prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — 16.1 Omfattning Vid sidan av statsbudgeten redovisas fr.o.m. bud- endast ålderspension i form av all- män tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Arbetsskadeförsäkringen och del- pensionen som t.o.m. redovisats vid sidan av statsbudgeten ingår som anslag under utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp respektive 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. 16.2 Utgiftsutveckling Tabell 1.1 Utgiftsutvecklingen för förmåner vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 124 862 135 849 135 860 140 Allmän tilläggspension utges i form av ålders- pension, förtidspension, efterlevandepension till vuxna och barnpension. Utgifterna för ATP styrs av antalet pensionärer och deras medelbe- lopp för ATP och utvecklingen av pris- basbeloppet. Den största utgifts- höjande faktorn är det stigande medelbeloppet på grund av ATP-systemets successiva mognad, dvs. äldre pensionärer med låg ATP ersätts av nytillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. De senare har erhållit fler ATP-år men även erhållit högre medelpoäng genom reallönehöjningar under ett flertal år. Av diagrammet nedan framgår att medelersättningen från ATP ökar med ca 0,03 prisbasbelopp eller med . Diagram 1.1 Medelersättningen från ATP för ålderspensionärer har utgifterna för ATP i form av förtidspension, efterlevandepension till vuxna och barnpension förts över till statsbudgeten. har utgifterna för folkpension till ålderspensionärer som också uppbär tilläggspen- sion förts över från statsbudgeten till fonden. Överföringarna är ett led i införandet av det reformerade ålderspensionssystemet. Tabell 1.2 Utgiftsutvecklingen för ålderspension som belastar AP-fonden Miljoner kronor (löpande priser) ATP Folkpension Summa 1999 93 289 41 757 135 Exklusive administration Män har genomsnitt högre tilläggspension än kvinnor. Av tabellen nedan framgår att genomsnittlig tilläggspension är vad gäller män och vad gäller kvinnor. Tabell 1.3 AP-fondens utgifter för ålderspension samt medelbelopp. Med fördelning efter kön. ATP-utgifter I Medelbelopp I kronor Kvinnor Män Kvinnor Män 31 500 61 800 45 900 93 293 Ålderspensioner som betalas från AP-fonden finansieras med avgifter. Avgiften till AP-fonden har delats upp mellan försäkrade och arbetsgivare på så sätt att den förvärvsarbetande betalar en allmän pensionsavgift om och arbetsgivaren betalar en ålderspensionsavgift om . Dessutom betalas en statlig ålderspensionsavgift på pensionsgrundande transfereringar och pensionsgrundande belopp. kom de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen överens om de återstående frågorna i reformeringen av ålderspensionssystemet. Avgiftsväxlingen var en av dessa. I enlighet med överenskommelsen föreslår regeringen i denna proposition (avsnitt 8.4, volym 1) att den allmänna pensionsavgiften höjs till samt att ålderspensionsavgiften och den statliga ålderspensionsavgiften höjs till . Detta ger utrymme för en sänkning av arbetsgivaravgifterna. I avsnitt 8.4, volym 1 i denna proposition föreslås således att det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift sänks . Taket för pensionsgrundande inkomst är 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Av denna inkomst utgör pensionsrätten . dras den allmänna pensionsavgiften av från inkomsterna vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Detta avdrag innebär att avgifterna (allmän pensionsavgift, ålderspensionsavgift, och den statliga ålderspensionsavgiften) måste betalas för in- komster upp till 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Med anledning av den föreslagna höjningen av den allmänna pensionsavgiften, ålderspensionsavgiften och den statliga ålderspensionsavgiften föreslår regeringen i avsnitt 8.4 i volym 1 att avgifter istället skall betalas för inkomster upp till 8,07 förhöjda prisbasbelopp. Avgiften till ålderspensionssystemet delas upp på ett sådant sätt att (av ) kommer att tillföras premiepensionssystemet och den resterande delen fördelningssystemet. För försäkrade som är födda åren 1938 1953 förs den delen av avgiften till premiepensionssysstemet som motsvarar andelen av den framtida pensionen från det reformerade systemet. AP-fondens förvaltning är uppdelad på sex fondstyrelser. Medel ur första, andra och tredje fonden placeras främst i obligationer. Medel ur fjärde, femte och sjätte fonden placeras huvudsakligen i aktier. Den nämnda pensionsöverenskommelsen innefattar även en ny organisation och nya placeringsregler för AP-fonden. Således skall de nuvarande första-femte fondernas tillgångar delas upp på fyra lika stora oberoende AP-fonder med lika placeringsregler. Dessa fonder skall tillskjuta de medel respektive ta ut de avgifter som pensionssystemet behöver med en fjärdedel var. Den sjätte fondstyrelsen lämnas utanför uppgörelsen. Överenskommelsen innefattade också den omfördelning av medel mellan AP-fonden och statsbudgeten som är en del av den finansiella infasningen av det reformerade systemet. Ett belopp om skall således överföras från AP-fonden till statsbudgeten . Därigenom uppgår överföringarna från AP-fonden, inklusive tidigare beslutade överföringar, till ett belopp som på AP-fondens behållning motsvarar . En ny bedömning av ålderspensionssystemets finansiella situation skall göras . Om det då bedöms möjligt utifrån rimliga antaganden om tillväxt och avkastning, skall ytterligare medel föras från fonden till stats- budgeten . En proposition med dessa förslag och förslag till en ny organisation och nya placeringsregler för AP-fonden planeras att lämnas till . 1998 har AP-fondens samlade avkastning legat runt . En allt större del av denna avkastning har tagits i anspråk för att täcka avgiftsunderskottet. Som exempel kan nämnas att för var avgiftsinkomsterna till AP-fonden ca och utgifterna . Av AP-fondens avkastning i form av ränteinkomster, kursskillnader m.m. netto, aktieutdelningar och övriga inkomster dvs totalt , fick användas för att täcka avgiftsunderskottet. Utgifterna för den tilläggspension och den folkpension som belastar AP-fonden beräknas till respektive för . Utgifterna för administrationen beräknas till . Regeringen beräknar således att de utgifter som belastar AP-fonden sammantaget kommer att uppgå till 140 . Senaste lydelse 1995:475 Lagens giltighetstid senast förlängd 1998:1653. Nettokostnaden = samtliga kostnader med avdrag för samtliga intäkter. beräknas ersättningen från täcka av LV:s kostnader vid utredningar. Kostnaderna uppgick till , vilket också beräknas bli kostnaden för . Lagen senast förlängd 1996:1541. Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1997:1316. Senaste lydelse 1997:1316. Senaste lydelse 1997:1317. Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 1996:1063. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1999/2000:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN 1999/2000:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN