den reviderade finansplanen ligger till grund för regeringens beräkning av de förväntade utgifterna under utgiftsområdet 3 Ersättning vid arbetslöshet 3.1 Anslag A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning Tabell 3.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 32 433 000 2000 Förslag 29 696 000 2001 Beräknat 27 548 000 2002 Beräknat 27 355 000 1 Av detta har förts bort från anslaget Från anslaget utbetalades under arbetslöshetsersättning, tillfällig avgångsersättning, ersättning under tid i generationsväxling, ersättning till deltagare i OTA samt utjäm-ningsbidrag. Anslaget disponeras i huvudsak av (). Arbetslös- hetsutvecklingen är avgörande för anslagets storlek. Utgifterna under anslaget påverkas, för- utom av konjunkturen, av hur reglerna i arbets- löshetsförsäkringen är utformade. Detta gäller främst regler om ersättningsnivåer, ersättning- speriodernas längd och villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. Under utbetalades under anslaget. Det är mindre än vad regeringen be- räknade inför . Orsaken var framför allt en lägre arbetslöshet än vad rege- ringen beräknat. Detta stod klart varför på regeringens för- slag till tilläggsbudget för statsbudgeten för bud- minskade anslaget med 4 238 miljo- ner kronor (prop. 1997/98:150, yttr. 1997/98:AU9y, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). sjönk arbetslösheten ännu snabbare än beräknat, vilket medförde ett anslagssparande på . Av detta har regeringen fört bort . Regeringen har därutöver minskat anslaget med som en teknisk justering av anslaget med anledning av att AMV för bytt redovisning- sprincip. AMV tillämpar nu en kassamässig re- dovisning vilket innebär att preliminära inkomst- skatter till arbetslöshetsersättningen som utbetalas med, i princip, en månads eftersläpning avräknas mot det budgetår då betalningar sker, i likhet med övriga utbetalningar under anslaget. har utbetalningar som skett efter bud- före brytdag för årsbokslut belastat föregående budgetår. Bakgrunden till den för- ändrade redovisningprincipen är att regeringen delar () bedömning att medlen under anslaget i enlighet med nationalräkenskaperna bör definieras som transfereringar och att anslagsavräkningen därför skall ske kassamässigt. Vid omläggningen för uppstod en engångseffekt på genom att anslaget i princip endast belastades med elva månaders skatteutbetalningar i stället för tolv. Kommande budgetår påverkas inte eftersom den förändrade redovisningsprincipen innebär att anslagsbelastningen jämfört med tidigare ökar som den minskar . har betalats ut under anslaget. Regeringen beräknar i den reviderade finansplanen att i genomsnitt 235 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Det motsvarar av arbetskraften. Regeringen beräknar nu att kostnaderna för bidrag till arbetslöshetsersättning kommer att uppgå till . Statsbidrag till arbetslöshetskassor Under uppgick kostnaderna för statsbidrag till arbetslöshetskassorna till . Kostnaderna inkluderar ut- betalning av inkomstrelaterad arbetslöshetser- sättning, grundbelopp och tillfällig avgångser- sättning. utbetalades i statsbidrag till arbetslöshetskassorna. av de öppet arbetslösa som var registrerade vid arbetsförmedlingen hade rätt till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. hade rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. utbetalades ersättning för 62,3 miljoner ersättningsdagar vilket är en minskning med nästan 14,8 miljoner ersättningsdagar jäm- fört med det antal ersättningsdagar som beta- lades ut som arbetslöshetsersättning och KAS . utbetalades ersättning för 29,5 miljoner ersättningsdagar. Det är 3,7 miljoner ersättningsdagar färre än . Arbetslöshetsersättning betalas till såväl hel- som deltidsarbetslösa. fanns i genom- snitt 131 200 deltidsarbetslösa, varav 106 800 kvinnor och 24 800 män, registrerade vid arbetsförmedlingen. Av dessa hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och ca 3 pro- cent hade rätt till grundbeloppet. Det genom- snittliga antalet deltidsarbetslösa hade minskat med omkring 6 100 personer relativt . fanns ca 123 400 deltidsarbetslösa registrerade vid arbetsförmedlingen, vilket är omkring 7 500 färre än . Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Under fick högst 1 000 mil- joner kronor disponeras av regeringen för olika projekt som innebar en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen. beslutade i samband med behandlingen av budgetproposi- tionen (1998/99:1, bet. 1998/99:AU1, rskr. 1998/99:105) att förlänga försöksverksam- heten t.o.m. . Under får högst användas för ändamålet. Regeringen har bemyndigat AMS att fatta beslut om försöks- verksamheten. Regeringens beslut om regional försöksverksamhet i , , Gävle- borgs, och innebär bl.a. att försökslänen själva får fatta beslut om en ak- tivare användning av arbetslöshetsersättningen. För fick de aktuella länen an- vända högst för detta ända- mål och för innevarande budgetår . Regeringen hade t.o.m. beslutat att 15 projekt fick anordnas med aktiva- re användning av arbetslöshetsersättningen. AMS har beslutat om ytterligare 16 projekt samt förlängning av sex projekt. Försökslänen har beslutat om 29 projekt. Besluten omfattar alltså totalt 60 projekt med möjlighet för omkring 6 000 personer att delta. hade totalt 2 712 personer registrerats som deltagare i projekten vilket är av beviljad volym. Av de 60 beslutade projekten har 9 projekt aldrig startat. har utbetalats och . Kostnaderna är inkluderade i utgifterna för statsbidrag till arbetslöshetskassor. Regeringen har i regleringsbrev för uppdragit till tisk utvärdering att följa upp den aktiva använd- ningen av arbetslöshetsförsäkringen. Institutet har också åtagit sig att göra en uppföljning av de enskilda projekten. Tillfällig avgångsersättning Tillfällig avgångsersättning kunde sökas . Under uppbar omkring 18 700 per- soner tillfällig avgångsersättning. Totalt utbetala- des under det året i tillfällig avgångsersättning, varav i form av grundbelopp och som inkomstrelaterad ersättning. Totalt har betalats ut i tillfällig avgångsersättning , varav i inkomstrelaterad ersättning och 9 miljoner i form av grundbeloppet. Dessa kostnader är inkluderade i utgifterna för statsbidrag till arbetslöshetskassor. Generationsväxling fanns möjligheten att ansöka om generationsväxling. 709 personer beviljades generationsväxling under det året På grund av en viss eftersläpning i besluten uppbar, , 837 personer ersättning enligt reglerna för generationsväxling. Utgifterna för ersättning vid generationsväxling uppgick under till och till . Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) belastade anslaget under . Utgifterna uppgick till 972 miljoner kro- nor. Fr.o.m. belastar utgifter- na för OTA anslaget A2 Arbetsmarknadspolitis- ka åtgärder, under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utjämningsbidrag Utjämningsbidrag och utjämningsavgift an- vänds för att utjämna skillnader i nivåerna på medlemsavgifterna i de olika arbetslöshetskas- sorna. Arbetslöshetskassorna betalar avgiften till staten och den går sedan tillbaka till kassorna i form av utjämningsbidrag. Kostnaderna för ut- jämningsbidraget uppgick under till . Även under beräknas kostnaderna för utjämningsbidra- get att bli . Statlig ålderspensionsavgift Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift. har utbetalats i statlig ålderspensionsavgift. Tabell 3.2 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Pensions- grundande ersättningar Ålderspensions- avgift 2000 29 696 26 934 2 696 2001 27 548 24 981 2 501 2002 27 355 24 806 2 483 Slutsatser Vid medelsberäkningen för har regeringen tagit hänsyn till beslut med anlening av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) samt antaganden om den ekonmiska utvecklingen enligt den reviderade finanplanen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till och för beräknas utgifterna till . A2 Bidrag till lönegarantiersättning Tabell 3.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 Förslag 877 000 2001 Beräknat 918 000 2 2002 Beräknat 918 000 3 1 Varav på tilläggsbudget till statsbudgeten (prop. 1998/99:100, avsnitt 5, UO13). 2 Motsvarar 902 655 tkr prisnivå 3 Motsvarar 884 956 tkr prisnivå Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Till och med betalades dessutom amorteringar till för den skuld som kvarstod från lönegarantifonden. Regeringen beslutade om reglering av den kvarstående skulden från lönegarantifonden och föreskrev att vid utgången av skulle reglera sin fordran genom att medlen avräknades mot statsverket. Det därigenom nedskrivna beloppet uppgick till . Från anslaget betalas också ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel samt till Kammarkollegiet för administrativa kostnader. Medel som återvinns ur konkurser inbetalas till statens inkomsttitel Återbetalning av lönegarantimedel. Utgifterna lönegarantiersättningar styrs av antalet konkurser, av hur många som omfattas av konkurserna samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning. Regeringens överväganden Resultatinformation Utbetalningen av ersättning under uppgick till . Antalet berörda konkursföretag var knappt 2 900 och antalet berörda arbetstagare var 22 419. Det innebär en fortsatt minskning med nästan jämfört med då betalades ut. Jämfört med var minskningen . har betalats ut enligt reglerna om lönegarantiersättning. Antalet berörda företag har uppgått till 1 543 och antalet berörda arbetstagare till 10 721. För beräknas utgifterna under anslaget uppgå till ca . inbetalades , som utgjorde återvunna medel från konkurser. Slutsatser finansierar anslaget endast utgifter för lönegarantiersättningar samt för vissa administrationskostnader. Jämfört med tidigare, då även räntor och amorteringar på skulden från lönegarantifonden betalades av anslaget, behöver kostnaderna för lönegarantiersättningar beräknas med större exakthet. Behovet av säkrare prognoser för utgifterna är väsentligt större när amorteringarna kan fungera som en "buffert", som varierar beroende på vilket utrymme som återstår sedan ersättningarna betalats ut. Regeringen har bedömt att förändringarna av anslagskonstruktionen m.m. medför att det behövs ett tydligare myndighetsansvar för lönegarantin. Den fördelning på många olika myndigheter som finns är ett ytterligare skäl att pröva frågan om ett tydligare och mer sammanhållet myndighetsansvar. geringen därför åt Statskontoret att se över administrationen av lönegarantiersättningen m.m. Statskontoret har överlämnat rapporten samlad administration av lönegarantin (1999:20). I rapporten föreslås bland annat att skall vara huvudman och ansvarig för anslaget till lönegarantiersättning samt att utbetalningar av ersättningar skall kunna göras av konkursförvaltarna. Vid ett genomförande av förslagen skulle Kammarkollegiet och länsstyrelserna inte längre ha kvar sin nuvarande hantering av lönegarantifrågor. Betänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1), avgivet av (Ju1996:02), har remissbehandlats och bereds inom (). Kommittén har enligt sina direktiv bl. a. haft i uppdrag att föreslå hur en minskning av statens kostnader för lönegarantin med skall genomföras. Regeringen bedömer att de förslag om förändringar som regeringen avser att förelägga kommer att leda till lägre kostnader för lönegarantiersättningar . Vidare bör det sjunkande antalet konkurser bidra till lägre kostnader. Regeringen avser att återkomma till frågan i samband med vårpropositionen , då utvecklingen kan bedömas närmare. För föreslår regeringen för anslaget till bidrag till lönegarantiersättningar. Regeringen beräknar anslaget till för vardera av budgetåren 2001 och 2002.