prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Järnväg Investeringar i järnvägsinfrastruktur i förhållande till stomnätsplanen medför att flera av nyinvesteringarna senareläggs. De personalkonsekvenser detta medför är att en viss övertalighet i kan uppstå. 14.6 är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör väghållning och vägtrafik. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar hela vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Verksamheten i bedrivs inom de fyra huvuduppgifterna sektorsuppgifter, myndighetsutövning, statlig väghållning och produktionsuppgifter. Personal Antalet tillsvidareanställda i uppgick till 6 406 personer varav 3 733 personer är anställda i resultatenheter inom produktionsuppgifterna. Antalet anställda har minskat med 268 personer . Resultatenheterna inom svarar för en minskning med 292 personer. i övrigt har ökat med 24 personer. De konkurrensutsatta resultatenheterna har fortsatt resursanpassningen som en följd av konkurrensutsättningen. Inom myndighetsdelen är ökningen av antalet tillsvidareanställda bl.a. en följd av nya uppgifter (t.ex. sektorsuppgifter). Andelen kvinnor i ökar successivt. har andelen ökat från . Andelen kvinnor i Produktionsuppgiften är och inom övriga . Verksamhet i bolagsform har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är dels att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Öresundskonsortiet, dels att svara för genomförandet av väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen, dels att bidra till finansieringen av under . exporterar konsulttjänster inom framför allt områdena vägadministration, vägunderhåll och trafiksäkerhet. Verksamheten har bedrivits i flera länder i , , Syd- och Sydost asien samt . beslutade att aktierna i skulle ägas av staten och förvaltas av . Staten, genom , har därför förvärvat aktierna från Investeringsaktiebolag och Baninvest. Väg- och Baninvests aktier förvaltas av regeringen och redovisas de i balansräkning. Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet omsatte ca , en ökning med ca jämfört med . Utgifterna för Sektorsuppgifter och Statlig väghållning har ökat medan utgifterna för Myndighetsutövning har minskat jämfört med . Ökningen i utgifterna för statens väghållning består både av ökad drift och underhåll och en ökad mängd väginvesteringar. Den kraftiga volymminskningen 1998 jämfört med beror på dels på att statsbidragen för länsjärnvägar överfördes från till där kostnaden redovisas som en del av banhållningskostnaden, dels att regelverket för statsbidrag till handikappanpassningsåtgärder inte färdigställdes för att ge bidragsmottagarna (trafikhuvudmän och kommuner) möjlighet att utföra åtgärder i tillräcklig omfattning. verksamhetsvolym brutto och framgår av nedanstående tabeller. Tabell 4.6 verksamhet Miljoner kronor 1998 1997 Sektorsuppgifter 1 055 varav utbetalning av statsbidrag 2 048 Statlig väghållning 13 975 6 509 varav drift och underhåll 4 712 Produktionsuppgiften 5 984 Varav intern produktion (egen regi) Summa verksamhet 17 979 Alla system av väsentlig betydelse för egna eller andras verksamhet är klara med sin år 2000-säkring , möjligen med några veckors försening för det av ESV inom statsförvaltningen levererade ekonomisystemet Agresso. Tre IT-lösningar som inte är vare sig samhälls- eller verksamhetskritiska har beviljats en sluttidpunkt efter . Det är () som skall vara år 2000-säkrad , Maskin- och lagerhållningssystemet (KOBRA) som blev år 2000-säkrad och ombyggnaden av reservkraft för som skall vara år 2000-säkrad . miljöledningssystem utgår från miljöpolicy och miljöprogram. Processer och rutiner för att säkra miljöhänsyn i verksamheten kommer att ingå i kvalitetsystem som är under uppbyggnad. Ansvar för miljöpåverkan ingår i ordinarie verksamhetsansvar. Arbetet med att vidareutveckla miljöledning i /ISO 14001 har koncentrerats på grundläggande inventering av miljöpåverkande aktiviteter. Inventeringen kommer att bearbetas då miljöarbetet fullföljs genom att identifiera betydande miljöaspekter. Prioriteringen av väginvesteringsobjekt i den nationella väghållningsplanen grundar sig bl.a. på den bedömda samhällsekonomiska lönsamheten av att investeringen genomförs. I tabellen nedan redovisas bl.a. den bedömda samhällsekonomiska lönsamheten av de större investeringsobjekt som färdigställts . För objekt som planerades motiverades den enskilda utbyggnaden till stor del av stråkets samlade betydelse för vägtransportsystemets effektivitet. I kalkylerna har de trafik-, trafiksäkerhets- och miljöeffekter som beräknades i planeringsskedet använts, eftersom tiden från att vägarna öppnades för trafik är för kort för att reella effekter skall kunna följas upp. Tabell 14.7 Vägprojekt öppnade för trafik > Vägobjekt Längd (km) Medel i plan (mkr) 1994-2003 Budget (mkr) Slutlig (mkr) NNK1 Restid2 Dödade3 E4 13 345 346 346 -0,7 28 1,4 4,3 265 Häggviksleden 1,3 82 82 +0,14 13 0,3 1 80 Förbi 10 166 224 261 -0,15 61 0,7 2,1 263 Bro över 3 122 123 129 +0,1 54 0,2 0,7 263 Borgen-Tullen 3 50 48 50 +0,3 32 0,3 1,0 9-metersväg 117 7,6 53 71 86 -0,4 23 0,1 0,3 172 Förbi 5 32 64 75 -0,4 7 0,2 0,6 990 Åker-Läggesta 4 30 57 63 +0,39 15 0,1 0,4 Möcklösund Z-542 2,6 260 268 307 +0,7 207 0,02 0,08 Planskild korsning 1NNK = nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet 2Restid = minskning av restid i tusentals timmar/år öppningsåret 3Dödade = reduktion av antal dödade öppningsåret 4Skadade = reduktion av antalet skadade öppningsåret För projekten , Lundbytunneln, Möckelösund, Syd och har inga traditionella samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar gjorts för de enskilda projekten. De har i några fall ingått som delar i större paket, t.ex. eller Göteborgsöverenskommelsen. För de övriga visar kalkylerna att fem projekt av nio har positiv samhällsekonomisk lönsamhet. För tre av projekten med negativ lönsamhet har kostnaderna i byggskedet blivit högre än vad som kalkylerades i planeringsskedet. Detta beror till en del på att projekten utökats. Exempel på dessa tillkommande åtgärder är ombyggnad av gamla vägen och ny rastplats vid , vattenskydd vid och trafikplats vid . Det finns normalt inte tillräckligt underlag för att fullständigt beräkna effekterna av en väginvestering förrän 3 efter att vägen öppnats för trafik. En ny efterkalkyl har därför gjorts för de projekt som redovisades i årsredovisning för . Av de 11 vägprojekten visar sex projekt god överensstämmelse med de efterkalkyler som gjordes , medan fyra projekt visar bättre samhällsekonomisk lönsamhet och ett projekt visar sämre samhällsekonomisk lönsamhet. ökade det bokförda värdet på väganläggningar . Årets avskrivningar av väganläggningar uppgick till ca . redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot året innan. Det avkastningskrav om på eget kapital efter intern vinstskatt som själv satt upp uppnåddes inte. Resultatförsämringen jämfört med sker främst inom den externa verksamheten för andra kunder än och den icke konkurrensutsatta interna verksamheten för . Även för den konkurrensutsatta interna verksamheten för har resultatet försämrats, men inte i samma omfattning. av produktionen var konkurrensutsatt. Av orderingång var konkurrensutsatt. redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot en vinst om . avkastningskrav om av eget kapital efter avdrag för intern vinstskatt uppnåddes. Färjerederi redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot . Färjerederiet klarar avkastningskrav på av eget kapital. Färjerederiet trafikerar 43 färjeleder, varav 42 är statliga leder. Redovisning av nationell väghållningsplan och regionala planer perioden 2007 beslutade om investeringar i trafikens infrastruktur för perioden 2007. En del av beslutet omfattade investeringar i stamvägnätet. I nedanstående tabell redovisas nedlagda kostnader . Tabell 14.8 Uppföljning av nationell plan för vägtransportsystemet 1998 2007 Stråk Total längd (km) Nedlagd kostnad i mkr 1998 E4 594 524 E4 386 430 E4 632 211 Rv 40 147 52 E6 498 1 707 E20 437 277 E18 462 483 E22 510 198 Rv 45 199 30 Rv 44 Uddevalla-Båberg 17 0 Rv 70 246 19 Rv 26 143 10 Rv 47/48/64 Jönköping- 18 Rv 50/60 271 22 Rv 55/56/53/67/80 Norrköping- 5 Rv 25 229 44 Rv 31/33 154 4 E10 421 0 E12 Holmsund-Umbukta 472 83 E14 350 14 E65 54 9 Rv 45 1 377 120 Den nationella väghållningsplanen innehåller olika typer av åtgärder. I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna fördelar sig mellan olika investeringsåtgärder totalt i den nationella väghållningsplanen jämfört med utfallet investeringsverksamhet. Tabell 14.9 Uppföljning av olika åtgärder i nationell väghållningsplan 1998 2007 Summa mkr nationell plan 1998-2007 Andel i % av planen Utfall i mkr 1998 Andel i % av utfall Investeringar i specificerade projekt 81,3 Fysiska trafik- säkerhetsåt- gärder 1,2 Väginformatik 1 000 3,3 64 1,7 Övriga åtgärder 4,5 Summa 30 500 100 3 830 100 1Innefattar handikappanpassning, kollektivtrafik, rast- och informationsplatser samt fysiska anordningar för trafikövervakning. Enligt regeringens mål i regleringsbrev skall lika stor andel av varje länsplan vara genomförd vid utgången av . Med utgångspunkt från utfallet för bedömer regeringen att målet kommer att kunna nås. I tabellen nedan redovisas en uppföljning av länsfördelningen av utfallet jämfört med fördelningen i planerna, exklusive järnvägsobjekt. De differenser som finns mellan planernas andel och utfallets andel , förklaras främst av att pågående projekt skall kunna genomföras rationellt och effektivt, dvs. att det av produktionstekniska och ekonomiska skäl kan vara nödvändigt att genomföra påbörjade arbeten i större eller mindre omfattning under ett enskilt år, än vad angiven andel anger för . Tabell 14.10 Uppföljning av länsfördelning i de regionala planerna exkl. länsjärnvägar och lånefinansiering Summa mkr länsplaner 1998-2007 Andel i % av plan Utfall i mkr 1998 Andel i % av utfall 2 884 11,2 350 11,8 857 3,3 71 2,4 817 3,2 89 3,0 1 048 4,1 81 2,7 930 3,6 149 5,0 649 2,5 74 2,5 527 2,1 85 2,9 138 0,5 30 1,0 376 1,5 119 4,0 1 979 7,7 263 8,9 549 2,1 51 1,7 12,4 977 3,8 179 6,0 786 3,1 57 1,9 741 2,9 56 1,9 1 776 6,9 140 4,7 1 153 4,5 132 4,6 1 723 6,7 160 5,4 997 3,9 181 6,1 1 772 6,9 158 5,3 1 563 6,1 172 5,8 Summa 25 676 100 2 966 100 Upptagna lån i har begärt redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera omsättningstillgångar, anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller omsättnings tillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån/krediter i . Vid utgången av var skuld för omsättningstillgångar , för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt och för de s.k. storstadspaketen. Regeringen bedömer att lånen för omsättningstillgångar i stort kommer att vara oförändrade . Lånen för anläggningstillgångar kommer att öka med ca på grund av att regeringen planerar att avveckla indexavskrivningar, men kommer därefter också att i stort sett vara oförändrat . Fram t.o.m. belastades resultat med avskrivningar på anläggningstillgångar baserade på tillgångarnas återanskaffningsvärde. Den del av avskrivningarna som översteg avskrivningar enligt plan, s.k. indexavskrivningar, anslagsavräknades i den takt som de bokfördes och uppgår sammanlagt till ca . Genom indexavskrivningarna har lån i varit ca lägre än vad de annars skulle ha varit. har föreslagit att posten indexavskrivningar upplöses och redovisas mot inkomsttitel som lån i ökas med motsvarande belopp. Det ligger i linje med kapitalförsörjningsförordningens regler och även i linje med den räntemodell i som infördes . Den utökade upplåningen förutsätter dock att ram för lån till anskaffning av omsättnings- och anläggningstillgångar samt byggande av broar i för utökas till . Regeringen föreslår därför en låneram på 2000. får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät för att kunna ersätta färjeförbindelser med broar utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjedriften. Vid utgången av var skuld för sådana objekt totalt . Regeringen bedömer att den kommer att vara ca 100 miljoner vid utgången av . beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på 6 skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av till . Objektet har öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den kan beräknas till ca . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen , E 4 delen Stora Åby , E 22 Hossmo samt E 4 trafikplats . Vid utgången av var skulden för dessa projekt . Så snart medel finns tillgängliga i plan kommer skulden att amorteras. Skulden beräknas minska till noll vid utgången av . Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Regeringen bedömer, under förutsättning att inga beslut om finansiering av räntor och amorteringar tas utöver vad som är känt, att skulden för kommer att uppgå till och att motsvarande belopp för övriga Stockholmsprojekt kommer att uppgå till och för Göteborgspaketet till . I tabellen nedan redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut om anslag för amortering av lånen. Tabell 14.11 Beräknad nettoupplåning 0 VV anläggningstillgångar1 226 -16 944 0 0 0 0 0 0 0 Broinvesteringar1 175 0 0 -11 -11 -11 -11 -11 -11 -11 Väg E61 957 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 Fyra vägobjekt (E4, E18/20, E22)1 0 Södra länken2 1 057 -372 1 Övriga Stockholmsprojekt2 3 149 -437 -948 201 195 132 166 139 158 167 Göteborgspaketet2 553 18 106 778 867 694 639 371 352 261 Summa 6 984 -75 736 2 068 1 899 1 290 1 894 770 784 829 1Lån i 2Beslut om återbetalning av lån saknas I tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld åren 1999 2007, vilken är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Även värdena i denna tabell utgår från nu fattade beslut om anslag för amortering av lånen. Tabell 14.12 Låneskuld åren Objekt Skuld 1998 Skuld 1999 Skuld 2000 Skuld 2001 Skuld 2002 Skuld 2003 Skuld 2004 Skuld 2005 Skuld 2006 Skuld 2007 Omsättningstillgångar 96 Anläggningstillgångar 226 210 1 154 1 154 1 154 1 154 1 154 1 154 1 154 1 154 Broinvesteringar 175 175 175 164 153 142 131 120 109 98 Summa 497 481 1 425 1 414 1 403 1 392 1 381 1 370 1 359 1 348 Förslag låneram 800 800 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 Väg E6 957 928 899 870 841 812 783 754 725 696 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) 0 Summa lån hos 2 044 1 057 685 1 720 3 497 4 866 5 390 6 519 6 819 7 133 7 574 Övriga Stockholmsprojekt 3 149 2 712 1 764 1 965 2 160 2 292 2 458 2 597 2 755 2 922 Göteborgspaketet 553 571 677 1 455 2 322 3 016 3 655 4 026 4 378 4 639 Totalt 6 984 6 909 7 645 9 713 11 612 12 902 14 796 15 566 16 350 17 179 De lån som har i har en av beslutad slutlig finansiering genom att anslag får belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet åren 2000 2007 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan är i denna tabell bedömd till . För Övriga lån utom Övriga Stockholmsprojekt redovisas den anslagsbelastning som krävs för att ränta och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. För Övriga Stockholmsprojekt är utgångspunkten för den redovisade återbetalningen att lånet skall vara återbetalt . För Övriga lån i tabellen nedan redovisade regeringen i vårpropositionen 1997/98:150 sin avsikt att beträffande anslagen A2 Väghållning och statsbidrag samt A4 Banhållning inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabellen nedan. Tabell 14.13 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Lån i räntor 116 145 141 114 101 98 96 95 93 amorteringar 45 401 688 532 60 40 40 40 40 Summa anslagsbelastning Riksgäldslån 365 365 365 365 Övriga Stockholmspaket 265 265 265 265 265 265 Göteborgspaketet 215 215 215 Totalt anslagsbelastning 161 546 829 911 426 768 981 980 978 Med anledning av de förändrade regler för statliga garantier som infördes föreslår regeringen att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag får belastas vid infriandet av statliga garantier för Storstadsöverenskommelserna om så blir aktuellt, dvs. de lån som återfinns under rubriken lån i tabellen ovan. Enligt beslut omfattar de statliga garantierna investeringskostnader samt upplupna räntekostnader. FoU sektorsansvar innebär bl.a. att myndigheten har ansvar för att samhällsmotiverad tillämpad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet inom vägtransportområdet, planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt att resultatet sprids. uppgick verksamhetsvolymen inom detta område till ca , jämfört med . har 60 projekt inom målområdena tillgänglighet och regional balans, miljö, trafiksäkerhet, systemövergripande forskning och utveckling samt inre effektivitet genomförts och andelen medel till universitet och högskolor har ökat , medan andelen till konsulter minskat . Detta är en trend som pågått och är en effekt av en medveten satsning på att vidga kretsen av FoU- utförare genom ett öppet ansökningsförfarande gällande FoU-medel. är en av de aktörer med FoU- verksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. Grundläggande informationsinfrastruktur Regeringen ser användningen av IT inom vägtrafiken, väginformatik, som ett strategiskt verktyg av växande betydelse för att uppnå de transportpolitiska målen. Visionen är att med hjälp av IT skapa nya trafikpolitiska verktyg där åtgärder för att åstadkomma en rationell användning av transportsystemet i högre grad föregår dyra investeringsåtgärder som transportpolitiskt medel. Det handlar bl.a. om att påverka trafiken med utgångspunkt i aktuell information om vad som verkligen händer i trafiken. IT-lösningar bör därför successivt allt eftersom kunskapen om dess effekter ökar betraktas jämsides med traditionella fysiska åtgärder. Regeringen anser att det är angeläget att erfor derlig grundläggande informationsinfrastruktur byggs upp och kompletteras så att väginformatikens möjligheter att bidra till att de transportpolitiska målen tas tillvara. Staten bör säkerställa en infrastruktur för transportinformatik, bestående av grundläggande information om vägar och trafik samt annan information som krävs för ett effektivt transportsystem. Som ett led i en sådan uppbyggnad beslutade regeringen att inrätta en nationell digital vägdatabas och har i samråd med bl.a. i uppdrag att etablera vägdatabasen före utgången av . bedömer i sin årsredovisning för att etableringen av vägdatabasen kommer att försenas till följd av tidsödande avtalsförhandlingar och systemutvecklingspro blem. har redovisat ett program för ökad användning av IT inom vägtrafiken. Regeringen ser positivt på programmet som syftar till att lägga grunden för att den nödvändiga samverkan inom väginformatikområdet kan stärkas och vidareutvecklas. I programmet presenteras en strategi för införande samt en handlingsplan . Arbetet kommer att inriktas mot att ta fram grundläggande data om vägar och trafik, genomföra storskalig försöksverksamhet, ge stöd för införande samt skapa samverkan mot gemensamma mål. finansiering av de åtgärder som föreslås i handlingsplanen inryms i nationella väghållningsplanen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har av () erhållit revisionsberättelse för utan invändningar. I sin revisionsrapport till tar RRV huvudsakligen upp frågor gällande styr- och policyfrågor. Årsboksluten för de olika resultatenheterna Produktion, Konsult och Färjerederiet granskas av externa revisorer som utfärdar separata revisorsintyg för respektive resultatenhet och de innehåller inte heller några invändningar. 14.6.1 Regeringens slutsatser Regeringen anser att verksamhet , med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. Ett viktigt undantag är utvecklingen av trafiksäkerheten i vägtransportsystemet, som inte har förbättrats . Genomförda trafiksäkerhetsåtgärder inom sektorsuppgiften har inte gett de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. Regeringen har därför i vårpropositionen 1999 föreslagit att medel skall omprioriteras från byggande av stamvägar till åtgärder på vägnätet som ger en ökad trafiksäkerhet. Denna omprioritering får dock inte drabba andra prioriterade åtgärder såsom ombyggnadsåtgärder av det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollek tivtrafiken. Dessutom bedömer regeringen att administration kan effektiviseras och verkets arbete med sektorsuppgifter begränsas till sådana åtgärder som har stor och säker effekt på miljö och trafiksäkerhet. Det därigenom skapade medelsutrymmet kan i stället användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet för att uppnå uppsatta trafiksäkerhetsmål. Regeringen konstaterar att samtliga resultatenheter uppvisar ett positivt resultat men att interna avkastningskrav inte har uppnåtts av . De åtgärder som vidtagits för att stärka enheternas konkurrenskraft har förbättrat resultaten för och Färjerederi jämfört med . kommer att vara fullständigt konkurrensutsatt som nyinvesteringsvolymen inom och förväntas minska. Detta innebär fortsatta krav på att resultatenheterna, och då särskilt , fortsätter effektiviseringen av den egna verksamheten. Konkurrensutsättningen har naturligt lett till en minskad volym för såsom entreprenör åt . Detta har delvis kompenserats genom en utökad extern verksamhet, dvs. uppdrag utförda åt utomstående, bl.a. åt , kommunerna och enskilda. ekonomiska läge vid utgången av 1998 bedöms som tillfredsställande. Verket har sammanlagt en anslagsbehållning för anslagen A1 och A2 på ca och enligt verkets budgetunderlag bedömer man att man tillsammans kommer att ha en anslagstilldelning, inkl. anslagstilldelningen från A4-anslaget samt lånefinansiering som motsvarar av den nationella väghållningsplanen och av de regionala väghållningsplanerna. 14.6.2 Anslag för Tabell 14.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 020 000 2000 Förslag 1 272 236 2001 Beräknat 1 294 826 1 2002 Beräknat 1 318 915 2 1 Motsvarar 1 prisnivå. 2 Motsvarar 1 prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, expertstöd internt, intern utveckling, regeringens utredning om alternativ finansiering av infrastrukturprojekt samt övriga kostnader som ej är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Regeringens överväganden Resultatinformation årsredovisning för innehåller en redovisning av inre effektivitet. Redovisningen redovisar samlat kostnader för förvaltningen av exklusive resultatenheterna. Det framgår av redovisningen att förvaltningskostnaderna har ökat () mellan och () mellan och .