prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta innebar att det utgående anslagssparandet 1999 uppgår till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar väg- och järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande IT- frågor. Tabell 5.54 Uo22 Kommunikationer Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Vägar och järnvägar 24 410 22 931 -86 22 944 13 B. Sjö-och luftfart 1 099 807 105 870 63 C. Post- och telekommunik. 751 695 0 709 14 D. SJ, kollektivtrafik m.m. 616 633 -20 596 -37 E. Kommunik- ationsforskn. meteorologi 473 436 0 510 74 Summa Uo 22 27 349 25 501 -1 25 629 127 I statsbudgeten anvisades totalt . Utfallet blev , vilket är 127 miljoner (0,) högre än anvisat i statsbudgeten. De största skillnaderna mellan utfall och statsbudget återfinns på anslagen A4 : Banhållning samt A2 Väghållning och statsbidrag. Utgifterna för anslagen blev högre respektive lägre än anvisat i statsbudgeten. På statsbudgeten anvisades för Väghållning och statsbidrag. Regeringen beslutade om en indragning på på anslaget och dessutom ett begränsningsbelopp på . Regeringen beslutade även om ett begränsningsbelopp för anslaget : Banhållning. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar Jord- och skogsbruk, fiske samt utgifter inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) och fiske- politik (CFP). Vidare ingår nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. I utgiftsområdet ingår också utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livsmedelskontroll. Utgiftsområdet innefattar även anslag till högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Tabell 5.55 Uo23 Jord- och skogsbruk m.m. Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Samarbete 38 38 0 36 -2 B. Jordbruk och trädgårdsnäring 9 483 9 554 0 9 426 -128 C. Fiske 147 190 0 178 -12 D. Rennäring mm 88 95 0 103 8 E. Djurskydd och djurhälsovård 301 279 0 326 46 F. Livsmedel 187 176 0 179 3 G. Utbildning och forskning 1 254 1 290 0 1 320 30 H. Skogsnäring 338 351 12 357 6 Summa Uo 23 11 836 11 973 12 11 925 -49 Utfallet uppgick till , vilket är (-0,4 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna förklaras främst av anslaget B13 Från EG-budgeten finansierade komp- letterande åtgärder inom jordbruket. Förklaringen är att utbetalningar för vallstöd avseende 1999 senarelades till . Lägre utfall än anvisat i statsbudgeten, , blev det även för anslaget B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket. Även här är förklaringen uppskjutna utbetalningar av vallstöd. Högre utgifter i förhållande till statsbudgeten, , blev det däremot för anslaget B14 Arealersättning och djurbidrag m.m. Det högre utfallet förklaras av en lägre anslags- tilldelning i statsbudgeten till följd av ett stort ackumulerat anslagssparande, vilket delvis togs i anspråk . Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, tekno- logisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. Tabell 5.56 Uo24 Näringsliv Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall SB 1999 A. Näringspol. 976 723 17 1 017 294 B. Tekn. infrastruktur 161 192 0 179 -13 C. Konkurrens- frågor 77 68 7 70 1 D. Tekn. forskn. 1 214 1 268 -5 1 449 181 E. Utrikeshandel, export- och inv.främjande 248 413 2 329 -85 F. Konsument frågor 101 113 0 115 2 G. Övriga åtaganden 41 119 -9 97 -23 Summa Uo 24 2 818 2 898 12 3 256 358 För uppgick utgifterna till . Detta är (12,) högre än anvisade medel i statsbudgeten. Den högre förbrukningen inom utgiftsområdet finansierades främst genom att ingående anslagsbehållningar utnyttjades. För anslaget D1 Teknisk forskning och ut- veckling blev utfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgifterna täcktes av ingående anslags- behållningar . Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för anslaget på . Antalet forskning- och utvecklingsprojekt som beviljats medel under budgetåret har ökat något jämfört med . Vidare har förbrukats på äldreanslaget Program för A95/16 småföretags- utveckling: förnyelse och tillväxt . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar huvuddelen av statens bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting, dels förekommer bidrag med fördelande och utjämnade syfte. Utgiftsområdet omfattar också bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Tabell 5.57 Uo25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall SB 1999 A.Bidr./ ersättn till kom- muner och landsting 96 784 103 565 -40 102 542 -1 022 Summa Uo 25 96 784 103 565 -40 102 542 -1 022 blev utfallet för utgiftsområdet , vilket är () lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I förhållande till totalt tilldelade medel blev utfallet lägre. Jämfört med 1998 blev ökade utgifterna med högre. Syftet med de ökade statsbidragen är att underlätta för kommuner och landsting att klara det lagstadgade kravet på ekonomisk balans samt att finansiera vissa satsningar inom områdena vård, skola, omsorg. Skillnaden gentemot anvisat i statsbudgeten hänförs främst till lägre utgifter för anslaget A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Detta förklaras av att slutliga beräkning av statsbidraget till kommuner och landsting var lägre än den preliminära beräkningen. Lägre utgifter i förhållande till anvisat i statsbudgeten blev det också på anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Orsaken är att Bostadsdelegationen och regeringen inte hann behandla alla inkomna ärenden , vilket innebär att utgifterna i stället belastar anslaget . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och Riksgälds- kontorets provisionskostnader i samband med upplåning på de internationella kapital- marknaderna. Utgiftsområde 26 omfattas inte av det statliga utgiftstaket. Tabell 5.58 Uo26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall SB 1999 A. Räntor på statsskulden 113 311 84 450 0 89 825 5 375 B. Oförutsedda utgifter 1 10 0 0 -10 C. RGK:s provisions- kostnader 93 100 0 60 -40 Summa Uo 26 113 405 84 560 0 89 885 5 325 I statsbudgeten anvisades på utgiftsområdet medan utfallet uppgick till . Utfallet blev således högre än anvisat belopp i statsbudgeten. Utgifterna för statsskulds- räntorna påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upp- lånings- och skuldförvaltningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av både inkomster och utgifter i upplånings- verksamheten. har rätt att vid behov överskrida anslaget A 1 Räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo visa ett överskott på . Utfallet blev , dvs bättre än beräknat. Års- genomsnittet för 6-månaders räntan blev en procentenhet lägre än beräknat i statsbudgeten medan årsgenomsnittet för den 5-åriga räntan blev lägre. Utfallet på A1 Räntor på statsskulden blev högre än anvisat i stats- budgeten. Det bättre budgetsaldot gjorde att emitterade lägre volymer än beräknat, vilket i sin tur resulterade i lägre överkurser vid emission (lägre inkomster). Det bättre budgetsaldot ledde också till större åter- köp, varför de realiserade kursförlusterna blev större än beräknat. Kursförluster uppstår då obligationer med en högre kupongränta än aktuell marknadsränta återköps. Den ökade räntebelastningen till följd av gjorda uppköp och byten minskar statens framtida räntebetalningar i motsvarande grad. Större valutavinster än beräknat reducerade dock en del av de högre ränteutgifterna. De lägre räntenivåerna bidrog till att de inhemska räntorna minskade med ca . I tabellen nedan redovisas statskuldsräntornas olika komponenter. Då budgetmålet för den offentliga sektorn avser finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna påverkar inte valutaförluster/vinster och kursförluster/vinster statens finansiella sparande. Ett relevant ränte- mått i detta sammanhang är därför delposten summa räntor som blev nära högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.59 Räntor på statsskulden Miljarder kronor Utfall 1997 Utfall 1998 SB 1999 Utfall 1999 Utfall SB 1999 Räntor på lån i svenska kronor 82,5 73,1 69,5 68,5 -1,0 Räntor på lån i utländsk valuta 23,9 23,6 20,2 22,0 1,8 Räntor på in- och utlåning -5,6 -3,9 -4,5 -2,4 2,1 Över-/underkurser vid emission -1,7 -5,7 -7,0 -2,4 4,6 Summa räntor 99,1 87,2 78,3 85,7 7,5 Valutaförluster/ vinster -3,6 9,8 -2,4 -6,3 -3,8 Kursförluster/ vinster 2,8 15,6 8,6 10,2 1,6 Övrigt 0,1 0,6 0 0,2 0,2 Summa ränteutgifter 98,4 113,3 84,5 89,8 5,4 Anm. Beloppen avrundade och summerar därför inte Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till den Europeiska gemenskapens allmänna budget (EU-budgeten). EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Den inbetalda avgiften kan förändras och avvika från budget beroende på ett flertal olika faktorer såsom faktisk uppbörd avseende tullar och import- avgifter, utfallet av EU-budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå och valutakursförändringar. Tabell 5.60 Uo27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. avgift till gemeskaps- budgeten 21 210 21 908 0 20 884 -1 024 Summa Uo 27 21 210 21 908 0 20 884 -1 024 Utfallet blev , vilket är ( ) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänförs till anslaget A 1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. De lägre ut- gifterna beror framför allt på en tilläggs- och ändringsbudget från Europeiska kommissionen där BNI-avgiften minskades med anledning av överskottet i EU-budgeten 1998 och där även avgiftsbaser och växelkurser uppdateras, vilket minskade den BNI-baserade EU-avgiften. Denna prognosjustering under löpande år föregriper och minskar den utfallsjustering som normalt sker efter avslutat budgetår. Utfallet för den del av EU-avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten blev lägre än budgeterat, den mervärdesskattebaserad avgiften blev 109 milj- oner kronor lägre än budgeterat, de särskilda jordbrukstullarna blev lägre än budgeterat och tullavgiften blev högre än budgeterat. Tabell 5.61 Avgifter till EG samt återbetalningar inom ramen för infasningsrabatt Utfall 1995 Utfall 1996 Utfall 1997 Utfall 1998 Utfall 1999 Tullavgift 3 124 3 Särsk. jordbr. Tullar och sockeravg. 164 222 286 359 335 Mervsk. 8 642 8 087 10 298 9 149 7 348 Avg.baser ad på BNI 3 518 5 419 6 736 8 672 9 085 Storbr. 1 302 Summa avgifter 15 448 16 774 20 181 21 210 20 884 Infasnings återb. -4 531 -3 622 -657 -275 0 Summa avgifter (netto) 10 917 13 152 19 524 20 935 20 884 1 Redovisas separat fr.o.m 1999. Ingår tidigare under moms- och BNI-avgift Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten beräknades minskningen av anslagsbehållningarna till 5 milj- arder kronor. Denna förbrukning redovisades i den särskilda posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från före- gående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukningen av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgifts- område. Det slutliga utfallet visar att anslags- behållningarna minskade med 1999, se tabell 5.63. Tabell 5.62 Minskning av anslagsbehållningar 1999 Ingående reservation och ramöverföringsbelopp 1999 01 01 37,6 Anvisat i statsbudget 577,0 Tilläggsbudget 8,5 Medgivna överskridanden 0,6 Indragningar2 -8,1 Utfall -584,5 Indragningar p.g.a. överstigande maximalt anslagssparande -0,9 Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 1999 12 31 30,3 Förändring av anslagsbehållningar -7,3 1 Avseende ram-och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor. 2 Varav +0,avser korrigeringar av myndigheternas årsredovisningar till följd av fel i ingående reservation och ramöverföringsbelopp. I tabell 5.64 redovisas de anslag som uppvisar en förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit på mer än . Tabell 5.63 Förbrukningar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit större än Miljoner kronor Utgiftsområde/Anslag Uo 13 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 1 698 Uo 6 A3 Utveckling och investeringar 989 Uo 14 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 839 Uo 12 A2 Föräldraförsäkring 765 Uo19 1998 A1 Regionalpolitiska åtgärder 738 Uo 7 A1 Biståndsverksamhet 585 Uo 9 A2 Bidrag till läkemedelsförmånen 554 Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 1999 till . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisar de största anslagsbehållningarna uppgående till totalt . I tabell 5.65 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslags- behållningar 1999 överstigande . Tabell 5.64 Anslag med anslagsbehållningar överstigande 1 mdkr per Utgiftsområde/Anslag Uo 7 A1 Biståndsverksamhet 5 105 Uo 18 1 757 Uo 27 A1 Avgift till Europeiska gem. budget 1 318 Uo 23 B15 Intervention o exportbidr. 1 166 Uo 15 A3 Vuxenstudiestöd m. m. 1 150 Uo 25 A2 Bidr till särsk insatser i vissa kom o lt 1 072 Uo 7 B1 Samarbete med Central och 1 023 Totalt 12 591 nettoutlåning För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Be- räkningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabellen nedan framgår de största skillnaderna. Tabell 5.65 nettoutlåning Miljoner kronor Utfall 1998 SB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 Myndigheternas räntekonton 2 739 0 -2 978 -2 978 Premiepensionsmedel, utbet. 0 37 000 0 -37 000 Premiepensionsmedel, inbet. -13 689 -20 900 -26 051 -5 151 Kärnavfallsfonden -209 -400 -1 881 -1 481 CSN, studielån 10 122 11 400 10 951 -449 Insättningsgaranti -2 127 -2 600 -2 284 316 Övrigt 336 2 488 4 310 1 822 Summa -2 828 26 988 -17 933 -44 921 I statsbudgeten beräknades statens utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till . skedde dock ingen utbetalning av dessa medel. Bakgrunden är att har en viss del av inkommande pensionsavgifter inbetalats till () för tillfällig förvaltning inom det reformerade ålderspensionssystemets premie- pensionsdel. I statsbudgeten beräknades att av dessa medel skulle betalas ut från RGK till den nystartade pensions- förvaltande (). Till följd av problem med uppbyggnaden av PPM:s datasystem och de individuella pensionskontona försenades starten av systemet. Detta ledde till att utbetalning av de 37 000 milj- oner kronorna inte blev av . Den första utbetalningen till PPM beräknas istället ske . I statsbudgeten beräknades inbetalningarna av premiepensionsmedel, inklusive ränta, uppgå till . Utfallet blev , vilket betyder att premiepensionsinbetalningarna blev 5 151 milj- oner kronor större än budgeterat. Utfallet för Centrala () lån i RGK avseende studielån och lån till hemutrustning blev , vilket var lägre än budgeterat. ökade myndigheternas inlåning på räntekontona med . I statsbudgeten specificerades ingen prognos över förändringen på myndigheternas räntekonton. Utfallet på övrigt posten i tabell 5.65 uppgår till , varav investeringslån till myndigheter förklarar och konton för kommun- moms förklarar . Kassamässig korrigering Kassamässig korrigering ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning i , . Utfallet av den kassamässiga korrigeringen framräknas residualt. I statsbudgeten beräknades en kassamässig korrigeringspost till 45 000 milj- arder kronor. Korrigeringen avsåg en överföring av pensionsmedel från AP-fonden i enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensions- systemet. Utfallet motsvarade vad som budgeterats. Överföring till AP-fonden samt övriga poster redovisas i nedanstående tabell. Tabell 5.66 Kassamässig korrigering Miljoner kronor Utfall 1998 SB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 Överföring från AP-fonden 0 -45 000 -45 000 0 Vinstmedel från 0 0 -1 550 -1 550 Ränteperiodiseringar 1 078 0 - 568 -568 Lönegarantifonden 0 0 395 395 Försvarsmaktsbeslut 4000 0 0 0 0 0 591 591 Övrigt -4 692 0 1 990 1 990 Summa 386 -45 000 -44 142 858 redovisas överskottet från AB Svenska Spels verksamhet mot inkomst- titel i efterhand en gång . Inbetalningarna av inkomsterna sker dock kvartalsvis i förskott enligt tidigare rutiner. Därmed uppstår en periodiseringsskillnad mellan inbetalning till SCR och vad som redovisas mot inkomsttitel vilket medför en kassamässig korrigering. Ränteperiodiseringar är periodiseringseffekt avseende anslaget för statsskuldsräntor. Främst rör det sig om allemanssparräntor och räntor på vissa delar av RGK:s nettoutlåning. Posten avser en kassamässig korrigering med . Beloppet motsvarar en statsredovisningskorrigering av inomsttiteln 2625 Utförsäljning av beredskaps- lager med samma belopp. Posten Övrigt är en residualt beräknad post. 6 Redovisning av statliga garantier 6 Redovisning av statliga garantier 6.1 Redovisning av statliga garantier för Staten har utestående ekonomiska förpliktelser av olika slag. I detta kapitel redovisas de ansvarsförbindelser som staten har i form av kreditgarantier, borgen, grundfondsförbindelser, kapitaltäckningsgarantier och pensionsgarantier. Redovisningen omfattar även statens garantier för insättningar i bank och vissa värdepappersinstitut utfärdade genom . Insättningsgarantin skiljer sig dock i viktiga avseenden från statens övriga garantier varför denna särredovisas nedan. De uppgifter som redovisas avser ställningen per och verksamheten för . Garantier i utländska valutor redovisas till den kurs som gällde . infördes ett nytt sätt att hantera garantier i staten. Det nya förfarandet ställer krav på kostnadstäckning och innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en årlig avgift för garantin. Till den del avgifter inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention. En sådan subvention skall belasta ett anslag. Förfarandet innebär att avgiftsintäkter och i förekommande fall anslagsmedel reserveras på ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar administration och andra utgifter för garantiverksamheten. Den statliga garantiverksamheten administreras av fem myndigheter: (), (), (), Sida och . De garantiåtaganden som administreras av kan indelas i tre huvudtyper: kreditgarantier, kapitaltäckningsgarantier, och pensionsgarantier. Kreditgarantierna innebär att staten tar på sig kreditrisken vid en investering i infrastruktur, jordbruk etc, men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare. Kapitaltäckningsgarantierna innebär att staten åtar sig att tillskjuta kapital så att kapitaltäckningsgraden i ett bolag alltid överstiger den i lag angivna lägsta nivån (f.n. ). Dessa garantier är obegränsade men redovisas beloppsmässigt som garantimottagarens totala skuld. En variant är grundfondsförbindelse som är ett åtagande att inom en given ram betala ett belopp för att undvika likvidation, se till att garantimottagarens kapital hålls intakt, eller stärka dennes kreditvärdighet. Pensionsgarantierna tryggar pensions-åtaganden vid bolagisering av statliga verksamheter. utfärdar garantier som syftar till att främja svensk export. Garantierna skyddar mot risken för förluster orsakade av politiska och/eller kommersiella händelser vid utlandsaffärer. Dessutom kan EKN:s garantier användas som säkerhet för lån vid finansiering av en affär. Även risker kan garanteras. Den vanligaste garantin täcker risken för utebliven betalning. För varje garanti tas en premie ut som avspeglar riskerna i den specifika affären. utfärdar garantier för ny- eller ombyggnad. Kreditgarantin är en försäkring för bostadslån som långivare på den svenska kreditmarknaden kan köpa av BKN. De garantier som utfärdats finansieras med årliga avgifter som betalas av långivarna. BKN:s äldre garantier där riskavspeglande inte tas ut finansieras delvis genom anslagsmedel. BKN utfärdar även s.k. omfördelningsgarantier av ränteutgifter samt garantier för vissa kommunala åtaganden för boendet. Sida lämnar biståndsgarantier i anslutning till u-krediter, dvs. krediter som lämnas på förmånliga villkor till vissa . Om denna garantigivning resulterar i underskott belastas biståndsanslaget. hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. Insättningsgarantins syfte är främst att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar i bank. Det svenska garantisystemet omfattar insättningar i banker och värdepappersbolag per insättare och institut. De institut som omfattas av garantin svarar också för finansieringen genom att betala en årlig avgift. En ny lag om investerarskydd infördes . Skyddet omfattar värdepapper och medel som banker och värdepappersbolag hanterar för sina kunders räkning. En investerare kan få ersättning från investerarskyddet med sammanlagt högst per institut. Finansiering av investerarskyddet sker genom att avgifter tas ut från instituten när det kan förutses att ersättningar kommer att behöva betalas ut. Garanterad kapitalskuld Den totala garanterade kapitalskulden uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. exkluderas uppgick den garanterade kapitalskulden till , efter en ökning med innan. Merparten av denna ökning kan förklaras av att EKN:s garanterade kapitalskuld ökade, delvis som en följd av dollarkursens kraftiga ökning . Diagram 6.1 Fördelning av den garanterade kapitalskulden per myndighet 1999 I redovisningen nedan anges uppgifterna för inom parentes. Av den garanterade kapitalskulden svarar RGK för 205 (207) miljarder kronor, EKN för 54 (40) miljarder kronor, BKN för 17 (20) miljarder kronor, Sida för 7 (8) miljarder kronor och (392) miljarder kronor. Av diagram 6.2 framgår hur den garanterade kapitalskulden har utvecklats . Diagram 6.2 Garanterad kapitalskuld 1995 1999 Kapitalskulden har ökat under redovisnings- perioden. Den största ökningen skedde , vilket främst berodde på att kapitaltäckningsgarantierna till och Venantius inkluderades i redovisningen. Ökningen förklaras främst av att började redovisas . En del av ökningen förklaras också av att åtaganden i bl.a. Europeiska investeringsbanken och Europeiska ingår i redovisningen . Ökningen kan främst hänföras till RGK, EKN och BKN. var det framför allt EKN:s garantiengagemang som ökade, vilket till viss del förklaras av att en stor del av engagemanget är i US dollar och att dollarkursen steg med . Ekonomiskt utfall Utgifterna till följd av infriade garantier dvs. skadeersättningarna under uppgick till 1 960 (2 982) , vilket motsvarar av den totala kapitalskulden. De största utgifterna till följd av infriade garantier redovisas av BKN med 1 408 (2 796) . Andra myndigheter som redovisar infrianden är EKN med 494 (125) och Sida med . Inkomsterna från garantiavgifter uppgick till 3 080 (2 828) , vilket motsvarar av den totala kapitalskulden. Inkomsterna genereras främst av med 1 993 (1 947) .