prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — är arbets- lösheten högre bland män än bland kvinnor. Däremot finns av kvinnorna bland de ombytessökande, deltidsarbetslösa och bland sökande med tillfälliga arbeten. Kvinnornas andel av de konjunkturberoende programmen var , det vill säga större än deras andel av de arbetslösa. En större andel av männen, , än av kvinnorna, , fick anställningsstöd . API, ALU och OTA och arbetsmarknadsutbildning fördelade sig på kvinnor och män i ungefär samma andelar som arbetslösheten. Resursarbete är ett arbetsmarknadspolitiskt program som i huvudsak riktas till kvinnor och var av deltagarna i detta program kvinnor. Resursarbete bedrivs till stor del inom vård och omsorg. Kvinnor är även överrepresenterade vad gäller anvisning i datortek och det kommunala ungdomsprogrammet för 18-19-åringar. , det vill säga , av den nya utvecklingsgarantin för 20-24-åringar har åtgärden till en något större del omfattats av män. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbild- ningen har endast sporadiskt brutit könsuppdelningen. Främst har detta kunnat ske i samband med särskilda satsningar, till exempel vid brytprojekt. är kvinnor generellt sett överrepresenterade inom utbildningar till vård- och kontorsarbete och underrepresenterade inom utbildningar till data-, teknik- och tillverkningsyrken. Inom IT-satsningen, som påbörjades , var av deltagarna män. Även anvisningar till lediga platser följer traditionella mönster. Männen är kraftigt överrepresenterade bland dem som blir anvisade till tillverkningsyrken, medan det är väsentligt vanligare att kvinnor anvisas till arbeten inom kundservice, försäljning, vård och omsorg samt till kontorsarbete. Friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen fattade regeringen beslut om att län av , samt ytterligare fyra län, , , och , av , skall utgöra försöksområden med en friare användning av vissa arbetsmarknadspolitiska medel samt arbetslöshetsersättning. Försöksverksamheten innebär att länen dels kan utnyttja anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan att ha något mål för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, dels får använda av det totala anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder till otraditionella insatser 0ch . får länen också fatta beslut om aktivare användning av arbetslöshetsersättning, vilket innebär att arbetslösa personer som har rätt till arbetslöshetsersättning kan delta i projekt som initieras av länsarbetsnämnder eller kommuner. () har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Enligt en delrapport från IFAU är det vanligt att projekten inte riktar sig till arbetslösa i första hand utan utgör olika former av näringslivsprojekt. Många näringslivsprojekt har också karaktären av riktat stöd till enskilda företag. IFAU anser mot bakgrund av detta att det dels finns risk för övervältringseffekter mellan stat och kommun, dels finns en risk att en del av näringslivsprojekten snedvrider konkurrensen på den lokala och den nationella arbetsmarknaden. Institutet menar även att man sett projekt med tydliga inlåsningseffekter av yrkesgrupper som är mycket efterfrågade på arbetsmarknaden. IFAU har i projektbeskrivningarna i ett flertal fall funnit tydliga tecken på att arbetsmarknadspolitiska medel använts för klart kommunala intressen. Slutrapporten skall redovisas . Även har av regeringen fått ett uppdrag att utvärdera verksamheten. I enlighet med beslutet lämnades en delrapport , . De resultat som redovisas i rapporten är preliminära men visar enligt RRV:s analys att den utbuds- och tillväxtorienterade åtgärden arbetsmarknadsutbildning inte ökat mer i försökslänen än i övriga landet. RRV anser dock att det statistiska underlaget måste kompletteras för att det skall vara meningsfullt att gå vidare med analysen om förändringar i medelsanvändningen. RRV redovisar vidare att avsteg gjorts från de regler som gäller för försöksverksamheten. Försöksverksamheten upphör vid utgången av och RRV skall lämna sin slutrapport till regeringen . Lokal samverkan mot arbetslöshet När propositionen 1995/96:148 Lokal sam- verkan mot arbetslösheten initierades, befann sig i ett dramatiskt sysselsättningsläge som ställde stora och delvis nya krav på arbetsmarknadspolitiken. Erfarenheten hade visat att det var svårt att bevara kvalitén och effektiviteten när åtgärdsvolymen blev för stor. Kommunerna och arbetsförmedlingarna hade i allmänhet påbörjat ett visst samarbete kring utbildning och arbete åt i första hand ungdomar. Det fanns då mot denna bakgrund ett behov att pröva om nya arbetsformer kunde ge en förbättrad effektivitet i användningen av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Bland annat var det av intresse att pröva om en förbättrad samverkan mellan kommuner och ar-betsförmedlingar, och en ännu starkare lokal förankring av arbetsmarknadspolitiken, skulle kunna bidra till en ökad träffsäkerhet och förbättrad kvalitet i åtgärderna. Därför gav regeringen två oberoende utvärderare, (RRV 1997:26 och RRV 1997:58) samt (Utvärdering av Lokal samverkan mot arbetslöshet), i uppdrag att göra en bedömning av försöksverksamheten . Det som förutom den lokala samverkan har utmärkt försöksverksamheten är att tillgången till otraditionella medel har varit större än vanligt. har emellertid funnit att det otraditionella inslaget i försöksverksamheten varit ytterst litet även om variationen mellan olika kommuner har varit påtaglig. De flesta projekt som har bedrivits hade kunnat genomföras inom ramen för ordinarie verksamhet. De resultat av försöksverksamheten som kunnat studeras tyder, enligt RRV, på en högre effektivitet i försöket än i de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vidare menar RRV att insatserna i försöksverksamheten i större utsträckning leder till arbete jämfört med ordinarie arbetsmark-nadspolitiska åtgärder. I sin rapport befarar dock RRV att vissa inlåsningseffekter kan ha uppstått då tiden i åtgärderna varit längre än vad som normalt är brukligt inom ramen för den traditionella arbetsmarknadspolitiken. skriver i sin rapport att man inte kan se något entydigt resultat vad gäller effekter på arbetsmarknadspolitiska mål. Detta kan, enligt författarna, delvis förklaras med att det vuxit fram ett starkare samarbete även i kommuner som inte deltagit i försöket. Detta gäller till exempel de jämförelsekommuner man använt i utvärderingen. Resursarbete Resursarbetsdelegationen avslutade sin verk- samhet efter att ha arbetat . Delegationen har främst verkat för att öka omfattningen av åtgärden. () har också utvärderat resursarbete på regeringens uppdrag och lämnat sin rapport . De flesta av landets kommuner har haft re- sursarbetare, huvudsakligen inom verksamhet (vård och omsorg). Tre av fyra deltagare har varit kvinnor. Resursarbetarna har vikarierat ungefär halva tiden men inte fått kompetensutveckling i någon större utsträckning. Åtgärden verkar ha bidragit till att arbetsgivarna har inventerat personalbehovet på . Delegationen hävdar att ungefär hälften av deltagarna har fått arbete , men IFAU anser däremot att åtgärden inte lett till arbete i större omfattning än andra åtgärder. Regeringen anser att resursarbete har varit en lämplig åtgärd för att upprätthålla kompetensen och kvaliteten inom offentlig sektor då resurserna inom sektorn varit begränsade och arbetslösheten har varit hög. Till följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget kommer åtgärden resursarbete att successivt avtrappas och helt upphöra . Slutrapport från vård och omsorgskommissionen Mot bakgrund av behoven och svårigheterna att rekrytera personal till vård- och omsorgssektorn så inrättade regeringen en kommission med uppgift att kartlägga rekryteringsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. I kommissionen har ingått företrädare för regeringen, kommun och landstingsförbunden samt företrädare för de fackliga huvudorganisationerna. Kommissionen avslutade sitt uppdrag och publicerade då sin slutrapport, Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44). I rapporten konstaterades att det råder brist på personal inom vård- och omsorgssektorn, och att bristen kommer att öka och omfatta fler yrken . Orsakerna till att intresset för dessa yrken minskar är komplexa, man kan dock peka på följande viktiga faktorer: ofta svag löneutveckling, ofta oregelbundna arbetstider, i bland ofrivillig deltid, ofta bristfällig arbetsmiljö och ofta svagt inflytande på arbetssituationen. Prognoser för pekar på att det kommer att råda en mycket stor brist på omsorgspersonal - 150 000 personer fler än de som utbildas kommer att behövas. Bristerna kommer att bli akuta inom vissa specialistområden för sjuksköterskor och läkare. Kommissionen konstaterar vidare att trots rekryteringssvårigheterna till vård och omsorgssektorn ligger deltidsarbetslösheten på en oacceptabelt hög nivå. Vård- och omsorgssektorn har den största andelen deltidsanställda. är antalet deltidsarbetslösa mycket hög. Bland omvårdnadspersonalen är cirka 41 000 personer deltidsarbetslösa, vilket motsvarar av de som är sysselsatta i den yrkesgruppen. Kommissionens ledamöter har enats om att tillsammans verka för att komma tillrätta med dessa problem och enats om ett antal konkreta förslag för att åstadkomma detta. Åtgärderna rör såväl områdena utbildning, arbetsmarknad som sjukvård och social omsorg. Genomförandet av de olika åtgärderna vilar på såväl stat som kommun och landsting. I korthet är förslagen följande Öka antalet utbildningsplatser för läkare och sjuksköterskor deltidsarbetslösheten Starta diskussioner om att överföra huvudmannaskapet för landstingskommunala vårdutbildningar inom högskolan till staten särskilda insatser öka antalet invandrare som är anställda inom vården Satsa på att utveckla ledarskapet inom vården Öka antalet studerande vid gymnasiets omvårdnadsprogram Utbilda personal från sektorer där övertalighet råder till arbeten inom vård och omsorg Regeringens bedömning med anledning av re- visionens iakttagelser () har haft invänd- ningar vid granskningen av AMV:s årsredovis- ning i två avseenden. AMV har vad avser bidrag för utbildning i företag hos landsting och primärkommuner inte uppfyllt kraven på god intern kontroll. Detta har fått till följd att bidrag har betalats ut med belopp som överstiger den verkliga kostnaden och att utbetalningar har skett med bristfälligt underlag. Vidare har AMV ingått åtagande om framtida bidragsutbetalningar som skall täckas av kommande års anslag. RRV anser att AMV inte har befogenhet att ingå dylika åtaganden med hänsyn till att verket inte tilldelats bemyndigande avseende bidrag. Därutöver har RRV iakttagit att drygt hälften av besluten av vissa arbetsgivarstöd såsom t.ex. lönebidrag har fattats efter det att åtgärden påbörjats. RRV menar vidare att resultatredovisningen har vissa brister bl.a. när det gäller analysen av begreppet lämpliga sökande samt uppföljningen av anvisningar inom bristyrkesområden. Dessa uttalanden gäller verksamhetsmålet för anvisning av sökande till ledig plats. Vidare menar RRV att analys saknas om vilken betydelse omfattningen och ökningen av antalet registrerade i sökandekategori för sökande som är på väg in eller ut från arbetsmarknaden (sökandekategori 14) kan ha för måluppfyllelsen för verksamhetsmålen för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Sökande i denna sökandekategori redovisas inte som arbetslösa i AMS verksamhetsstatistik. Regeringen anser att det är mycket allvarligt att AMV inte uppfyller kraven på god intern kontroll vad avser bidrag för utbildning i företag. Regeringen följer noggrant vilka åtgärder AMS vidtar med anledning av RRV:s invändning. I syfte att säkerställa styrningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten överväger regeringen att vidta lämpliga åtgärder för att tydliggöra AMS roll som chefsmyndighet. Regeringen har på tilläggsbudgeten för statsbudget för begärt ett bemyndigande för som omfattar för anslagen Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. När det gäller RRV:s kritik angående verk- samhetsmålen så sker det en kontinuerlig dialog mellan regeringen och AMS. I de fall där RRV påtalat brister, t.ex. konsekvensen av registreringen i sökandekategori 14, har AMS kommit in med en analys till regeringen och därefter gått ut med instruktioner till den operativa verksamheten. Regeringen förutsätter dock att AMS beaktar RRV:s kritik avseende bristerna på analys i årsredovisningen. Regeringen och AMS kommer kontinuerligt att ha en dialog om verksamhetsmålen. Regeringen förutsätter att AMS även beaktar de brister som i övrigt framkommer i RRV:s granskning. Slutsatser och övergripande mål Arbetsmarknadspolitiken har lagts om mot en tydligare tillväxtfrämjande inriktning. Åtgärderna skall i högre grad inriktas mot sektorer där brist på utbildad arbetskraft kan bedömas uppkomma eller börjat synas. Som ett led i denna inriktning på att förebygga flaskhalsar genomförs en försöksverksamhet där även anställda kan få bristyrkesutbildning. Insatserna måste i än större utsträckning inriktas på ett effektivt platsförmedlingsarbete och företagskontakter för att motverka inflationsdrivande flaskhalsar. Det behövs vidare ett fortsatt stort utrymme för en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet som komplement till den reguljära utbildningen. Arbetsmarknadsutbildningen måste ges en tydligare yrkesinriktning genom att andelen förberedande utbildning minskar. skall arbetspraktiken dras ner bl.a. för att den oönskade undanträngning som denna åtgärd ibland kan ge upphov till skall minimeras. Dessa förändringar får dock inte leda till ökad utförsäkring. Förmedlingarna måste även fortsättningsvis prioritera personer som är långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och riskerar utförsäkring. Arbetsmarknadspolitiken måste prioritera personer som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden samt verka för mångfald i arbetslivet. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall utgörs en del av en kvalitativ handlingsplan för den enskilde sökande och inriktas på att öka hans eller hennes möjligheter att få en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. är det viktigt att det förbättrade arbetsmarknadsläget kommer alla grupper till del. Det är därför nödvändigt med insatser för dem som även i ett mycket gott konjunkturläge har särskilt svårt att få ett arbete. Det gäller bl.a. många arbetslösa med utländsk bakgrund och arbetshandikappade. Det förhöjda anställningsstöd som införs fr.o.m. bör på ett avgörande sätt öka de långtidsinskrivnas möjligheter att få ett reguljärt arbete. För olika grupper som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden kan särskilda insatser behövas. Det kan t. ex. gälla äldre arbetslösa som bor på orter med svag lokal arbetsmarknad. Förtidspensionering eller utförsäkring måste förhindras. Regeringen kommer därför att se över hur insatserna för de mest utsatta grupperna kan effektiviseras så att berörda arbetssökande genom egna insatser, kompetensutveckling och praktik, kan öka sina möjligheter att komma tillbaka på den reguljära arbetsmarknaden eller utveckla egen verksamhet. Det handlar således om att stödja den arbetssökande på ett sådant sätt att hon/han på nytt kan få och klara ett reguljärt arbete. Regeringen återkommer till i denna fråga . Som ett led i regeringens arbete med att förenkla det arbetsmarknadspolitiska regelverket presenteras ett utkast till ny struktur under anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regelförenklingarna skall innehålla tydliga arbetsmarknadspolitiska mål och tydliga rutiner för uppföljning/kontroll och utvärdering. Det förenklade regelverket skall bl.a. bidra till ökad flexibilitet och möjlighet till lokal variation. Det måste också finnas en öppenhet som förhindrar att oönskade inlåsningseffekter uppstår. Det är också viktigt att AMS även fortsättningsvis beaktar de regionala skillnaderna i sysselsättningsutveckling och arbetslöshet vid fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, främst arbetsmarknadsutbildningen, spelar en viktig roll för att öka de arbetslösas anställbarhet vilket är av stor betydelse för att de lediga platserna snabbt skall kunna tillsättas och för att upprätthålla arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken. En förutsättning för att lyckas med detta är att arbetsmarknadspolitiken samverkar med olika parter på central, regional och lokal nivå. Där har t.ex. de regionala kompetensråden, som bildats , en viktig roll att fylla för att motverka uppkomsten av regionala flaskhalsar. Råden kommer att vara en av de viktigaste informationskällorna för de regionala och lokala utbildningsanordnarna i planeringen vid efterfrågad yrkesutbildning. Regeringen kommer att ge AMS och andra berörda myndigheter uppdraget att inhämta och sammanställa de regionala kompetensrådens synpunkter och råd på utbildningsinsatser strategiska för regionen, arbetsförmedlingens insatser och kompetensinsatser för redan anställda. De regionala kompetensråden skall utgå ifrån främst eventuella bristyrken och flaskhalsar både som kan finnas i regionen. Myndigheterna skall vidare föreslå rutiner för hur de regionala kompetensrådens råd och synpunkter bäst kan tas tillvara i ordinarie verksamhet. Myndigheterna skall också inkomma med ett förslag på hur en kontinuerlig återkoppling mellan de regionala kompetensråden, myndigheterna och regeringen bäst kan utformas. avslutades försöksverksamheten med ökad lokal samverkan. Samverkan förekommer på många håll i landet, inte bara i de tidigare försökskommunerna. Mot bakgrund av de resultat utvärderingarna av försöksverksamheten visar och behovet av att lokal samverkan kommer till stånd i hela landet har regeringen inte för avsikt att bedriva någon ytterligare försöksverksamhet. Det viktiga nu är att samverkan förekommer i alla kommuner. Tillväxtavtalen och de nya regelförenklingarna kommer att underlätta detta. I och med utgången av avslutas försöksverksamheten med en friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen i fem län. Erfarenheterna från försöksverksamheten tas nu tillvara vid utformningen av de nya förenklade reglerna. Byggbranschen har varit inne i en djup lågkonjunktur men vänder nu uppåt om än från en låg aktivitetsnivå. Uppgången har resulterat i bristsituationer inom vissa yrkesgrupper och i vissa regioner. Främst gäller det storstadslänen och universitetsstäderna som arbetslösheten är hög i regioner där byggandet är i stort sett obefintligt. Detta gör frågan om hur geografisk rörlighet skall kunna stimuleras viktig för att förhindra flaskhalsar inom byggsektorn. Regeringen har för avsikt att i samråd med arbetsmarknadens parter diskutera förslag som leder till ökad rörlighet genom ökad möjlighet till pendling även på längre avstånd för vissa bristyrken. OTA, som är en tillfällig åtgärd, fasas nu ut och det är viktigt att AMS i sin verksamhet särskilt prioriterar dem som kan placeras i åtgärden. Regeringen har efter beslut satsat för att stödja kommunerna i deras arbete med att skaffa fram feriearbete till ungdomar. Även i fortsättningen ser regeringen det som angeläget att de ungdomar som vill kan få ett feriearbete. har tillsatt en arbets- grupp med syfte att se över arbetsmarknadsut- bildningens organisation och effektivitet. I uppdraget ingår också att tydliggöra gränsdragningen mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Gruppen skall lämna en slutrapport . har tecknat ett nytt avtal i fråga om SwIT:s IT-utbildningar med som innebär en utökning från 10 000 till 11 000 utbildningsplatser och en förlängning av utbildningstiden till inom ramen för befintliga medel inom det nationella IT-programmet. Efterfrågan på utbildad arbetskraft inom IT- området är fortfarande stort och utrymmet för utökningen av antalet utbildningsplatser inom ramen för befintliga medel har skapats genom att SwIT lyckats minska de genomsnittliga utbildningskostnaderna. avser att förhandla med om möjligheten att utöka programmet med ytterligare ca 700 utbildningsplatser för arbetslösa inom den tidsram som nämnts ovan. Regeringen föreslår vidare att avsätts för för tillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten. Av dessa medel skall användas för tillfälliga personalförstärkningar i storstadsregionerna för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Medel för detta beräknas under anslaget förvaltningskostnader. En avgörande faktor för att nå en ökad och hållbar tillväxt och sysselsättning är att ta tillvara alla människors resurser. Många med utländsk bakgrund saknar erfarenhet från svenskt arbetsliv och har varit inskrivna på arbetsförmedlingen . Därför har arbetsförmedlingen en mycket viktigt roll att fylla utifrån ett integrationsperspektiv. Arbetsförmedlingarnas kontaktnät med arbetsgivare måste användas fullt ut för att ge personer som saknar erfarenhet av det svenska arbetslivet möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett hinder för att få ett arbete kan vara bristande kunskaper i det svenska språket. Arbetsförmedlingen bör utifrån sitt kontaktnät med arbetsgivare samarbeta med kommunerna för att hitta praktikplatser där praktik är en integrerad del av svenskundervisning för invandrare (sfi). De extra personalresurserna som finns under möjliggör för AMV att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser i samband med sfi- utbildning i såväl storstad som övriga landet. Det är också av stor vikt att snabbt upprätta handlingsplaner för personer som saknar svensk arbetslivserfarenhet, och som därmed riskerar att bli långtidsarbetslösa. Arbetsförmedlingen och kommunen bör även i detta fall utveckla ett samarbete så att handlingsplaner kan upprättas t.ex. i slutskedet av sfi-utbildningen. Ytterligare en möjlig väg för att integrera invandrare i arbetslivet är s.k. mentorprogram där arbetsgivare åtar sig frivilligt att agera för personer med utländsk bakgrund och som saknar kontakter på och erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen bör utifrån sina arbetsgivarkontakter i samarbete med kommunerna och parterna ta initiativ till att starta mentorprogram. Erfarenheter av mentorprogram finns att hämta från en rad olika projekt t.ex. projekt inom Europeiska socialfonden. Regeringen föreslår att av arbetsmarknadspolitiska medel får användas under för de lokala utvecklingsavtalen i storstadsregionerna (prop. 1997/98:165) Likaså krävs insatser för att ta tillvara utbild- ning och erfarenheter som är förvärvade i andra länder. Regeringen kommer att initiera pilotprojekt för att införa ett system för validering av utländsk yrkeskompetens och yrkesutbildning. Vidare kommer regeringen att initiera en försöksverksamhet för att pröva nya sätt att förmedla arbete till arbetslösa invandrare. har också tagit initiativ till ett projekt som ur ett tillväxtperpektiv skall kartlägga och analysera hur kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder påverkar enskildas möjligheter på arbetsmarknaden och till företagande samt hur mångfald i näringslivet kan påverka tillväxten. Regeringen återkommer till med förslag och ett samlat program för att bättre utnyttja mångfalden i arbetslivet. Regeringen avser att i enlighet med vård- och omsorgskommissionens åtagande ge AMS i uppdrag att planera genom tidiga åtgärder för att utbilda personal från sektorer där övertalighet råder till arbeten inom vård och omsorg. Vidare bör AMS inom ramen för de ordinarie arbetsmarknadsmedlen genom särskilda insatser öka antalet invandrare som anställda inom vården och omsorgen, exempelvis genom att erbjuda i första hand arbetslösa invandrare ett program som innefattar yrkessvenska, praktik, utbildning, anställning och introduktion. Ledamöterna i vård och omsorgskommissionen har gemensamt gjort en utfästelse om att verka för att deltidsarbetslösheten bland vård och omsorgspersonal skall minska. Målet är att deltidsarbetslösheten skall minska , exempelvis 2000.