prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamheten är kapitalintensiv och kräver viss planering. Därför bör regeringen bemyndigas att för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med upphandlingen av kontrollerna om högst . Tabell 3.7 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 0 16 0 Nya förpliktelser 0 0 16 0 0 Infriade förpliktelser* 0 0 0 16 0 Utestående förpliktelser 0 0 16 0 0 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 0 16 0 0 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Tabell 3.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 132 706 Tilläggsbudget 1999 -5 000 Pris- och löneomräkning -709 Överfört från A1 och B4 800 Ökat resursbehov 4 500 Förslag 2000 132 297 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden Tabell 3.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 660 106 2000 Förslag 671 551 2001 Beräknat 776 104 2002 Beräknat 791 869 1 Varav 23 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Anslaget disponeras för ersättningar enligt kap. 31 såvitt avser ansvarsområde. Anslaget disponeras även för kostnader för förvärv för statens räkning av värdefulla naturområden. Förvärvade objekt förvaltas av . Dessutom disponeras anslaget för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Anslaget finansierar vidare kost nader för utredning, förhandling och värdering i samband med säkerställande av värdefulla naturområden. har möjlighet att ansöka om bidrag från EU:s fond Life för naturvårdsåtgärder. Under anslaget redovisas den svenska medfinansieringen av svenska projekt som bidrar till skydd eller vård av värdefulla naturtyper och vilda arter av flora och fauna inom EU (enligt habitat- eller fågeldirektivet). Anslaget disponeras även för statsbidrag till kalkning. Bidragsbestämmelserna regleras i förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Bestämmelserna innebär att statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk återställning i kalkade vatten samt till nödvändiga utredningar och undersökningar i samband med kalkning eller biologisk återställning. Regeringens överväganden Resultatinformation och har antalet naturreservat ökat kraftigt. har beviljat i bidrag till svenska statliga naturvårdsprojekt från naturvårdsdelen av Life. Det utgör av budgeten för Life-natur. De aktuella projekten handlar bl.a. om restaurering av fågelsjön samt skydd av värdefulla skogsområden och myrområden. Kalkningsverksamheten har liksom föregående år inriktats på att bibehålla och förbättra pågående kalkningsprojekt genom kalkning och biologisk återställning. var ett extremt nederbördsrikt år och de höga flödena höjde behovet av kalkning . Behovet av kalkning förväntas vara högre än normalt även . Enligt preliminära uppgifter för har 7 053 sjöar (sjöyta) och vattendrag kalkats. Enligt länsstyrelsernas preliminära uppgifter har kalkningsprogrammet uppnåtts i av sjöytan eller av de kalkade sjöarna och i av de kalkade vattendragen. Av 17 300 försurade sjöar åtgärdas knappt 7 000 (). För sjöytan är motsvarande siffra och i vattendragen kalkas av den totala längden försurade vattendrag. Inom ramen för arbetet med den långsiktiga effektuppföljningen av kalkningsverksamhet har flera projekt initierats. kommer att särskilt rapportera beträffande jämförande studier av kalkade sjöar och vattendrag och okalkade vatten samt om våtmarkskalkning. Slutsatser Regeringen har vårproposition behandlat frågan om ytterligare resurser för markinköp. Den förstärkning som föreslogs ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen om har förlängts till att omfatta även . De kraftigt ökade statliga insatserna för att bevara den biologiska mångfalden inriktar sig på långsiktigt bevarande i hela skogslandskapet. Att permanent undanta skogsmark från framtida skogsbruk är en angelägen insats. instrument ger vid sidan av skyddsformerna nationalpark och naturreservat även möjlighet till bl.a. biotopskydd. Även den generella naturvårdshänsyn som skogsvårdslagen förutsätter och de frivilliga åtagandena är viktiga förutsättningar för måluppfyllelse. beräknas erhålla i bidrag från EU:s fond Life, såvitt avser bidrag till naturvårdsåtgärder (Life- natur). Regeringen beräknar medel motsvarande detta bidrag under anslaget. Motsvarande belopp beräknas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG. Regeringen bör som tidigare bemyndigas att för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst för . Kalkning av sjöar och vattendrag är en viktig åtgärd för att motverka det försurande nedfallets effekter på den biologiska mångfalden och nyttjandet av sjöar och vattendrag. presenterade uppdraget av regeringen om en nationell plan för kalkningsverksamheten. I redovisningen ingår även den redovisning regeringen begärt om utformning och finansiering av ett program för samordning med skogsmarkskalkning i sydvästra . Arbetet har utförts i samarbete med länsstyrelserna och i tillämpliga delar med . Planen innehåller en noggrann bedömning av hur verksamheten skall läggas upp vad avser kalkningen och uppföljningsarbetet. nationella plan för kalkning visar att kalkning kommer att var nödvändig och att kalkningen bör hållas . I avvaktan på remissbehandling av nationella plan för kalkning beräknar regeringen en ökning av anslaget med för jämfört med anslag. För budgetåren 2001 och 2002 blir ökningen jämfört med anslag. Genom ökning av anslaget bör det vara möjligt att bibehålla kalkningsverksamheten på en hög nivå. Tabell 3.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 600 975 Tilläggsbudget -23 000 Pris- och löneomräkning -3 689 Index justering -2 735 Ökat resursbehov 100 000 Förslag 2000 671 551 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . Tabell 3.11 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 22 630 30 740 120 000 120 000 0 Nya förpliktelser 30 740 100 000 60 000 0 0 Infriade förpliktelser* 22 630 10 740 60 000 120 000 0 Utestående förpliktelser 30 740 120 000 120 000 0 0 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 120 000 120 000 120 000 0 0 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. A4 Sanering och återställning av förorenade områden Tabell 3.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 40 000 2000 Förslag 65 000 2001 Beräknat 153 172 2002 Beräknat 313 028 Anslaget disponeras för inventeringar, undersökningar och åtgärder för att sanera och återställa förorenade områden samt för framtagande av underlag för prioriteringar av framtida sanerings- och återställningsinsatser i landet. Anslaget får användas till att åtgärda från risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt eventuella akuta saneringsinsatser. Regeringens överväganden Resultatinformation Förorenade områden som miljöproblem har uppmärksammats , men mer omfattande inventeringar har genomförts först . Arbetet har inriktats på att klarlägga omfattningen och konsekvenserna av föroreningarna samt att ta fram metoder för undersökningar och efterbehandlingsåtgärder. Det är viktigt att inventeringar och undersökningar genomförs för att säkerställa att riktiga åtgärder vidtas i det fortsatta saneringsarbetet. har gjort en översiktlig kartläggning av landets saneringsbehov av förorenade områden. Föroreningarna förekommer i mark, grundvatten, sediment, byggnader och anläggningar. Påtagliga läckage förekommer från bl.a. en del deponier. Från andra områden är läckaget ofta begränsat p.g.a. buffertmekanismer, fastläggning m.m. Dessa återhållande krafter kommer dock att försvagas med tiden och läckagen från de förorenade områdena beräknas därmed att öka. har med statliga medel fördelade av pågått inventeringar och undersökningar i 15 län, på ett 50-tal platser och åtgärder har pågått eller avslutats på ett 20-tal platser. Bland de efterbehandlingsinsatser som genomförts kan nämnas i kommun som framgångsrikt sanerats på PCB med hjälp av statliga medel. PCB avlägsnades, vilket uppskattas till av den totala mängden i sjön. Totalkostnaden för projektet uppgår till , fördelat på staten , MoDo ca och kommunen ca . Projektet påbörjades och avslutades . Ett annat efterbehandlingsprojekt är i kommun där sulfidmalm med hög svavelhalt har brutits . Brytning pågår fortfarande men anrikningsverket lades ned . Efterbehandling har avslutats för tre magasin, två pågår. Projektet har finansierats av staten med och av med enligt beslut av . Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet, LIP, (utgiftsområde 18, anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram) har ca fördelats till kommunerna för saneringsåtgärder under . Det är regeringens uppfattning att stöd till saneringsåtgärder även fortsättningsvis skall kunna lämnas inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. I och med ikraftträdande kan krav på utredningar och åtgärder ställas i första hand på verksamhetsutövaren. Slutsatser Regeringen beräknade budgetproposition (prop. 1998/99:1) för och varav för inventerings- och undersökningsinsatser. I enlighet med Miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö (prop. 1997/98:145) skall mark- och vattenområden vara fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Regeringens målsättning är att sådana förorenade områden skall vara fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar . I den ekonomiska vårpropositionen (1998/99:100) beräknade regeringen därför en kraftig höjning av anslaget. Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas anslaget till och för till . Anslaget får förutom sanerings- och återställningsåtgärder också utnyttjas för erforderliga inventerings- och undersökningsinsatser. Begränsningen på för inventeringar och undersökningar (prop. 1998/99:1) avsåg det tidigare beräknade anslaget. Den kraftiga höjningen av anslaget innebär att ytterligare satsningar på åtgärder kan göras. Åtgärdsprojekten är erfarenhetsmässigt ofta utdragna i tiden eftersom de normalt är ansvarsmässigt och tekniskt komplicerade samt miljömässigt känsliga. För att åtgärder skall kunna göras på ett riktigt sätt behöver beloppet för inventeringar och undersökningar ökas. Tabell 3.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 40 000 Ökat resursbehov 25 000 Förslag 2000 65 000 A5 Miljöforskning Tabell 3.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 50 000 1 2001 Beräknat 101 477 2002 Beräknat 103 021 1 Nytt ramanslag på statsbudgeten Anslaget är nytt fr.o.m. . Anslaget disponeras för stöd till främst miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning. Regeringens överväganden Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med utreda frågan om behovet av kunskap och forskning om hållbar utveckling. Nämnden fick vidare ett tilläggsuppdrag att se över den toxikologiska forskningen. Dessa uppdrag redovisades . Regeringen gav också i uppdrag att i samverkan med , göra en samlad bedömning av miljöforskningen. Utgångspunkten för utredningen var att den samlade miljöforskningen skulle stärkas. Uppdraget skulle redovisas i sådan tid att beslut om åtgärder skulle kunna aktualiseras i vårpropositionen 1999. Slutsatser Mot bakgrund av dessa utredningar föreslår regeringen att miljöforskningen stärks genom ett anslag för miljöforskning till på för och . Förstärkningen av miljöforskningen motiveras också av behoven av underlag för att uppnå miljömålen samt för framtagande av miljökvalitetsnormer som kan införas med stöd av . Medlen skall främst användas för miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning men också för att finansiera statens andel av den samfinansierade forskningen med näringslivet vid (). A6 Kemikalieinspektionen Tabell 3.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 77 674 2000 Förslag 83 712 2001 Beräknat 81 947 1 2002 Beräknat 83 243 2 1 Motsvarar 80 712 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 80 712 tkr prisnivå. Kemikalieinspektionen (KemI) är central för- valtningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter och biotekniska organismer. Anslaget disponeras av Kemikalieinspektio- nen för verksamhet avseende tillsyn/vägledning, riskbedömning, riskbegränsning - allmänkemi- kalier samt riskbegränsning - bekämpningsme- del. Regeringens överväganden Resultatinformation har Kemikalieinspektionen genomfört tillsyn över tillverkare och importörer i huvudsak som regionala projekt i samarbete med länsstyrelser och kommuner. Utfallet av verksamheten bedöms som gott trots att omfatt- ningen av verksamheten av besparings- och re- sursskäl har legat på en lägre nivå jämfört . Inspektionen har också ordnat ut- bildning och vägledning för att öka kompetensen hos tillsynspersonal på regional och lokal nivå. Kemikalieinspektionens fortsatta arbete med att följa och skaffa överblick över kemikaliean- vändningen har drivits genom flödesanalyser och produktion av statistik. Officiell statistik har producerats bl.a. i samarbete med . För att öka tillgängligheten av data och statistik har inspektionen gjort en stor del av sådan information tillgänglig via sin hem- sida. Det nationella begränsningsarbetet har varit inriktat främst på kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. Kvicksilveranvändningen fortsätter att minska. medlemskap i innebär att en do- minerande del av inspektionens verksamhet lig- ger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. Kemikalieinspektionen har i EU-arbetet främst koncentrerat insatserna till arbetet med begräns- ningsdirektivet (EEG/76/769) och då särskilt arbetet med övergångsbestämmelserna. Som en följd av beslut på EU-nivå finns nu begränsningar i försäljning i för ca 800 ämnen som är cancerframkallande, fortplantningsstörande och allergiframkallande. Kemikalieinspektionen har prioriterat medverkan i EU:s arbete med att utveckla system för prövning av växtskyddsmedel, biocider och genetiskt modifierade organismer (GMO) med utgångspunkten att prövningen skall ske på ett kostnadseffektivt sätt och med en hög skyddsnivå. Omfattande insatser har skett från Kemikalieinspektionens sida beträffande antifoulingpro-dukter för fritidsbåtar. Bl.a. har ett flertal möten hållits med båtbranschen och båtsportorganisa-tioner och centrala och regionala myndigheter för att få till stånd en dialog om framtida utveckling av alternativa produkter och behov av sådana. Bistånd i kemikaliesäkerhetsfrågor har lämnats till de baltiska länderna och vissa . Dessa internationella insatser ingår liksom andra internationella uppgifter i arbetet med uppföljning av och arbetet med en hållbar utveckling. Kemikalieinspektionen fortsätter att utveckla arbetet med miljöledningssystem. Bl.a. utvecklas en resepolicy med miljöhänsyn. Kemikalieinspektionen har medverkat i utbildning inför ikraftträdande samt sett över sitt regelverk så att 26 föreskrifter förts samman till två. Kemikalieinspektionens verksamhet har präglats av ansträngda resurser. Det gäller bl.a. handläggningstider för nya bekämpningsmedel som, trots bl.a. effektiviseringar, inte kunnat minskas på grund av begränsade resurser. KemI skall redovisa underlag för fördjupad prövning av hela sin verksamhet, bestående av en ingående analys av myndighetens resultat, behovet av förändringar, omvärldsfaktorer samt finansieringsformerna för myndighetens verksamhet. Utifrån bl.a. detta kommer målen och inriktningen för KemI:s verksamhet att revideras fr.o.m. . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras huvudsakligen med avgifter som anges i förordning (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt , förordning (1999:942) om kemikalieavgifter m.m. samt Kemikalieinspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska organismer (KIFS 1998:8). Intäkterna från kemikalieavgifter m.m. beräknas till för varav från kemikalieavgifter och från bekämpningsmedelsavgifter av vilka avser täcka kostnaderna och 1 200 000 föregående år. Intäkterna från kemikalieavgifter m.m. redovisas på inkomsttitel , intäkterna från bekämpningsmedel redovisas på inkomsttitel och övriga inkomster av statens verksamhet redovisas på inkomsttitel . Tabell 3.16 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Utfall 1998 76 872 Prognos 1999 77 200 Budget 2000 77 200 Tabell 3.17 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Utfall 1998 4 230 Prognos 1999 6 100 Budget 2000 6 100 Slutsatser har fastställt riktlinjer för kemikaliepolitiken (prop.1997/98:145. MJU1998/99:06, rskr. 1998/99:183) Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart . har också fastställt nationella miljökvalitetsmål för ekologiskt hållbar utveckling bl.a. målet om en Giftfri miljö. Mot bakgrund av de ansträngda resurser speciellt avseende bekämpningsmedelsärenden som Kemikalieinspektionen redovisat, beräknas ett engångsbelopp om för att möjliggöra en utjämning av ärendebalansen. Kemikalieinspektionen kan inte ta i anspråk medel från de delar av verksamheten som finansieras med kemikalieavgifter för bekämpningsmedelsarbetet. Kemikalieinspektionens arbete bör jämte den hittillsvarande inriktningen av kemikaliekontrollarbetet utgå från nämnda mål och riktlinjer samt också inriktas på att vara pådrivande i utvecklandet av såväl nya arbetssätt i kemikaliepolitiken som av de använda styrmedlen i det nationella, internationella samt EU-inriktade arbetet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 3.18 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 77 674 Pris- och löneomräkning 1 737 Justering av 2 232 Ökat resursbehov 3 000 Index justering -931 Förslag 2000 83 712 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . A7 Visst internationellt miljösamarbete Tabell 3.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 30 000 2000 Förslag 37 182 2001 Beräknat 35 182 2002 Beräknat 35 182 Anslaget disponeras för medlemsavgifter och deltagande i vissa internationella organisationer och för internationellt samarbete inom ansvarsområde. Från anslaget betalas kostnader för deltagande i möten inom ramen för internationella miljökonventioner och avtal, möten inom ramen för FN-systemet och EU-samarbetet samt inom organisationer såsom , och , samt miljösamarbetet om och . Vidare betalas från anslaget kostnader för bilateralt miljösamarbete samt årliga bidrag till . Regeringens överväganden Genom ett aktivt deltagande i det internationella miljösamarbetet ökar möjligheterna för att påverka miljöbeslut så att gränsöverskridande utsläpp och miljöförstöring minskar. Omfattningen av det internationella miljösamarbetet ökar successivt. Ökade resurser krävs, särskilt för förberedelserna för ordförandeskap i EU samt för förberedelserna inför uppföljningen av UNCED (+10). Vidare krävs ökade resurser för bl.a. ett svenskt värdskap för en diplomatkonferens om långlivade organiska föroreningar och ett högnivåmöte om kemikalier. Tabell 3.20 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 35 002 Överfört till uo 5 -380 Överfört från A1 2 000 Överfört från uo 24 560 Förslag 2000 37 182 Regeringen beräknar anslaget till för , och till för . beräknas samma belopp som för . A8 internationella miljöinstitut 3.20 Anslagsutveckling Tusental kronor 12 000 2000 Förslag 12 000 2001 Beräknat 12 000 2002 Beräknat 12 000 Under anslaget redovisas utgifterna för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultat av studier och forskning vad gäller utvärdering och utveckling av miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling. Institutet bedriver tillämpad forskning inom områdena energi, atmosfär, vattenhantering och miljöer. SEI bedriver verksamhet i , , och Latin . Institutet har, förutom sitt huvudkontor i , tre övriga kontor i , och . Regeringens överväganden SEI har byggt upp en internationellt erkänd verksamhet inom områden som är centrala för de globala miljöproblemen. Institutets verksamhet är av stort värde för . För att kunna locka till sig externa uppdragsfinansiärer krävs en kritisk bas av vetenskaplig kompetens. Detta kräver en stabil och långsiktig basfinansiering som upprätthåller kvaliteten i verksamheten. Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas samma belopp. A9 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning Tabell 3.22 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 131 000 1 1 Nytt reservationsanslag på statsbudgeten Anslaget disponeras för verksamheter eller åtgärder som främjar en ekologiskt hållbar utveckling när det gäller byggnader och teknisk infrastruktur. beslutade under /96 att anvisa (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) till ett femårigt program med investeringsbidrag för omställning till hållbar utveckling. Av anslaget har ca förbrukats eller bundits upp i beslut om bidrag. beslutade regeringen att med omedelbar verkan dra in återstående medel. Regeringens överväganden Att ställa om till ett hållbart samhälle är ett långsiktigt arbete som delvis handlar om att röja ny mark. det varit möjligt att söka statligt investeringsbidrag för åtgärder inom områdena avfall, vatten och avlopp samt ombyggnad. Krav för bidrag var att åtgärden skulle ge sysselsättning och positiva miljöeffekter. Därutöver krävdes att åtgärden innebar utnyttjande av ny teknik eller nya arbetsmetoder. Sammanlagt har 274 ansökningar bifallits. Endast ca av totalt beviljade har betalats ut. Medel kommer därför att behövas för att betala ut beviljade bidrag. Därtill kommer kostnader för administration och uppföljning som skall genomföras såväl inom som hos länsstyrelserna. En systematisk uppföljning av hur den nya tekniken eller arbetsmetoden fungerar är mycket angelägen eftersom det är viktigt att dra lärdom av nya erfarenheter. Detta har särskilt framhållits i 1999:28. Slutsatser Regeringen beräknar behovet av medel till för . 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 4.1 4.1 Omfattning () har det övergripande ansvaret för strålskyddsverksamheten, för den nationella strålskyddsberedskapen i landet och den grundläggande strålskyddsforskningen. SSI har också ett ansvar för att det omfattande regelverket för strålskydd som utfärdas med stöd av Euratomfördraget införlivas i svensk rätt. SSI utfärdar föreskrifter för och övervakar strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna och vid behandling och lagring av använt kärnbränsle och annat kärnavfall samt vid avveckling av kärntekniska anläggningar. SSI upprätthåller en beredskap för snabba insatser i händelse av kärnteknisk olycka inom och utom landet. SSI har även en bred verksamhet utanför kärnenergisektorn. Hit hör t.ex. verksamhet inom sjukvården med övervakning av både personal- och patientstrålskydd, forskningsverksamhet och annan industriell verksamhet än kärnkraft. SSI utövar även tillsyn över radioaktivt avfall som uppstår i sådana verksamheter. SSI ansvarar också för verksamheter med icke-joniserande strålning, t.ex. användningen av elektromagnetiska fält, laserljus och UV-strålning i olika sammanhang. SSI övervakar vidare förekomst och motåtgärder mot skadlig naturligt förekommande strålning, såsom UV-strålning från solen, radon i bostäder och strålning från radioaktiva ämnen i miljön. () övervakar säkerheten vid de svenska kärntekniska anläggningarna. SKI utövar också tillsyn över behandling och lagring av kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt kärnbränsle i det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i samt slutförvaring av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall (SFR-I) i Forsmark.