prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — 2000 har den allmänna löne- avgiften exkluderats vid beräkningen av det arbetskostnadsindex som används i löne- omräkningen. Från och med den slutliga pris- och löneomräkningen inkluderas emellertid den allmänna löneavgiften i det arbetskostnadsindex som används. görs en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål, vilken bl.a. baserar sig på prognostiserad löneutveckling i den konkurrensutsatta sektorn. Till följd av förändrade antaganden om den förväntade pris- och löneutvecklingen revideras den preliminära pris- och löneomräkning som gjordes i budgetpropositionen . Till följd av den slutliga pris- och löne- omräkningen och ny preliminär be- räkning minskar utgiftsramarna med 2001 medan anslagen ökar med 2002 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förändringen berör främst utgiftsområde 4 Rättsväsendet, vars utgiftsramar ökar med 0,3 respektive och utgiftsområde 22 Kommunikationer, vars ramar minskar med på grund av reviderad pris- och löneomräkning. Vid beräkningen av det löneindex som används för att räkna om förvaltningsanslagen till löpande priser görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen. Produktivitetsut- vecklingen beräknas som genomsnittet av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn under de som föregår aktuellt budgetår. Övergången till de nya nationalräkenskaperna innebar att ett problem uppstod med att välja brytår för övergången mellan de gamla och nya nationalräkenskapernas beräkning av produktivitetsutvecklingen. 1998 finns beräkningar enligt både de gamla och de nya nationalräkenskaperna och valet av brytår har visat sig ha relativt stor betydelse. I den pris- och löneomräkning som har genomförts har valts, vilket medför att produktivitetsavdraget blir lägre jämfört med mot slutet av perioden hade valts. Volymer Den viktigaste orsaken till ökningarna av ut- gifterna i förhållande till beräkningen i budget- propositionen är nya prognoser för volymer inom regelstyrda system, främst inom områden. Dessa faktorer medför att utgiftsområdesramarna sammantaget ökar med 5,7 respektive jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. De största volym- ökningarna prognostiseras inom följande områden: - Utgifterna för assistansersättningen be- räknas bli högre till följd av ett ökat antal personer med assistansersättning och ett ökat antal assistanstimmar per person. Upprevideringen uppgår till ca 2001 och 2002. - Utgifterna för förtidspensionerna beräknas bli ca högre 2001 och ca högre 2002, bl.a. till följd av att fler personer förtidspensioneras än vad som tidigare antagits. - Sjukfrånvaron har ökat och väntas öka ytterligare . Utgiftseffekten av denna volym- ökning samt effekten av att genom- snittsersättningen för de sjukskrivna ökar mer än vad som tidigare förväntats, beräknas uppgå till 6 respektive åren 2001 2002. Prognosfel m.m. Revideringar av ramarna har också orsakats av bl.a. nya prognosmetoder, justeringar till följd av nytillkommande information och regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll (EU). Dessa revideringar leder till lägre utgifter och högre utgifter . Minskning av anslagsbehållningar Statliga myndigheter har viss möjlighet att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag för att finansiera en större utgift. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medels- tilldelningen ett visst år är otillräcklig. För- skjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam nettopost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar är en osäker faktor i utgifts- beräkningen. Minskningen av anslags- behållningarna bedömdes i budgetpropositionen bli ca 2001 och 2002. Den aktuella utgiftsprognosen innebär att de utgående anslagsbehållningarna /2001 beräknas uppgå till ca (se kap. 5). Minskningen av anslagsbehållningarna 2003 beräknas nu uppgå till sammanlagt , varav 2001, 2002 och 2003. De områden där minskningen av anslags- behållningar är störst är bidrag till läkemedels- förmånen samt internationellt bistånd. Att posten minskning av anslagsbehållningar 2001 nu väntas bli mindre än vad som be- räknades i budgetpropositionen beror bl.a. på en skärpt tillämpning av den förordning som säger att anslagssparande av före- gående års tilldelade medel skall dras in om inte något annat beslutats av regeringen. 7.3 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme Förslaget till utgiftsramar, beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar innebär att de takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till , och . Därmed beräknas de takbegränsade utgifterna bli drygt 3 respektive högre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Som andel av BNP beräknas de tak- begränsade utgifterna minska från 2000 (36,om utgifterna justeras för de tekniska korrigeringar som presenteras i denna proposition) till 2003. De justerade takbegränsade utgifterna ökar med i genomsnitt i fasta priser 2003. Budgeteringsmarginalen utgör skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de tak- begränsade utgifterna. Budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till 2001 och till 2002. Budgeterings- marginalen har därmed minskat med 1,3 respektive i förhållande till vad som redovisades i budgetpropositionen . Enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. Regeringen kommer att följa utgiftsutvecklingen mycket noga och kommer att besluta eller föreslå åtgärder om dessa marginaler inte visar sig vara tillräckliga. Budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till , vilket motsvarar av de takbegränsade utgifterna. En marginal av denna storlek rekommenderades ekonomiska vårproposition för att möta makroekonomisk osäkerhet och den osäkerhet som följer av tidigare fattade beslut (se avsnitt 4.1.1). kan ett saldoutrymme ge möjlighet till ytterligare utgiftsreformer med ikraftträdande , under förutsättning att dessa reformer är förenliga med en tillräcklig nivå på budgeteringsmarginalen. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknas samtliga 2003 över- stiga det målsatta sparandet om av BNP. För de tre åren beräknas saldoutrymmet till 27, 36 respektive . Beräkningarna i denna proposition bygger på att detta saldoutrymme beräkningstekniskt förs över till hushållssektorn. I tabell 7.3 jämförs saldoutrymmet med den budgeteringsmarginal som finns . Tabell 7.3 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal 2001 2003. 2001 2002 2003 Budgeteringsmarginal 2,3 6,2 20,1 Saldoutrymme 27 36 59 7.4 Beskrivning av utgiftsområden I följande avsnitt redovisas regeringens samman- fattande bedömning av utgiftsområdena och ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I tabellform redovisas det preliminära utfallet , anslag 2000, utgiftsprognos och preliminära utgiftsramar för åren 2001 2003 i löpande priser. Utgiftsprognoserna för avviker i vissa fall från anvisade medel på stats- budgeten. Detta beror bl.a. på att anslags- sparande och reservationer förbrukas samt på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Diagram 7.1 visar de utgiftsområdesramar som förändrats med mer än jämfört med de preliminära ramarna i budget- propositionen . Som framgår av diagrammet är det utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp som ökar mest jämfört med tidigare beräkning. Utvecklingen inom samtliga utgifts- områden samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten presenteras nedan. Diagram 7.1 Större förändringar av utgiftsområdesramar jämfört med budgetpropositionen för Utgiftsområde 1: Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 4 541 4 461 5 062 5 313 5 132 5 017 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna stats- chefen, och dess myndigheter, rege- ringen, centrala myndigheter samt mediefrågor. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till regeringen m.m., till och dess myn- digheter samt till medie- frågor. Regeringen beräknar att utgiftsområdet ökar med 2001 jämfört med budgetpropositionen. Ökningen förklaras av ett antal tillskott till olika verksamheter inom utgiftsområdet. Regeringen beräknar att Kungliga hov- och slottsstatens anslagsram höjs med och med ytterligare . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med ett mer preciserat förslag när det gäller finansieringen av denna verksamhet. Regeringen beräknar att ombuds- män tillförs med anledning av ökade hyreskostnader. utgifter (exklusive UD som finansieras av utgiftsområde 5 Utrikes- förvaltning och internationell samverkan) har varit större än det årliga anslaget i statsbudgeten. För att finansiera verk- samheten har det tidigare ackumulerade anslags- sparandet samt en del av UD:s anslagssparande tagits i anspråk. En utredning om Regerings- kansliets dimensionering och verksamhet har genomförts. Regeringen avser att återkomma med en samlad bedömning avseende utredningen. I avvaktan på regeringens be- dömning beräknas att engångsvis tillförs varav för ett extra toppmöte under ordförandeskap i . Regeringen beräknar vidare att tillförs från utgiftsområde 5 och internationell samverkan till följd av att IT- organisationerna inom och utrikesförvaltningen från är en gemensam organisation. I budgetpropositionen aviserade regeringen en sammanslagningen av Regerings- kansliets och för- valtningsanslag från . Anslagen handhas av två olika utskott och indelningen i utgiftsområden är reglerad i riksdagsordningen. Med anledning av detta avser regeringen att senare återkomma med ett förslag till om nödvändig lagändring, dock senast ekonomiska vårpropositionen. Direkt skall bedrivas vidare som en kommitté med uppgift att ytterligare utreda möjligheterna att samordna likartad verksamhet samt sköta driften av den befintliga portalen. Regeringen beräknar att anslaget C3 Allmänna val tillförs 2001 och 2002 för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. För detta ändamål inrättas en demokratidelegation. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 1 522 1 578 1 670 1 610 1 600 1 622 Utgiftsområdet omfattar bland annat Riks- revisionsverket, , Stats- kontoret, , , , och . Vidare ingår vissa råd och nämnder, vissa administrativa kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa finansierings- och garantiåtaganden samt revisorer. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till centrala myndigheter och nämnder. Utgiftsområde 3: och uppbörd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 5 953 5 922 6 269 6 173 6 300 6 442 Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till skatteförvaltningen. När det gäller skatteförvaltningens verk- samhet konstaterade regeringen i budgetpropo- sitionen att det kan komma att krävas ett resurstillskott för att dels upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå, dels skapa visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver. Regeringen redovisade också bedömningen att kontrollnivå är en rimlig utgångspunkt. Regeringen gör nu bedömningen att skatteförvaltningen bör tillföras ett varaktigt tillskott om . Beträffande genomgick myndig- heten en omorganisation vilket innebär att har blivit en sammanhållen myndighet med en central ledning och sex tullregioner. kommer effekterna av omorganisationen att kunna bedömas. Arbetet med förberedelserna inför öppnandet av fortlöper. För att finansiera de merkostnader som uppstår avser regeringen att tillföra samt ge möjlighet att disponera avgiftsmedel från vissa av de avgifter som uppbär. Ombyggnaden av terminalerna på kommer att påverka tullverksamheten . Regeringen har för avsikt att följa utvecklingen på och återkomma till vid behov. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 22 263 22 667 23 516 24 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, Brottsföre- byggande rådet, , Rätts- medicinalverket och . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav polisväsendet svarar för ca . Rättsväsendet tillförs , och , varav avser avgiftsinkomster som polisen får disponera. Medlen skall användas för fortsatt modernisering av rättsväsendet. Moderniserings- arbetet skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som utifrån en helhetssyn på myn- digheternas verksamhet uppfyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. För att uppnå detta krävs verksamhets- uppföljning och redskap för effektiv budget- kontroll inom respektive verksamhetsområde. I de mål som uppställs ingår att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet när det gäller att förebygga och bekämpa vardagsbrottslighet, den nya och grövre kriminaliteten i form av bl.a. ekonomisk brottslighet inklusive miljö- brottslighet och IT-relaterad brottslighet, narkotikabrottslighet, våldsbrottslighet, särskilt våld mot kvinnor och barn, brott med homofobiska inslag och brott med rasistiska eller extremistiska förtecken. Ett mycket viktigt inslag i detta är att öka antalet poliser och att ytterligare utveckla kompetensen inom hela rättsväsendet. Bland andra viktiga inslag kan nämnas att förbättra gränskontrollen och delta i det EU-relaterade arbetet, utveckla närpolis- verksamheten och det problemorienterade arbetssättet, konsolidera och utveckla det om- fattande reformarbete som genomförts inom åklagarväsendet, fullfölja moderniseringen av domstolsväsendet och ge kriminalvården förut- sättningar att möta ett ökat platsbehov och fortsätta utveckla verksamheten. Regeringen avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Utgiftsområde 5: och internationell samverkan Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 2 877 2 983 3 096 2 889 2 863 2 907 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utrikes- förvaltningen, dvs. och de 103 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, information om i utlandet samt Europainformation. uppgår de totala anslagen enligt stats- budgeten till , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till och bidragen till internationella organ- isationer till . Till följd av sammanslagningen av Regerings- kansliets två IT-organisationer, den inom UD och den för övriga , till en gemensam organisation från beräknas utgiftsområdet minska med . verksamhet har inte till fullo kunnat finansieras inom ramen för det årliga anslaget. För att finansiera verksamheten har det tidigare ackumulerade anslagssparandet tagits i anspråk. Regeringen beräknar därför att utgiftsområdet engångsvis bör tillföras 2001 avseende utrikesförvaltningen i avvaktan på regeringens samlade överväganden med an- ledning av utredningen om dimensionering och verksamhet. I budgetpropositionen aviserade regeringen en sammanslagning av Regerings- kansliets och för- valtningsanslag från . Anslagen handhas av två utskott och indelningen i utgifts- områden är reglerad i riksdagsordningen. Med anledning av detta avser regeringen att återkomma med ett förslag till om nödvändig lagändring, dock senast ekonomiska vårproposition. Utgiftsområde 6: Totalförsvar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 44 279 46 649 45 948 46 529 45 506 44 530 Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och civila försvaret, , , Sprängämnes- inspektionen, nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verksamhet med svensk trupp utomlands. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav 43,7 till det militära försvaret, till det civila försvaret och till övrig verksamhet. I samband med behandlingen av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret har fattat beslut om hur om- inriktningen av totalförsvaret skall genomföras (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Med anledning av att pliktutredningen lämnade sitt betänkande har ålders- pensionsavgifter för totalförsvarsplikt beräknats. Utgiftsområdet beräknas därför öka med . För att möjliggöra en fortsatt svensk närvaro i Kosovo har utgiftsområdets ram beräknats öka med . Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 12 419 13 237 15 160 15 029 15 597 18 181 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna inter- nationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till utvecklingssamarbetet med utveck- lingsländerna och till sam- arbete med . Den totala biståndsramen uppgår till vilket motsvarar av bruttonationalinkomsten (BNI). Ramen uppgår till av BNI, vilket med nuvarande BNI-prognos beräknas till . Ramen uppgår till av BNI. höjs biståndsramen kraftigt till av BNI. Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. För att åstadkomma en jämn förbrukning av biståndsmedel beräknar regeringen att ca respektive av reservationerna förbrukas 2001 och 2002. Från biståndsramen avräknas vissa asyl- kostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd, vissa FN-bidrag samt administration. Av- räkningens storlek beräknas utifrån vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. En parlamentariskt sammansatt kommitté är tillsatt med uppgift att utreda hur politik för global utveckling bör vidareutvecklas. Ett program för samarbetet med har beslutats av för perioden 2001 som totalt omfattar . Regeringen kommer ekonomiska vårproposition att lämna förslag på omfattning och inriktning av samarbetet efter 2001. Regeringen bedömer dock att samarbetet med kommer att fortsätta efter 2001. I avvaktan härpå har regeringen preliminärt beräknat 2002 och 2003, dvs. ett program i samma omfattning som nuvarande program. Innan medel anvisas för samarbetet med skall dock en oberoende utvärdering av verksamheten genomföras. Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 4 402 4 901 4 651 4 875 4 649 4 861 Utgiftsområdet omfattar statlig migrations- och integrationspolitik. I området ingår även delar av storstadspolitiken. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till mi- grationspolitiken och till integrationspolitiken. I förhållande till antagandena i budget- propositionen bedöms nu att fler av de personer från Kosovo, som med stöd av den s.k. massflyktsförordningen beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd, kommer att söka asyl när uppehållstillståndet har upphört. Regeringen bedömer vidare att ett något mindre antal asylärenden kommer att avgöras än vad som låg till grund för beräkningarna i budget- propositionen . Detta leder samman- taget till att antalet asylsökande i mottagande- systemet de kommande tre åren kommer att överstiga antagandena i budgetproposititionen. Följden blir att utgifterna för mottagande av asylsökande ökar och att utgifterna för kommunersättningar minskar. Regeringen beräknar att det årliga antalet asylsökande kommer att ligga på 12 000 . Beroende på de osäkerheter som föreligger vad gäller antalet asylsökande och hand- läggningstider, kommer regeringen att noga följa utvecklingen inom området vad gäller prognoser och utgifter och återkomma med förslag om eventuella omprioriteringar i budgetpropo- sitionen . Storstadspolitiken fortsätter vara ett prio- riterat område. Av denna anledning förlängs utvecklingsarbetet i storstadsregionerna och beräknas för detta område 2003. Ett av regeringens prioriterade områden är att skapa förutsättningar för fler att få arbete. För att öka sysselsättningen bland invandrare beräknar regeringen 2003 för detta ändamål. Medlen bör enligt regeringens bedömning tills vidare ligga under utgiftsområde 8. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till hur de anvisade medlen skall fördelas. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 24 519 25 363 27 539 27 011 28 313 29 737 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso- vård, sjukvård och social omsorg. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser hälso- och sjukvård, avser social omsorg och avser forskning. Statens utgifter för hälsovård, sjukvård och social omsorg utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår till största delen från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I syfte att likställa läkemedelsbehandling med andra behandlingsmetoder samt få kontroll över kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen träffades en överenskommelse med om att landstingen skall ta över kostnadsansvaret för läkemedlen. har ett särskilt statsbidrag utgått till landstingen för läkemedels- kostnaderna. Enligt den nämnda överens- kommelsen skall en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedels- kostnader utformas . Avsikten är att det nya systemet skall börja gälla och att medlen på anslaget för bidrag för läkemedelsförmånen fr.o.m. det året skall ingå i det generella statsbidraget till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Med utgångspunkt i denna överenskommelse pågår överläggningar med om hur över- flyttningen av kostnadsanvaret skall genomföras. Prognosen över utgiften för det nuvarande anslaget för bidrag för läkemedelsförmånen är osäker men tyder på att det finns risk för utgifts- ökningar . Mot bakgrund av denna osäkerhet gör regeringen dock den bedömningen att de volymantaganden som låg till grund för de beräknade utgifts- nivåerna i budgetpropositionen tills vidare bör kvarstå som utgångspunkt för de beräknade utgiftsnivåerna för . Genom försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen . Regeringen redovisade i budgetpropo- sitionen avsikten att för föreslå att ytterligare tillförs vården och omsorgen. Resurstillskottet kommer att inordnas i det generella statsbidraget till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Mot bakgrund av att inriktningen i försvarsupp- görelsen är primärvård, psykiatri, vård och omsorg om äldre samt tillgänglighet och mång- fald föreslår regeringen att resurstillskottet skall fördelas till landstingssektorn och till kommunsektorn. Regeringen redovisade vidare i budgetpropositionen avsikten att presentera en nationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården. Regeringen avser att följa genomförandet av handlingsplanen kontinuerligt. Därutöver skall en kontrollstation finnas . Syftet med kontrollstationen är att analysera hur de avsatta medlen har använts inom landstingen och vilken effekt de har haft i verksamheten. För uppföljning och utvärdering av den nationella handlingsplanen kommer vissa medel att omfördelas från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.