prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — 1997/98:304) att marknaden för betaltjänster har genomgått betydande förändringar och därför bör statens ansvar på området ses över. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att utreda statens ansvar för en grundläggande betaltjänst och kontantförsörjning (dir. 1998:159). Regeringen kommer ta ställning till utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter. () fortsätter arbetet med att utreda en samlad statistisk belysning av förhållanden och aktiviteter där informations- och kommunikationsteknik har eller förväntas få en framträdande roll. Uppdraget skall vara slutfört . Ett antal stora investeringsobjekt har färdigställts och öppnats för trafik. har färdigställts på mellan och . Även Lundbytunneln på , Häggviksleden på samt i har färdigställts. De största satsningarna på järnvägssidan var fortsatt utbyggnad av dubbelspår på och samt investeringar för ökad hastighet på Ostkustbanan. Drift- och underhållsverksamheten bedrevs i stort sett enligt de standardnivåer som lagts fast i den nationella väghållningsplanen och i stomnätsplanen. På vägsidan har av det eftersläpade underhållet kunnat återhämtats. Hastighetsgränsen har sänkts väg enligt de nya kriterierna för hastighetsgränser. har utvecklat sitt säkerhetssystem. Regeringen beslutade att skall redovisa till regeringen om det är möjligt att fullfölja tunnelbygget genom på ett miljömässigt och säkert sätt. har beslutat (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) om ändring i väglagen (1971:948) och lagen om byggande av järnväg (1995:1649). Lagändringarna innebär en skärpning av kraven på hänsyn till stads- och landsskapsbild, natur- och kulturvärden samt estetik. , , , och är engagerade inom ramen för regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. redovisade de egna kvalitetsprogram för arkitektur och formgivning. Den svenska handelsflottan minskade . Den negativa utvecklingen kan nu förväntas upphöra och en viss inflaggning är trolig efter beslut om att höja rederistödet och den överenskommelse om tillfällig anställning av utländsk personal som parterna på arbetsmarknaden träffat. infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter för att stimulera sjöfartens miljöanpassning. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa en utvärdering av miljödifferentieringen samt eventuella konsekvenser som omläggningen av sjöfartsavgiftssystemet i övrigt medfört. Uppställningsplatser för flygplan, järnvägsanpassning av Terminal 5 och förberedelser för den tredje rullbanan på samt förberedelser för ett nytt trafikledningssystem gjordes . Till följd av den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) fattades några avgörande beslut för SJ:s framtid. Banavgifterna sänktes och den långväga busstrafiken avreglerades. Arbetet med att renodla järnvägssektorns organisation har inneburit att ansvar för vissa gemensamma funktioner och det kapillära bannätet förts över från SJ till . började den nya myndigheten sin verksamhet. Fram kommer myndigheten att bygga upp och organisera sin struktur. Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala persontrafiken, följa kollektivtrafikens utveckling och kartlägga brister i den. Rikstrafiken skall svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Eftersom det tar att bygga upp en ny organisation beslutade regeringen att uppdra åt Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att genomföra upphandlingen av trafik för . kommer ansvaret för upphandlingen helt att övergå till Rikstrafiken. Kommunikationsforskningsberedningen, och har infört gemensamma ansöknings- och beslutsperioder för forskningsprojekt. Kommunikationsforskningsberedningen deltar även i uppbyggnaden av EU:s femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Programmet är en viktig finansiär för svenska forskare och kunskapskälla för den svenska transportsektorn. () har följt länsstyrelsernas och i försökslänen självstyrelseorganens arbete med infrastrukturplanering för att utvärdera hur processen för framtagandet av länsplanerna har motsvarat och regeringens krav. Sektorsmyndigheterna inom transportområdet har fått i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). 13.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Inom det transportpolitiska området Ett tillgängligt transportsystem har framkomligheten och tillgängligheten inom transportsystemet fortsatt att förbättras genom öppnandet av nya väg- och järnvägssträckor, genom ökad bärighet på det statliga väg- och järnvägsnätet, genom ökad andel dubbelspår och högre genomsnittlig hastighet på järnvägsnätet. och har tillsammans med , , och och representanter för handikapprörelsen påbörjat en dialog om hur tillgängligheten inom transportsystemet för funktionshindrade kan förbättras. En hög transportkvalitet Bärigheten på det statliga vägnätet har ökat . var antalet dygnskilometer avstängd väg till följd av tjällossning högre 1998 än både 1997 och 1996, men detta berodde på att var ovanligt svår ur tjällossningssynpunkt. av stomnätet kunde vid utgången av 1998 trafikeras med godståg med en axellast på och en hastighet /h. Nivån är oförändrad jämfört med föregående år. Därmed har regeringens mål på inte kunnat uppfyllas. Arbetet med att uppgradera lastprofilen på sträckan Bergslagen kommer dock att underlätta tyngre godstransporter. En säker trafik Trafiksäkerheten i vägtransportsystemet har inte förbättrats . Prognosen för antalet dödade 2000 bedöms till ca 470 enligt VTI:s prognosmodell. Användningen av bilbälte och cykelhjälm är också oförändrad i förhållande till föregående år liksom antalet hastighetsöverträdelser. Sänkningen av åldersgränsen för övningskörning till har lett till en minskning av olycksrisken för unga nyblivna körkortsinnehavare. Antalet plankorsningsolyckor med järnväg var 1998 det lägsta antalet, 45 stycken, sedan statistik började föras. En god miljö Antalet bullerstörda utmed statens vägnät har minskat med ca 4 400 personer eller till följd av insatser . Utmed järnväg har drygt 900 fastigheter erhållit bullerskydd . Antalet konfliktpunkter mellan stomjärnvägsnätet och vattenförsörjningsintressen inventerades . En konfliktpunkt har åtgärdats men arbete pågår på flera ställen. Med nuvarande takt kommer 10 15 vattentäkter ha åtgärdats fram . Åtgärder för att reducera eller eliminera konflikter mellan vägtrafik och vattentäkter har vidtagits på ett fyrtiotal platser. Utsläppen av kväveoxider, kolväten, svaveldioxid och cancerframkallande ämnen minskade , medan utsläppen av koldioxid ökade jämfört med . Godstransporterna på väg står för den övervägande delen av de ökade koldioxidutsläppen. Dieselförbrukningen i järnvägssektorn ökade med jämfört med föregående år. Den långsiktiga trenden är dock att dieselförbrukningen och därmed emissionerna minskar. har dieselförbrukningen minskat med . miljöarbete har i övrigt inriktats på att bygga upp en organisation för miljöledning och förankra miljöledningssystemet. avslutade en inventering av kulturhistoriskt intressanta broar. De miljödifferentierade sjöfartsavgifterna som infördes har varit en framgång, bl.a. genom att över 1000 fartyg har anmält att de använder lågsvavlig olja. En positiv regional utveckling Genom de nya väg- och järnvägssträckor som öppnats eller förbättrats har delar av landet ytterligare knutits samman. Investeringarna i har förkortat restiden avsevärt och bidragit till goda pendlingsmöjligheter i regionen. Målet att utjämna skillnader och kompensera för långa transportavstånd har dock inte uppfyllts . Investeringarna i det statliga vägnätet har medfört att stödområdenas andel av restids- och reskostnadsminskningar är betydligt lägre än stödmområdenas andel av den totala restiden och reskostnaden. har erhållit ett särskilt upprustningsbidrag för sträckorna Ulriksfors och Dorotera . Det nya stödsystemet till kommunala flygplatser bidrar till en positiv regional utveckling. Inom områdena för telekommunikaton, informa- tionsteknik och post Införandet av förval av teleoperatörer och nummerportabiliet kommer att innebära att konkurrensen på teleområdet ökar ytterligare genom att det blir lättare för konsumenterna att välja olika teleoperatörer. Vidare har tvingats sänka priset för samtal från det fasta nätet till det mobila nätet med efter att krävt sänkta samtrafikavgifter. En rad förbättringar vad gäller servicekvalitet har skett . Genom att skapa bättre förutsättningar för ett mer konkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av den postala infrastrukturen förbättras förutsättningarna för alla postoperatörer att verka på den avreglerade postmarknaden utan att säkerställandet av en samhällsomfattande posttjänst påverkas. medför ett bättre samutnyttjande av infrastrukturen enkelhet för postkunderna på så sätt att mottagare och avsändare av post inte behöver bekymra sig om hur och med vilken operatör som en försändelse når rätt adressat. Genom 2000-delegationens granskningar av el- och telesektorn har ytterligare information framkommit om läget i sektorerna. En informationskampanj har genomförts . Av den utvärdering som delegationen gjort framkommer att oron minskat hos allmänheten och förtroendet för samhällets förmåga ökat. Massmedier är dock allmänhetens främsta informationskälla i denna fråga. 13.3.4 Regeringens slutsatser IT är ett prioriterat område. IT-infra- strukturutredningen överlämnade sitt betänkande Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85) till regeringen. Regeringen avser att fortlöpande ta initiativ inom området och avser även att återkomma i den IT- proposition som planeras till . Regeringen anser att IT-säkerhetsförslagen måste ses i ett större sammanhang. IT-säkerhet är en viktig del i samhällets skydd mot intrång i fredstid, informationsoperationer och informationskrigföring, inom vilka områden regeringen återkommer med förslag och 2000. Regeringen anser att 2000-delegationens arbete bör fortsätta i samma intensiva takt så att kan passera skiftet så störningsfritt som möjligt. Delegationens granskningar av sektorer bör fortsätta . Delegationens uppgift att följa och granska arbetet ur ett tvärsektoriellt perspektiv är särskilt prioriterat. Regeringen anser att statistikförsörjning om IT-området är mycket viktigt och avvaktar resultatet av uppdrag. Regeringen bedömer att och verksamheter , med några undantag, bidragit till att uppfylla de trafikpolitiska målen. Insatserna för att ta igen det eftersläpade underhållet har medfört att de befintliga infrastrukturanläggningarna kunnat nyttjas för att kunna bidra till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringslivet i hela landet. Regeringen anser att trafiksäkerhetsarbetet måste intensifieras ytterligare då det fastlagda målet om högst 400 dödade i trafiken för inte torde kunna nås. Som en följd av de svårigheter att uppnå trafiksäkerhetsmålet kommer ca 2003 omfördelas från administrationsanslag och anslagsposten sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Satsningar kommer att göras genom att åtgärda de farligaste vägarna, intensifiera trafiksäkerhetsarbetet i kommunerna och övervakningen av gällande trafikregler samt kvalitetsäkring av transporterna. mål om ett halverat antal plankorsningsolyckor med järnväg till 2007, räknat års nivå, bedöms kunna uppnås. mål för koldioxidutsläpp bedöms inte kunna uppnås då utsläppen från vägtrafiken har ökat jämfört med . Regeringen ser allvarligt på en sådan utveckling och betonar vikten av att åtgärder för att bryta trenden vidtas så att målet 2010 skall kunna uppnås. Däremot bedömer regeringen att mål för för utsläpp av kolväten kommer att kunna nås liksom etappmålet för kväveoxidutsläppen från vägtrafiken. Regeringen gör även bedömningen att målnivån för antalet dygnskilometer avstängd väg till följd av tjällossning kommer att kunna nås. Däremot kommer sannolikt inte etappmålet för buller utmed järnväg att uppfyllas . Regeringen har för avsikt att lämna särskilda uppdrag till de verksamheter som har anknytning till regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design för att de skall förbereda sin medverkan under . Regeringen konstaterar att samtliga resultatenheter uppvisar ett positivt resultat men att interna avkastningskrav inte har uppnåtts för . kommer att vara fullständligt konkurrensutsatt som nyinvesteringsvolymen inom och förväntas minska. Detta innebär fortsatta krav på effektivisering av den egna verksamheten. Regeringen anser att SJ behöver förstärka sin konkurrenskraft på såväl person- som godstransportmarknaden, vilket innebär fortsatta riktade investeringsåtgärder för att anpassa utbudet av produkter och tjänster till marknadens krav på förnyelse och flexibilitet. Vidare är det viktigt att SJ ökar fokuseringen på sin kärnverksamhet samt effektiviteten och lönsamheten inom denna. Regeringen föreslår för att medel avsätts från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen med trafikhuvudmännen fram till . Detta för att ge Rikstrafiken rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken trafik som eventuellt bör ingå i statens upphandling. Regeringen avser inte att förlänga avtalen som grundar sig på principöverenskommelsen. har fortsatt att omstrukturera sitt servicenät . Regeringen bedömer att dessa förändringar inte påverkat rikstäckningen. 13.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Kommunerna och bl.a. NTF bedriver ett aktivt trafiksäkerhetsarbete som syftar till att uppnå målet med nollvisionen. Det miljöarbete som kommunerna i landet bedriver inom ramarna för strävar i samma riktning som de transportpolitiska miljömålen. De lokala investeringsprogrammen som beviljats bidrag bedöms ge märkbara effekter på miljön bl.a. genom effektivare energianvändning och minskade utsläpp av koldioxid, kväve och svavel. Från utgiftsområde 6 Totalförsvaret finansieras försvarsuppgifter om syftar till att säkerställa att kommunikations- och transportsystemet fungerar även i krigs- och kristid. Regeringen har givit slutligt klartecken för att bygga ut Luleå-Kallax flygplats till en internationell fraktflygplats. En fraktflygplats vid Luleå-Kallax fyller ett internationellt behov och är av stort värde för . Fraktflygplatsen förväntas ge upphov till ett mycket stort antal nya arbetstillfällen, både direkta och indirekt kopplade till verksamheten. kan stimulera angränsande verksamheter i länet och inspirera till utveckling av näringslivet i stort. 13.5 Skatteavvikelser Internationell postbefordran Som export räknas transport till eller från utlandet. Detta innebär att en resa från ort i till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. Persontransporter Skattesatsen är . Skatt på dieselbränsle i motorfordon Skattesatsen för diesel i olika miljöklasser jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 2, vilken utgör på hela transportområdet. Den genomsnittliga skattesatsen för bensin i den bästa miljöklassen /kWh medan diesel beskattas med /kWh i miljöklass 1, /kWh i miljöklass 2 och /kWh i miljöklass 3. Skattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för jänväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Skattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Avvikelsen uppgår till /kWh. Skattebefrielse för inrikes sjöfart, koldioxidskatt Skattebefrielse föreligger för såväl energi- som koldioxidskatt. Tabell 13.3 Nettoavvikelser mellan åren 1999 och 1999 2000 Internationell postbefordran 0,10 0,10 Persontransporter 2,11 2,18 Skatt på diesel 6,66 6,82 Skattebefrielse bandrift 1,04 1,05 Skattebefrielse inrikes sjöfart 0,33 0,34 Skattebefrielse för inrikes sjöfart, CO2-skatt 0,08 0,09 Summa 10,32 10,57 Tabell 13.4 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A Väg och järnväg 24 410 22 931 22 585 23 171 22 530 22 912 B Sjö- och luftfart 1 099 818 837 634 634 634 C Post- och telekommunikation samt informationsteknik 534 D , Rikstrafiken m.m. 616 622 898 739 1 008 1 008 E Kommunikationsforskning och meteorologi 473 436 514 430 438 446 Totalt för utgiftsområde 22 27 348 25 501 25 580 25 532 25 168 25 534 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Utgiftsprognosen inkluderar även äldreanslag inom verksamhetsområdena. uppgår utgifterna till vilket är , , högre, jämfört med statsbudgeten. En följd av utgiftsökningen är att anslagssparandet minskar. Det är verksamhetsområdet och järnväg som står för den största skillnaden mellan statsbudgeten och utfall. Äldreanslagen inom väg- och järnvägsområdet har utnyttjats nästan helt. Det totala utfallet för äldreanslag inom verksamhetsområdet uppgår till vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten eftersom äldreanslag inte anvisas på aktuell statsbudget. beräknas utgifterna bli högre än vad som anvisats i statsbudgeten. kommer vid årets utgång att i princip ianspråktagit hela anslagskrediten. Ett antal åtgärder vidtogs i samband med vårpropositionen för att undvika ett överskridande av utgiftstaket för år I vårpropositionen anges begräns- ningsbelopp för ett antal utgiftsområden/anslag där syftet är att säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå. I vårpropositionen redovisades även en indragning på på anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Indragningen gjordes från posten Till regeringens förfogande. I vårpropositionen angavs även ett begränsningsbelopp för anslaget A4 : Banhållning som emellertid inte påverkar prognosen då begränsningsbeloppet på är högre än de disponibla medlen. Den senaste prognosen för anslaget för banhållning pekar dock på att utfallet för kommer att ligga under begränsningsbeloppet. 14 Väg och järnväg 14.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik samt banhållning och tågtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom väg- och järnvägsområdet är och . Den sammanlagda verksamhetsvolymen inkl. externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca . Inom verksamhetsområdet fanns vid utgången av året totalt ca 13 400 tillsvidareanställd personal anställda i staten. 14.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 19991,2 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 24 410 22 931 22 585 23 171 22 530 22 912 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2I vårpropositionen redovisades även en indragning på på anslaget A2 Väghållning och statsbidrag. Indragningen gjordes från posten Till regeringens förfogande. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringen anser att verksamhet , med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. Ett viktigt undantag är utvecklingen av trafiksäkerheten i vägtransportsystemet, som inte har förbättrats . Genomförda trafiksäkerhetsåtgärder inom sektorsuppgiften har inte gett de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. Regeringen har därför ekonomiska proposition föreslagit att medel skall omprioriteras från byggande av stamvägar till åtgärder på vägnätet som ger en ökad trafiksäkerhet. Denna omprioritering får dock inte drabba andra prioriterade åtgärder såsom ombyggnadsåtgärder på det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiken. Dessutom bedömer regeringen att administration kan effektiviseras och verkets arbete med sektorsuppgifter begränsas till sådana åtgärder som har stor och säker effekt på miljö och trafiksäkerhet. Det därigenom skapade medelsutrymmet kan i stället användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet för att uppnå uppsatta trafiksäkerhetsmål. Målet att utsläppsnivån 2010 skall vara oförändrad jämfört med kommer inte att nås om utvecklingen fortsätter i samma riktning som . Regeringen ser allvarligt på en sådan utveckling och betonar vikten av att åtgärder för att bryta trenden vidtas för att målet skall kunna uppnås. Regeringen anser att verksamhet med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. De område där kommer att arbeta vidare för att nå målet är arbetet med driftsäkerhet och tågförseningar. har till stor del präglats av att bedriva verksamheten i en sådan omfattning att de anslagssparanden på ca för och tillsammans som fanns vid utgången för kunde nyttjas för den verksamhet som planerats i de av regeringen fastställda långsiktiga planerna. Detta arbete har genomförts på ett sådant sätt att vid utgången av hade och sammantagna anslagssparande minskat till ca . Verksamhetsområdet omsatte ca , en ökning med ca jämfört med . Utgifterna för sektorsuppgifter, statlig väghållning och banhållning har ökat medan utgifterna för myndighetsutövning har minskat jämfört med . Ökningen i utgifterna för statens väghållning består både av ökad drift och underhåll och en ökad mängd väginvesteringar, medan ökningen av banhållning består av ökad mängd järnvägsinvesteringar. Verksamhetsområdets verksamhetsvolym brutto och framgår av nedanstående tabeller i . Verksamhetsvolym inkluderar förutom anslagsfinansierad verksamhet även verksamhet finansierad med lån, externa bidrag och intäkter av uppdrag åt utomstående. Den kraftiga volymminskningen 1998 jämfört med beror dels på att statsbidragen för länsjärnvägar överfördes från till där kostnaden redovisas som en del av banhållningskostnaden, dels att regelverket för statsbidrag till handi kappanpassningsåtgärder inte färdigställdes för att ge bidragsmottagarna (trafikhuvudmän och kommuner) möjlighet att utföra åtgärder i tillräcklig omfattning. Tabell 4.2 Verksamhetsvolym för väg och järnväg Väg och järnväg 1998 1997 Sektorsuppgifter 1 842 1 682 Myndighetsutövning 1 856 2 514 Statlig väghållning 13 975 11 221 Banhållning 9 179 8 492 Produktion 2 236 2 304 Uppdragsverksamhet 78 70 Summa 29 166 26 284 Arbetet med att ta fram planer för åtgärder i transportinfrastrukturen 2011 har påbörjats. Ett antal myndigheter arbetar med en strategisk analys som skall utgöra underlag för regeringens proposition till om inriktning och omfattning av åtgärder i transportinfrastrukturen. och har med anledning av regeringens proposition 1998/99:145 Svenska miljömål fått i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att miljökvalitetsmålet skall nås. Förändringar Den positiva utvecklingen av trafiksäkerhet har brutits. 1998 har antalet dödade i vägtrafiken legat omkring 540 personer. Det kortsiktiga målet om maximalt 400 dödade är allvarligt hotat. presenterade regeringen ett handlingsprogram med 11 punkter för att snabbare driva trafiksäkerhetsarbetet framåt. Programmet innebär bl.a. en satsning på kostnadseffektiva åtgärder på vägnätet, en betoning av trafikanternas eget ansvar och en effektivare och öppen övervakning av gällande regler. Programmet bygger på samverkan mellan flera samhällsområden, allt inom ramen för det synsätt på trafiksäkerhet som beslutet om nollvisionen innebar. Regeringen anser att 11-punktsprogrammet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Regeringen konstaterar att trafiksäkerhetsmålet för om högst 400 dödade inte torde komma att uppfyllas.