prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Till verksamheten vid Riksskådebanan och de regionala skådebanorna har lämnats ett sammanlagt stöd på ca . har tilldelats ca 3,5 mil- joner kronor för sin löpande verksamhet. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under detta anslag har fyllt sina syften och föreslår därför inga förändringar. Regeringen vill dock delge följande synpunkter. Ett viktigt syfte med statens stöd till fria tea- ter-, dans- och musikgrupper är att stimulera till turnéverksamhet. har fått i uppdrag att avrapportera omfattningen av gruppernas turnerande. Det kan bli aktuellt med en fördjupad utvärdering av turnéverksamheten när det finns statistik över en längre tidsperiod. I ett sådant sammanhang kan det även vara intres- sant att få belyst hur andra kulturpolitiska stöd- former påverkar de turnerande gruppernas ar- betsvillkor och vilken betydelse man bör tillmäta insatser på regional och nivå. Rege- ringen utgår från att vid bidragsför- delningen ägnar särskild uppmärksamhet åt grupper som huvudsakligen bedriver turnéverk- samhet. Orionteatern i får ett årligt verksamhetsstöd från bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper. uppgick stödet till . Ett lika stort stöd lämnas av . Verk- samheten vid Orionteatern bedrivs emellertid numera huvudsakligen i andra former än de som vanligen kännetecknar en fri grupp. Regeringen avser därför att i regleringsbrevet för om- föra , avseende Orionteatern, från bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper till medelsramen för stöd till vissa mindre teaterinstitutioner. För att ge möj- lighet att, i enlighet med överenskommelsen med Operan, planera för två egna produktioner avser regeringen att tilldela ytterligare ett en- gångsbidrag på av de för tillgängliga dispositionsmedlen för åtgärder för kulturinstitutioner under anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt inter- nationellt kulturutbyte och samarbete. ringen förutsätter att Operans ordinarie reperto- arplan kommer att inbegripa minst en årlig nyproduktion av opera eller balett på Drottning- holms Slottsteater . Därmed skapas det komplement till Drottning- holmsteaterns egna produktioner som krävs för att ett rimligt antal föreställningar per säsong skall kunna uppnås. Anslaget beräknas till oförändrat . Det är regeringens uppgift att fördela anslagsramen i regleringsbrevet, med beaktande av vad kan komma att uttala angående de olika ändamålen. 6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 6.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den re- gionala biblioteksverksamheten, litteraturstöd, kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myn- digheten Talboks- och (TPB), bidrag till ny- hetsinformation och litteratur () samt bidrag till och Sve- rigefinska språknämnden. En väl fungerande biblioteksverksamhet och läsfrämjande aktivite- ter, stimulansbidrag till förlag och bokhandel skapar efterfrågan på litteratur. Statens insatser på området påverkar därför i hög grad också författarnas villkor. 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 199,2 227,4 236,1 234,1 238,8 243,8 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utlåning, antal nya böcker och besök ökade på folkbiblioteken . Stöd till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek har fördelats till 258 kommuner. Skolbiblioteken har fått drygt hälften av bidragen. Bokförlagen ökade sin försäljning och bokutgivningen var omfattande. Utlåningen av talböcker fortsätter att öka som kostnaderna för utlåningen fort- sätter att minska. Utgivningen av lättlästa böcker (LL-böcker) sker i ökad omfattning och antalet läsombud har blivit fler. Förändringar tog ställning till proposi- tionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240), vilket innebär att omfattande re- former genomförs . Dessa innebär bl.a. ett nytt distributionsstöd till utgivnings- stödd litteratur, ett särskild stöd för läsfrämjande insatser samt ett utvidgat stöd till bokhandeln. Prioriteringar Statens insatser på området för att främja litte- ratur och läsning har fortsatt hög prioritet. Utökade insatser görs på verksamhetsområdet för att stärka nationella minori- teters språk och kultur i enlighet med regering- ens bedömning i prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . 6.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området I det följande ges en redovisning på grundval av förutom årsredovisningar även Statistiska Cen- tralbyråns (SCB) statistik, Mediebarometer och Svenska Förläggareföre- ningens branschstatistik för . Förläg- gareföreningens statistik, som omfattar 82 med- lemsförlags utgivning och försäljning, är inte heltäckande men kan ge en uppfattning om för- hållandena på bokmarknaden. Bibliotek Folkbibliotek finns i landets alla 289 kommuner. Anslagen till folkbibliotek utgör av kom- munernas kulturbudget och folkbiblioteken är den mest besökta kulturinstitutionen. Kommu- nernas driftkostnader för folkbiblioteken upp- gick till , vilket motsvarar per invånare och en ökning i löpande priser med jämfört med . av befolkningen besöker årli- gen något bibliotek. Antalet besök vid landets bibliotek fortsätter att öka och sammanfaller med att allt fler studerar i vuxen ålder. För folk- bibliotekens personal har denna utveckling inne- burit ökade krav på kvalificerad service. Bibliote- kens något förändrade roll återspeglas i folkbibliotekens utlåning av facklitteratur som hunnit ifatt utlåningen av skön- litteratur medan barnboksutlånen bibehållit en central ställning. Även om bibliotekslånen i stor och ökande utsträckning sker för arbete och stu- dier så dominerar boklånen för fritidsändamål. De stora IT-investeringar som gjorts på folkbib- lioteken har medfört utökade möjligheter för kommuninnevånarna att söka information via datorer men har också medfört att efterfrågan på böcker och artiklar i traditionell form ökat. Ett sextiotal folkbibliotek har anslutit sig till det akademiska . Enligt SCB:s preliminära statistik fanns , utöver kommunernas huvudbibliotek, 1 136 filialer och 102 bokbussar. Det innebär att antalet biblioteksfilialer fortsätter att minska. Utvecklingen med nedläggningar av bibliotek är särskilt påtaglig i större städer, där flera bostads- områden utanför stadskärnorna förlorat sin bib- lioteksservice. Därutöver kan märkas att folk- bibliotek integreras med skolbibliotek i ökad omfattning. Sammantaget kan denna utveckling ha försämrat tillgången till folkbibliotek för vissa medborgare. uppvisar statistiken en mycket po- sitiv bild av utvecklingen vid folkbiblioteken som helhet. De köpte in fler nya böcker än de gjorde och andelen barnboksinköp har ökat från till . Den positiva utlånings- trenden fortsätter och det är framför allt utlå- ningen av AV-medier och barnlitteratur som ökat. Utvecklingen skall också ses mot bakgrund av att kommunerna kan ansöka om statligt stöd för litteraturinköp till folk- och skolbibliotek. Villkoren för att få ta del av stat- liga medel är att lässtimulerande verksamhet sker och att kommunen inte sänker sina bokanslag. Flertalet kommuner har utnyttjat dessa möjlig- heter. Bokmarknaden Svenska Förläggareföreningens branschstatistik visar att medlemsförlagens försäljning ökade med i förhållande , vilket innebär att förlagens försäljning ökat . Det är framför allt försäljningen till va- ruhus och bokhandel som ökat, till va- ruhus och till bokhandeln. Försäljningsök- ningen kan främst härledas till fackböcker, både för året nya titlar och s.k. backlist (tidigare ut- givna) samt till skönlitterära backlist. Medlems- förlagens totala utgivning av nya titlar och nya upplagor ökade också markant . uppger att ökningen upp- går till 178 titlar. Exporten av svenska böcker till andra länder i form av översättningar är betydande och särskilt gäller det barnbokslitteraturen. Genom stöd inom EU (), Svenska Institutets översätt- ningsstöd och det nordiska stödet som förvaltas av stimuleras översättningar av svensk litteratur till andra språk. har mycket små förändringar inträffat vad gäller bokhandelsbeståndet, och i 211 av landets 289 kommuner har invånarna till- gång till bokhandel inom kommungränsen. Av 400 bokhandlare är cirka hälften koncentrerade till storstadskommunerna. Uppskattningsvis finns mer än 5 000 försäljningsställen av böcker i inkl. varuhus, kiosker, livsmedelsbutiker, stormarknader m.m. Bokhandeln är den klart viktigaste försäljningskanalen och svarar för cirka två tredjedelar av detaljhandelsmarknaden för böcker. Försäljningen av böcker på internet ökar och uppskattas till av den totala bokkon- sumtionen, varav största delen är undervisnings- litteratur. För den traditionella bokhandeln har nätbokhandeln inneburit en hårdare priskonkur- rens. Strukturen inom bokbranschen uppvisar en fortsatt koncentration. Uppskattningsvis finns oförändrat mellan 200 till 250 professionella bokförlag med regelbunden utgivning. Bland dessa finns sju större koncerner varav tre har, med hänsyn till omsättningen, en dominerande ställning på den svenska bokmarknaden. Inom bokhandeln är det cirka hälften av bokhandlarna som ingår i någon form av kedjebildning. Antalet tryckta tidskrifter fortsätter att öka. Tidskriftsverkstäderna har en betydande roll när det gäller utvecklingen av elektroniska tidskrif- ter. Litteratur för läshandikappade Verksamhetsområdet inrymmer även tillhanda- hållandet av kvalitetslitteratur m.m. riktad till personer med olika typer av läshandikapp och lässvårigheter bl.a. genom produktion och inköp samt försäljning och utlåning av tal- och punkt- skriftsböcker, lättläst litteratur, tidskrifter, stu- dentlitteratur m.m. Utvecklingen inom talboks- och punkt- skriftsområdena följer samma utveckling med flera låntagare och ökad produk- tion till lägre kostnader. Talboks- och punkt- skriftsbibliotekets (TPB) arbete med en ny digi- tal talboksstandard fortsätter. TPB har en ledande funktion inom ett internationellt kon- sortium. Överföringen till digitalt medium har dock försenats då man strävar efter att finna en internationell standard inom området. När det gäller lättlästa böcker och övriga verksamhetsgrenar kan nämnas den snabba ut- vecklingen av läsombudsverksamheten. Intresset för lättläst litteratur ökar stadigt. Språkvård Behovet av språklig rådgivning och textgransk- ning är fortsatt stora. Det gäller framför allt råd- givningen till översättare och tolkar inom EU:s institutioner. Därtill kommer arbetet med att be- vaka vad som sker med språket i IT-samhället och den ökande globaliseringen. De viktigaste statliga insatserna inom området beslutade om utvid- gade statliga insatser för litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Reformer på infördes fr.o.m. . De viktigaste reformerna är dels ett nytt dis- tributionsstöd till bibliotek och bokhandel och dels ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga. Distributionsstödet innebär att varje bok som får utgivningsstöd, sammanlagt mellan 700 till 750 titlar , också distribueras till landets samtliga 289 kommunbibliotek och till maximalt 100 bokhandlar. Tillsammans med inköpsstödet till biblioteken (främst barn- och ungdomslitteratur) har staten påtag- lig ökat tillgången till litteratur. Statens insatser på området är främst olika bi- drag till folkbibliotek, förlag, tidskrifter och bokhandel. Insatser för att göra litteraturen och tidskrifterna tillgängliga för människor med olika typer av läshandikapp består huvudsakligen av produktion och förvärv av litteratur m.m. Därtill kommer de betydande forskningsinsatser som bl.a. syftar till att driva på den tekniska ut- vecklingen. Därvid har ansvarig myndighet, TPB, aktivt deltagit i det internationella samarbetet, främst inom ramen för det s.k. DAISY-konsor- tiet. har genomfört en kartläggning av folkbibliotekens uppsökande verksamhet och publicerat en rapport om skol- bibliotekens roll och funktion. har på uppdrag av re- geringen utarbetat ett handlingsprogram för att främja det svenska språket med mål för svensk språkvård samt förslag till framtida strategier och konkreta åtgärder för bevarandet av ett nationellt språk. Nämnden överlämnade sin rapport till re- geringen . Effekter av de statliga insatserna Regeringens bedömning är att de statliga insat- serna på litteraturområdet har en avgörande be- tydelse för att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur, öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet - och därmed även främja svenska språket. Bokutgivningen i ligger på en hög nivå internationellt sett. Med tanke på det begränsade svenska språkområdet finns det en betydande bredd och mångfald i utbudet. Några mycket stora förlag dominerar utgivningen, men små och medelstora förlag står för en betydande del av kvalitetsutgivningen. Utgivningsstödet bidrar till att en mångfald av förlag och att en bredd i utgivningen kan upprätthållas. Ekonomiskt stöd gör att förlagen vågar ge ut kulturellt värdefull litteratur även om den inte kan förväntas bli kommersiellt framgångsrik. Folkbiblioteken har en central betydelse för tillgång till litteratur och information. De införda bidragen till bokinköp till folk- och skolbibliotek har bidragit till att barn och ungdomar fått tillgång till ca 160 000 nya böcker och att flertalet av landets kommuner har startat ett läsfrämjande arbete i sina skolor och förskolor. Positiva effekter med ökad utlåning och ökat mediebestånd, särskilt för barnlitteratu- ren, kan redan märkas i statistiska rapporter. De utökade statliga insatserna med bl.a. det nya distributionsstödet, innebär att mellan 700 och 750 utgivningsstödda boktitlar kommer att ytterligare förstärka till- gången till ett varierat litteraturutbud på folkbib- lioteken. En god låneservice kan upprätthållas vid de lokala biblioteken tack vare länsbiblioteken, lå- necentralerna och depåbiblioteket. De statliga bidragen har också inneburit viss utvecklings- verksamhet som annars inte kommer till stånd. En särskild anpassning och utveckling av medier för funktionshindrades behov är nödvändig för att öka tillgängligheten. Bestämmelser om det allmänna biblioteksvä- sendet regleras i bibliotekslagen (1996:1596). La- gen som hävdar varje medborgares rätt till folk- bibliotek har varit i kraft . Som tidigare redovisats sker fortfarande neddrag- ningar och nedläggningar av biblioteksverksam- heten även om utlåning, besök och inköp ökar igen på grund av bl.a. de utökade statliga insat- serna. Utvecklingen med nedläggningar av filial- bibliotek medför att många människor förlorar närheten till folkbiblioteket, särskilt barn, äldre, folk på små orter, men framför allt de som bor i de större städernas miljonprogramområden. Ut- vecklingen är därför i denna del oroande. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens för- slag till bibliotekslag ansåg kulturutskottet att en viss översyn av lagen borde göras (bet. 1996/97:KrU1). har även ett antal förslag om förändringar av lagen inkommit till regeringen, bl.a. från och Sveri- ges . Förslagen be- reds i . Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att statens nuvarande insat- ser på området bidrar till att uppfylla målen för en nationell kulturpolitik. De är av stor betydelse för att upprätthålla bredd och kvalitet i littera- turutgivningen, öka tillgänglighet och främja läs- ning. Statens insatser har börjat ge effekt. Dessa förstärkts nu ytterligare genom det nya distributionsstödet till folkbibliotek och bokhandel. Hög prioritet kommer även i fort- sättningen att ges åtgärder i syfte att främja litte- ratur, språk och läsning. De nuvarande statliga insatserna som görs för främjandet av läshandikappades möjligheter att ta del av litteratur m.m. bedömer regeringen är av största betydelse. Utan dessa insatser skulle en bred och kvalitativt hög utgivning av talböcker, punktskriftsböcker, LL-litteratur m.m. saknas och skulle inte, vilket är fallet , stå främst inom den tekniska utvecklingen inom området. En utveckling med minskande antal filialbib- liotek inger dock oro. I det fortsatta arbetet med att göra en översyn av bibliotekslagen bör därför en djupare analys av bibliotekssituationen göras där även beredning av inkomna förslag på för- ändringar kan ingå. och har stor betydelse för att en aktiv språkvård bedrivs. Det är därför högst motiverat att staten lämnar verksamhetsbidrag som möjliggör att nämndernas viktiga verksamhet fortsatt kan bedrivas. Bidraget till bör förstärkas. I syfte att stärka det svenska språket bedömer re- geringen det angeläget att fortsätta arbetet med att bereda olika förslag till åtgärder som i förslaget till handlings- program behandlat. 6.4 Revisionens iakttagelser eller andra revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelser för avseende myndigheterna och institutio- nerna inom verksamhetsområdet. 6.5 Anslag C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 740 2000 Förslag 36 140 2001 Beräknat 37 087 2002 Beräknat 38 062 Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre allmänna lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Medel under detta anslag fördelas av . Syftet med bidraget är i första hand att bibe- hålla fjärrlånefunktionen och att stödja utveck- lingsverksamhet. Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck 1998:1249) innehåller bestämmelser om det all- männa biblioteksväsendet. Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 6.3 Anslagets fördelning 1997 1998 Verksamhetsbidrag 23 800 23 000 Utvecklingsbidrag 2 600 2 700 Lånecentraler och depåbibliotek 11 172 Totalt 37 482 36 872 har 257 stödenheter om vardera fördelats till länsbiblioteken, varav 27 utgick som utvecklingsbidrag (riktade tidsbegränsade insatser). , , och län fick av sina verk- samhetsbidrag från detta anslag. ingår dessa län i försöksverksam- het med ändrad regional fördelning av kulturpo- litiska medel och bidraget utgår från anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördel- ning av kulturpolitiska medel. Länsbiblioteken, lånecentraler och depåbib- liotek svarar för av folkbibliotekens fjärr- lån. Fjärrlånen från länsbibliotek och lånecentra- ler minskade i förhållande till föregående år . En förklaring till minskningen kan vara att bibliotekens tillgång till datoriserade katalo- ger gör det möjligt att låna direkt från det bib- liotek där litteraturen finns utan att gå via läns- biblioteken. De tidsbegränsade utvecklingsbidragen utgick till 14 länsbibliotek och två lånecentraler. Av sammanlagt 20 bidrag utgick sex till utveckling av informationsteknik vilket är betydligt färre än . var i stället behovet större av kompetensutveckling, såsom exempel- vis fortbildning av barnbibliotekarier och kon- sulentutbildning. Genom utvecklingsbidragen har länsbiblioteken haft möjlighet att tillgodose många behov av kompetensutveckling som re- former på litteraturområdet gett upphov till. Bidrag till biblioteksprojekt och övriga arran- gemang inom litteraturområdet har även utgått från anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverk- samhet, utveckling samt internationellt kulturut- byte och samarbete (se avsnitt 4.6) med sam- manlagt . Slutsatser Regeringen bedömer att det statliga stödet an- vänds på ett effektivt sätt och ger tillfredsställan- de resultat. Statens insatser bidrar till en väl fun- gerande biblioteksverksamhet och är betydelse- fulla för folkbibliotekens utveckling. Inrikt- ningen på statens bidrag till folkbibliotek bör därför vara oförändrad . Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 35 740 Pris- och löneomräkning + 400 Förslag 2000 36 140 C2 Litteraturstöd Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 89 464 2000 Förslag 89 917 2001 Beräknat 91 695 2002 Beräknat 93 636 Under anslaget anvisas medel för stöd till utgiv- ning av litteratur enligt förordningen (1998:1469) om statligt litteraturstöd. Frågor om utgivningsstöd prövas av . Inom ramen för utgivningsstödet utgår även medel för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning av , samt stöd till , och författarverkstäder. Vi- dare utgår från anslaget stöd för inköp av litte- ratur till folk- och skolbibliotek enligt förord- ningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek, stöd till En bok för alla AB för ut- givning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten och bolaget, samt stöd till för översättning av finsk facklitteratur till svenska. utgår även stöd till läs- främjande insatser enligt förordningen (1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande in- satser, utgivning av en barnbokskatalog och marknadsföring av utgivningsstödd litteratur. Förordningen om statligt litteraturstöd omfattar distributionsstöd till folkbibliotek och bokhandel. Anslagssparandet på hänför sig till att det för vissa stödordningar inom ut- givningsstödet lämnas förhandsbesked om stöd men att utbetalning av bidrag sker först efter ut- givning. Förlagen har mellan ett och på sig att fullfölja utgivningen. Bestämmelserna för an- slaget medför således att ett visst anslagssparande uppkommer . Utgiftsprognosen för visar på ett utgående anslagssparande på , dvs. Regeringens övervägande Resultatinformation utgick utgivningsstöd med sam- manlagt till 745 titlar. Dessa fördelades på 192 förlag, varav 6 förlag er- höll stöd med mer än , 45 förlag fick mer än och övriga 141 förlag fick mindre belopp. Antalet ansökningar om utgivningsstöd har ökat med 55 titlar i förhållan- de . Ökningen ligger framför allt inom kategorin facklitteratur. Andel bifall i förhållande till ansökningar har därför sjunkit från . Av det totala utgivnings- stödet utgår av medlen till ny svensk skön- litteratur och till barn- och ungdomslitte- ratur. var det 258 kommuner, av 265 sökande, som hade uppfyllt villkoren för att få del av statsbidraget för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Kommunernas invånar- antal och andelen barn har påverkat bidragsbe- loppen. Kommuner med färre än 15 000 invånare fick , fick 1,2 miljoner kro- nor och övriga kommuner fick bidrag däremellan av varierande storlek. Av utvärde- ring avseende bidrag framgår att av bidragssumman gått till skolbiblioteken, till folkbiblioteken och till barnomsorg och barnhälsovård. Andelen skönlitteratur för barn och ungdom utgjorde . En bok för allas verksamhet med att bygga upp arbetsplatsbibliotek har fort- satt. /99 fanns 425 fackliga ar- betsplatsbibliotek varav 10 bibliotek tillkommit . Förlaget uppger vidare att bok- ombuden och återförsäljande folkbibliotek har ökat i antal. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning och fått avsedda effekter. Det avtal mellan regeringen och En bok för alla AB som reglerar verksamheten, kommer att omförhandlas då avtalsperio- den löper ut . Mot bakgrund av regeringens bedömning i prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i Sve- rige bör det statliga litteraturstödet förstärkas så att de nationella minoriteterna i ökad omfattning kan beaktas vid fördelning av utgivningsstödet. Det ankommer på regeringen att utforma när- mare föreskrifter. Reformen finansieras genom en överföring från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Tabell 6.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 89 167 Reform + 750 Förslag 2000 89 917 C3 Stöd till kulturtidskrifter Tabell 6.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 433 2000 Förslag 20 650 2001 Beräknat 21 044 2002 Beräknat 21 469 Anslaget disponeras för produktionsstöd och ut- vecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter. utgår dessutom särskilt prenumera- tionsstöd till biblioteken; de kan utan kostnad förvärva fem kulturtidskrifter.