prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Endast en begränsad användning återstår vad gäller klorparaffiner och nonyletoxilater. Beträffande klorerade lösningsmedel har användningen av trikloretylen inte sjunkit . Användningen av metylenkolorid har ökat något vilket sannolikt beror på viss ökad användning inom läkemedelsindustrin. Miljömålsarbetet visar sig leda till ett ökat medvetande inom olika sektorer om möjligheten att åtgärda miljöproblemen i sektorn genom insatser från sektorn själv. Alla sektorer har genom uppdrag från regeringen dessutom erhållit ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Detta ansvar innebär bl.a. att myndigheterna skall integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin verksamhet samt verka för att arbetet mot ekologiskt hållbarhet förs framåt inom hela myndighetens sektor. Detta kan få positiv inverkan på miljöarbetet på lång sikt. Regeringen delar bedömning och anser att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift i de fortsatta skatteöverläggningarna. Rätt utformade åtgärder som berör alla samhällssektorer kan bidra till en effektiv användning av resurser, begränsa olika slag av negativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Ökade intäkter på grund av en miljörelatering kan till stor del användas för att reducera uttaget av andra skatter, i första hand olika former av skatt på arbete i syfte att främja sysselsättningen. Utformningen och takten i miljörelateringen får också göras med hänsyn till situationen i vår omvärld. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även . Det är viktigt att inte minst den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling. arbetar på EU nivå för antagandet av ett nytt direktiv om minimibeskattning av energi. Framgång i detta arbete kan komma att ytterligare öka utrymme för en fortsatt miljörelatering av skattesystemet. föreslår regeringen, som tidigare nämnts, en skatteväxling på ca . Några klara miljöeffekter är ännu för tidigt att se av införande av miljöledning. Dock har arbetet på många myndigheter resulterat i effektivare organisation, förbättrat internt miljöarbete dvs., källsortering, energisparåtgärder, resurshushållning, mindre antal resor och resor på ett mer miljövänligt sätt samt ett större miljömedvetande överhuvudtaget. Myndigheterna börjar också väga in miljöhänsyn och ställa miljökrav i allt större omfattning vid upphandling inom de ramar som regelverket medger. Dessutom har flera av myndigheterna börjat ställa miljökrav vid beslut om bidragsgivning m.m. Myndigheterna har således i viss mån påbörjat integrationen av miljöhänsyn i sina beslut och myndighetsutövning. 2.3.4 Regeringens slutsatser kommer prioritet i och myndigheternas arbete att ges åt framförallt förberedelserna för ordförandeskap i EU , en hållbar utveckling inom EU och åt miljöfrågorna i utvidgningsprocessen. årsredovisning för ger en god bild av området skydd och vård av värdefull natur vad gäller ekonomiska resultat. har sett över länsstyrelsernas årliga rapportering av hur naturvårdsmedlen används. kommer årsredovisningen att kompletteras med bättre uppgifter om utförda prestationer m.m. Tyngdpunkten i områdesskyddet ligger i där stora arealer både fjällbarrskog och produktiv skogsmark är skyddade som reservat. För att värna biologisk mångfald, kulturmiljövärden och sociala värden i den svenska skogen är det angeläget både att skogarna brukas genom ett uthålligt skogsbruk och att särskilt känsliga och värdefulla skogsmiljöer väljs ut och skyddas på lämpligt sätt. Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arter är ett värdefullt komplement till skydd och vård av värdefulla naturområden för bevarande av biologisk mångfald. Framtiden kräver att de myndigheter som berörs av det intensifierade arbetet med att skydda värdefulla naturområden, närmast , länsstyrelserna och skogsvårdsorganisationen utvecklar lämpliga samverkansformer för skyddsarbetet. Rapporterna från på regeringens uppdrag om att utarbeta kunskapsöversikt, förslag till kriterier m.m. för arbetet med skydd av skogsmark remissbehandlas . Regeringen har för avsikt att återkomma i dessa frågor. Regeringen har gett ett nytt uppdrag till att redovisa vilka ytterligare områden som bör ingå i Natura nätverket så att den svenska listan blir komplett. Uppdraget skall genomföras i samarbete med länsstyrelserna och i samråd med , och . En första delredovisning skall ske till regeringen och en slutlig redovisning . 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Länsstyrelserna har på miljöområdet ett viktigt tillsyns- och samordningsansvar för miljöarbetet på regional nivå. har fördelats till 81 kommuner för projekt för hållbar utveckling genom stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Kommunerna uppskattar att ca 11 500 årsarbeten skapas genom de beslut om fattats. Regeringen presenterade i förra årets skrivelse (skr. 1998/99:25) en samlad strategi för att förebygga och bekämpa miljöbrott. I strategin slås fast att miljöbrottsligheten i samhället skall minskas genom åtgärder som innebär en effektivisering i fråga om att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra sådan brottslighet. trädde i kraft. utgör en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning för hållbar utveckling. I finns nu de centrala bestämmelserna om miljöbrott och andra straffrättsliga regler samlade. Regeringens mål är att effektivisera kampen mot miljöbrottsligheten. Riksåklagaren har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till effektivare utredning av miljöbrott (Riksåklagarens , ). I en skrivelse till regeringen har Riksåklagaren vidare preciserat förslaget om hur en organisation mot miljöbrott kan utformas. Regeringen ansluter sig till Riksåklagarens förslag och har uppdragit åt Riksåklagaren att förbereda inrättandet av en ny och flexibel organisation för miljöbrottsbekämpningen. Inom åklagar- och polisväsendet skall det finnas åklagare och poliser med särskild kompetens inom området. Riksåklagaren samordnar miljöbrottsbekämpningen. Riksåklagaren kommer att i samarbete med ta fram planer för utbildning och kompetensutveckling liksom för samverkan när det gäller miljöbrottsbekämpningen. Som framgår av redogörelsen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet förstärks resurserna för bekämpning av miljöbrott. 2002 ges ökade resurser såväl till insatser för biotopskydd i skog som insatser för skogsreservat. Avsikten är dels att spara nyckelbiotoper, som innehåller mycket höga biologiska värden, och att spara produktiv skog, i första hand äldre sådan. Intentionen är att uppnå en balans mellan insatserna. Byggforskningen får ökade resurser de tre närmaste åren för att byggandet och förvaltningen av byggnader skall utvecklas för bättre re-surseffektivitet och kretsloppsanpassning. Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremiens storlek och villkor i övrigt för utbetalning av premien. Skrotningsavgiften uppbärs av . Avgifterna bildar bilskrotningsfonden som administreras av . Behållningen i fonden uppgick till . Regeringen har enligt lagen (1990:132) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela de föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade och inte längre används. Den s.k. Batterifonden förvaltas av och uppgick till för blybatterier och till för småbatterier. beslutade i budgetpropositionen om ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Inom ramen för förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället har regeringen beslutat ge 81 kommuner sammanlagt i bidrag. Kommunernas investeringsprogram kommer bl.a. att leda till minskad energianvändning, minskade utsläpp av koldioxid, kväve och svavel till luft samt minskade utsläpp av fosfor och kväve. Viktiga insatser inom miljöområdet sker även inom ramen för andra utgiftsområden. Inom t.ex. utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, finns bl.a. jordbrukets miljöersättningsprogram. Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen fördelat per verksamhetsområde Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Allmän miljö- och naturvård 1 132 1 327 1 505 1 461 1 565 1 751 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 240 250 254 260 265 269 Totalt för utgiftsområde 20 1 372 1 577 1 759 1 721 1 830 2 020 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar insatser för att främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser, skydda särskilt värdefull natur, bevara den biologiska mångfalden, miljöövervakning, stöd till återställning av försurade sjöar och vattendrag genom kalkning, sanering och återställning av förorenade områden, frågor om vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, frågor om forskning på miljöområdet, miljöskyddsfrågor, kemikaliekontroll och internationellt samarbete inom miljöområdet. Till området hör vidare och Kemikalieinspektionen. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 132 1 327 1 505 1 461 1 565 1 751 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har godkänt regeringens förlag till ny struktur för miljöarbetet (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Anslagssparandet har minskat med . Förändringar Medlen till åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden samt sanering och återställning av förorenade områden har förstärkts kraftigt. Medel för miljöforskning införs som ett nytt anslag. Prioriteringar I arbetet med att skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart samhälle prioriteras åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, insatserna för att sanera förorenade områden samt miljöforskning. 3.3 Resultatbedömning Regeringen har angett som mål att skogsmark bör vara skyddade som naturreservat m.m. och ca som biotopskyddsobjekt eller genom naturvårdsavtal. Den kraftfulla satsningen på att skydda värdefulla skogsområden för att bevara den biologiska mångfalden har gett resultat i skyddsstatistiken. och har ett stort antal naturreservat bildats som ett resultat av den finansiering som ställts till förfogande. Det svenska kalkningsprogrammets mål är att i försurade vatten skapa de kemiska förutsättningarna för att den naturliga och faunan skall kunna överleva eller där den försvunnit att återkomma. Målet har för uppnåtts till vad avser kalkad sjöyta och till av de kalkade vattendragen. 3.4 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet Länsstyrelserna skall verka för att främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser, bevara den biologiska mångfalden samt skydda natur- och kulturlandskap. De skall härvid samordna miljöarbetet och miljöövervakningen i länet. Under har tyngdpunkten inom området vilat på insatser för skydd och skötsel av särskilt värdefulla mark- och vattenområden. Flera länsstyrelser har prioriterat skyddet av värdefulla områden. Flera länsstyrelser pekar dock på att de inte nått upp till sin ambitionsnivå p.g.a. att det varit nödvändigt att prioritera tillståndsärenden och miljöbalksutbildning. De flesta länsstyrelserna säger sig prioritera arbetet med tillståndsärenden. För kan också en viss förbättring noteras hos flertalet länsstyrelser jämfört med föregående år. När det gäller tillståndsärenden enligt miljöskyddslagen klarade drygt hälften av länsstyrelserna av prövningarna . För prövningar enligt naturvårdslagen är motsvarande andel närmare tre fjärdedelar. Hos närmare en fjärdedel av länsstyrelserna har handläggningstiden förlängts jämfört med året innan. Prioritering av tillståndsärendena har ofta inneburit att tillsynsarbetet fått stå tillbaka. Även om handläggningen av tillståndsärenden prioriterats har inte alla länsstyrelser lyckats uppfylla målet på , vilket förklaras bero på resursbrist samt att stora insatser krävts för utbildning i . Denna prioriteringsordning motiveras med att utbildningen är nödvändig och effektiviserar handläggningen framöver. Flertalet länsstyrelser arbetar för ett samordnat miljöarbete i länet. Sektorsövergripande arbete både internt och externt poängteras. Dessa typer av insatser som ofta blir mycket arbetskrävande om de ska ge resultat är svåra att redovisa i resultattermer. Flera länsstyrelser nämner särskilt arbetet med regeringsuppdraget att inom ramen för STRAM- arbetet regionalt anpassa, precisera och konkretisera de nationella miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna i skärgårdslänen har arbetat med det uppdrag regeringen gav att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårdsområdena. Programmen skall redovisas före utgången av . Syftet är bl.a. att det sektorsövergripande arbetet ska leda till att miljö- och hushållningsfrågorna ges ökad tyngd i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Programmen kommer att ge tydligare utgångspunkter för miljöhänsyn, kretsloppsanpassning och hushållning med mark och vatten. De bör också kunna bidra med ytterligare underlag för kommunernas översiktliga planering. Naturvård och miljöskydd utgör av totala verksamhetskostnader. Andelen har ökat hos tio som den minskat hos åtta länsstyrelser jämfört med föregående år. I två fall är den oförändrad. Hos sju länsstyrelser är verksamhetsgrenen den procentuellt sett största. Hos resterande dominerar framför allt lantbruk men även regionalekonomi och näringsliv, som är en stor verksamhetsgren i framför allt Norrlandslänen. 3.5 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för för och Kemikalieinspektionen. I ekonomiadministrativa värdering har Kemikalie- inspektionen erhållit betyget fullt tillfredsställande medan erhöll betyget tillfredsställande. har granskat hur och länsstyrelserna arbetar med att skydda värdefulla naturområden i syfte att bevara den biologiska mångfalden (rapport 1998:62). anser att myndigheterna inte har den organisation och de system som behövs för att välja ut de mest skyddsvärda områdena. är också kritiskt till hur målstyrningen fungerar för myndigheterna samt till redovisningen av kostnaderna. Processen måste effektiviseras slår fast och föreslår en rad åtgärder. har i sitt svar till redovisat bl.a. vilka åtgärder man vidtar med anledning av synpunkter på brister i dokumentation och information. När det gäller rollfördelningen mellan myndigheterna har lämnat förslag i sin delredovisning av regeringens uppdrag ifråga om arbetet med skydd av skogsmark. Förslaget är föremål för remissbehandling . Regeringen avser att återkomma i frågan. Tabell 3.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 280 000 2000 Förslag 278 211 2001 Beräknat 283 189 1 2002 Beräknat 288 024 2 1 Motsvarar 278 611 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 278 611 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Regeringens överväganden Resultatinformation är samlande och pådrivande i miljövårdsarbetet. Betydande insatser under föregående år har varit verkets medverkan i arbetet med en ny miljölagstiftning samt fortsatt arbete med de av antagna miljökvalitetsmålen. Dessutom har verket svarat för stor del av förberedelserna i EU-arbetet. Införandet av har ökat kraven på . Det centrala vägledningsansvaret för tillsyn är fördelat på elva myndigheter och det operativa tillsynsansvaret på mer än 300 regionala och lokala myndigheter. För att samordna dessa myndigheters arbete har regeringen fr.o.m. inrättat ett Tillsyns- och föreskriftsråd vid . Rådet skall vara ett samrådsorgan för myndigheternas arbete i frågor som rör tillsyn och föreskrifter enligt . Rådet skall vidare föra ett register över samtliga förordningar och föreskrifter som är utfärdade med stöd av samt över de allmänna råd inom miljöbalksområdet som är utfärdade av de centrala myndigheterna. Rådet består av företrädare för myndigheter som har centralt ansvar för tillsynsvägledning enligt förordningen om tillsyn enligt , generalläkaren samt av två företrädare för kommunerna respektive länsstyrelserna. Inom har det inrättats ett särskilt kansli med uppgift att biträda rådet. fortsätter att utveckla arbetet med miljöledningssystem. Verket har även medverkat i utbildningen inför ikraftträdande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I verksamheten ingår externt riktade informations- och utbildningsinsatser, som utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier samt presstjänst och bibliotekstjänst. Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 23 552 26 252 - 2 700 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 19 100 19 100 0 (varav tjänsteexport) Budget 2000 19 100 19 100 0 (varav tjänsteexport) Intäkterna från offentligrättslig verksamhet beräknas till , varav från kontrollavgifter nyregistrerade bilar som redovisas mot inkomsttitel och från bidrag från EU som redovisas mot inkomsttitel . Dessutom beräknas från dispensavgifter CFC och halon som redovisas mot inkomsttitel och från övriga offentligrättsliga avgifter som redovisas mot inkomsttitel . Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1998 70 546 0 Prognos 1999 50 000 0 Budget 2000 50 000 0 Slutsatser skall redovisa underlag för fördjupad prövning av hela sin verksamhet, bestående av en ingående analys av myndighetens resultat, behovet av förändringar, omvärldsfaktorer samt finansieringsformer för myndighetens verksamhet. Utifrån underlaget kommer målen och inriktningen för verksamhet att revideras fr.o.m. . Spridande av miljöinformation är en viktig del i arbetet med en ekologiskt hållbar utveckling. Genom att göra information som finns hos myndigheter om företags miljöprestanda mer lättillgänglig kan informationen i större utsträckning användas av finansmarknaden och andra intressenter. I syfte att öka denna tillgänglighet skall dels tillse att organisationsnummer registreras i offentliga register för miljödata dels vidareutveckla analysen av hur miljöinformation kan ställas till den finansiella sektorns förfogande. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 3.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 266 141 Pris- och löneomräkning 1 669 Justering av 16 320 Överfört till A2 -400 Överfört till A7 -2 000 Index justering -3 519 Förslag 2000 278 211 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . Tabell 3.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 130 960 2000 Förslag 132 297 2001 Beräknat 121 948 2002 Beräknat 124 566 1 Varav 5 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Anslaget disponeras för miljöövervakning, bilavgasverksamhet samt bidrag till vissa ideella organisationer. Medlen till miljöövervakning fördelas av miljöövervakningsnämnden vid . Nämnden fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning och fördelar medel till denna. Från den nationella miljöövervakningen fördelas även medel till viss regional miljöövervakning som specificeras i avtal med länsstyrelserna. En mindre del används också för internationellt miljöövervakningsarbete och rapportering till internationella organisationer. Regeringens överväganden Resultatinformation Miljöövervakningen är ett instrument för att beskriva tillståndet i miljön och följa hur tillståndet förändras och därigenom följa upp de miljömål som statsmakterna har beslutat. Informationen från miljöövervakningen är viktig i en rad sammanhang, bl.a. används miljöövervakningsdata för beräkningar av kritiska belastningar och som underlag för aktionsprogram, åtgärdsförslag och internationella överenskommelser om belastningsminskningar. Resultaten har också givit underlag för att utforma bedömningsgrunder som i sin tur är basen för de nationella miljökvalitetsmålen. Data om bl.a. kväve, svavel och metaller utnyttjas i det internationella konventionsarbetet. Data från miljöövervakningen efterfrågas också inom EU, bl.a. av den europeiska miljöbyrån, (). Vattenkvalitetsdata från den europeiska miljöövervakningen används som underlag för att få en handlingsplan för bättre vattenkvalitet och dricksvattenkvalitet. från miljöövervakningen behövs - för framtagande av indikatorer som ger en uppfattning av miljötillståndet och hur miljötillståndet utvecklas, - för att utarbeta bedömningsgrunder för miljökvalitet, - för att få underlag till miljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer. Mätningar i miljön krävs för att sätta miljömål och normer som går att följa upp, - vid tillsynsverksamhet och anläggningskontroll för att få referenser från mer opåverkade områden, - för att det regionala miljöarbetet (STRAM) skall fungera måste lokala och regionala miljömål kunna följas upp, - för den nationella miljöstatistiken som också skall rapporteras till internationella statistikmyndigheter, - för att följa upp de nationella miljömålen samt - för att följa upp internationella åtaganden. har miljöövervakningsnämnden vid redovisat och fattat beslut om ett nytt nationellt program för miljöövervakningen som är mer anpassat till de av antagna miljömålen. Miljöövervakningen kan behöva justeras i samband med beslut om uppföljning av miljömålen. Det är angeläget att samordna den nationella och den regionala miljöövervakningen. Det är viktigt att miljöövervakningen ger underlag för en analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan och för uppföljning av de nationella miljömålen. De sektorsansvariga myndigheterna behöver också underlag för uppföljning av sina respektive sektorsmål. Myndigheterna skall också bidra med relevanta delar av den information som myndigheterna tar fram som en del av den ordinarie verksamheten till Miljöövervakningsnämn- den och till samlade uppföljning av de nationella miljömålen. Det är angeläget att miljöövervakningen prioriterar biologisk mångfald, materialflöden och kretslopp samt miljögifter. I övrigt bör som tidigare gälla att miljöövervakningen skall göra det möjligt att lämna underlag för åtgärder, bedöma hotbilder och följa upp beslutade åtgärder. har inom ramen för ett tioårigt samarbetsavtal med AB bedrivit avgasundersökningar. Genom undersökningarna har underlag erhållits bland annat till svenska insatser i EU:s arbete och till utveckling av det svenska regelverket vad gäller fordon och bränslen. Avtalet löpte ut . Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (dir 1998:89) att till lägga fram förslag om uppläggningen av den framtida verksamheten med avgasundersökningar. Förslagen skall omfatta frågor kring finansiering och organisation (inkluderande huvudmannaskapet). fram till dess att en ny organisation baserad på utredarens förslag kan införas, bör nuvarande typ av verksamhet fortsätta. De vidtagna åtgärderna i form av skärpta avgaskrav och frivillig miljöklassning märks nu i form av minskade utsläpp av kväveoxider ock kolväten. Däremot fortsätter koldioxidutsläppen att öka. För att nå långsiktigt hållbara utsläpp snivåer är det emellertid nödvändigt att även utsläppen från andra mobila källor åtgärdas. Även när det gäller miljöeffekter av olika bränslen och dessas sammansättning är ytterligare faktaunderlag motiverat. Vidare är det för bilarnas del motiverat att skaffa kunskap om hur ny teknik påverkar utsläppen. Inom ramen för bilavgasverksamheten bedrivs även hållbarhetskontroller.