prop · GN03135 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta gäller inte minst i förskolan eftersom det är viktigt att problemen upptäcks . Vissa blivande lärare bör således ha möjlighet att genom val av inriktning för sin utbildning erhålla mer specifika specialpedagogiska kunskaper inom ett område. Genom val av specialisering kan studenten fördjupa sig ytterligare eller bredda sin kompetens inom det specialpedagogiska området. Rektor eller föreståndare/chef för förskolor, skolor och vuxenutbildning bör bemöda sig om att det i verksamheten finns en varierad kompetens inom det specialpedagogiska området. Det är angeläget att landets lärosäten med lärarutbildning erbjuder en mångfald av inriktningar och specialiseringar inom det specialpedagogiska området för att tillgodose skolväsendets behov. Specialpedagogexamen Behovet av en fördjupad specialpedagogisk kompetens bör kunna tillgodoses i alla skolformer genom att lärare får möjlighet att genomgå specialpedagogisk påbyggnadsutbildning och avlägga examen som specialpedagog. Behovet av specialpedagoger i kommunerna är stort. Många pensionsavgångar kommer att ske som efterfrågan på specialpedagogiska insatser ökat. Förskolan och skolan söker hjälp för allt fler barn och ungdomar med de svårigheter och symtom som angivits ovan. Specialpedagogen har en viktig roll i mötet med dessa och andra barns och elevers behov. Av bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) punkt 44 framgår att den specialpedagogiska examen om minst 40 poäng har fyra inriktningar mot komplicerad inlärningssituation, mot dövhet eller hörselskada, mot synskada eller mot utvecklingsstörning. Regeringen anser att det är viktigt att det specialpedagogiska programmet har detta breda utbud av inriktningar. Regeringen har erfarit att utbildningarna omfattar 60 poäng, vilket väl svarar mot de krav som ställs på den som genomgått en pecialpedagogisk utbildning. Den specialpedagogiska examen bör även fortsättningsvis vara en påbyggnad på en avlagd lärarexamen. Alla kurser bör därför vara på fortsättnings- och fördjupningsnivå. För att föra in väsentliga erfarenheter av annan undervisning och olika perspektiv på pedagogisk yrkesverksamhet är det lämpligt att specialpedagogutbildningen bygger på tidigare yrkeserfarenhet som lärare. I specialpedagogisk examen bör ingå ett examensarbete. Utbildningen bör vidare ha en tydlig specialpedagogisk forskningsanknytning. I detta sammanhang bör nämnas att erfarenheter visar på behovet av förstärkt utbildning av specialpedagoger med inriktning mot dövhet/hörselskada. Särskolan Särskolans brist på lärare med adekvat specialpedagogisk utbildning är mycket stor. Av Statens skolverks rapport nr 173 Beskrivande data om barnomsorg och skola 99 framgår att av undervisningen i den obligatoriska särskolan utfördes av lärare som hade genomgått en specialpedagogisk utbildning. Det råder t.ex. stor brist på grundskollärare med specialpedagogutbildning. Det innebär att grundsärskolan i allt högre grad rekryterar specialpedagoger med förskollärar- eller fritidspedagogutbildning som bas. När det gäller särskolans behov av lärare för elever med utvecklingsstörning bör detta enligt regeringens bedömning framgent i stor utsträckning kunna tillgodoses inom ramen för den nya lärarutbildningens inriktning med specialpedagogik. Den inriktning som närmast kan vara aktuell för särskolan bör uppmärksamma förutsättningar för lärande där begåvningsmässig funktionsnedsättning kan leda till komplicerade inlärnings- och/eller samspels- och kommunikationssituationer. En lärare med utbildning i t.ex. inriktningarna svenska eller matematik och specialpedagogik för elever med utvecklingsstörning har sannolikt en kompetensprofil av stor användbarhet för särskolan. En inriktning mot särskolans verksamhetsområde bör kunna fördjupas ytterligare, alternativt breddas, genom olika specialiseringar. Därutöver finns behov av specialpedagoger i särskolan för att bl.a. komplettera med spetskompetens inom det specialpedagogiska området. Många elever i särskolan har flerfunktionshinder. Utöver specialpedagoger med fördjupad kompetens inom området utvecklingsstörning finns därför stort behov av specialpedagoger som har kunskap om flerfunktionshinder. Specialskolan Specialskolan har till viss del likartade problem som särskolan, dvs. stor brist på lärare förutses. En utredning av lärarbehovet vid specialskolorna, som i skolan () har låtit genomföra 1997 på regeringens uppdrag, visar på ett mycket stort rekryteringsbehov av grundskollärare för döva elever . Många lärare i specialskolan saknar dessutom tillräcklig utbildning i teckenspråk. Regeringens mening är att specialskolans lärarbehov i första hand bör tillgodoses genom utbildning av grundskollärare för döva elever, som i sin utbildning studerat med inriktningen teckenspråk. Inriktningen bör kunna fördjupas i form av en specialisering. Läraren skall dessutom ha lärarutbildning i ett eller ett par ämnen att undervisa i. Därutöver bör i specialskolan finnas lärare som avlagt specialpedagogexamen med olika inriktningar, t.ex. inom hörselområdet, för att bistå skolan med spetskompetens på området. Då elever i specialskolan ofta har flera funktionshinder, är det viktigt att det på skolan finns lärare som har kunskaper om även andra funktionshinder än hörselnedsättningar och dövhet, t.ex. om synnedsättningar, DAMP/ADHD, beteendestörningar etc. Regeringens bedömning är att den teckenspråkiga inriktning inom grundutbildningen på hur döva barn och unga lär, som finns vid bl.a. i och vid , bör fortsätta. Den har en inriktning mot språk, teckenspråk och svenska samt naturvetenskap. Behovet av fortbildning i teckenspråk för redan verksamma lärare i specialskolan bör dessutom beaktas. Formerna för sådan utbildning, t.ex. studier på deltid och distans, måste uppmärksammas. Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppgift att förbereda bildandet av en gemensam myndighet för den statliga specialskolans (U 1999:07), (dir. 1999:91). Myndigheten skall ha i uppgift att samordna resurser, utvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka utvecklingen av specialskolornas inre arbete för att bidra till ökad måluppfyllelse. Regeringen utgår från att den nya myndigheten kommer att ha ett särskilt ansvar att bevaka specialskolans behov av specialpedagogisk kompetens. Övrigt Kommittén har föreslagit att den kommitté för översyn av skollagen m.m. (dir. 1999:15), som regeringen tillsatte 1999, skall ta ställning till om beskrivna förtydliganden och förändringar i den specialpedagogiska yrkesrollen och en specialpedagogexamen bör regleras genom lagstiftning. Det skulle enligt kommittén kunna beröra kommuners skyldighet att anställa specialpedagoger med adekvat utbildning. Det är kommunernas skyldighet att se till att dess personal har kompetens för att sköta sitt uppdrag. Regeringen anser att nuvarande lagstiftning som avser all pedagogisk personal även gäller skolans rekrytering av specialpedagogisk kompetens. 10.2 Massmedier och informationsteknik Regeringens bedömning: Lärare bör ge barn och elever redskap för att kunna inhämta, bearbeta och ta ställning till information från massmedier och via den nya informationstekniken. Forskning om pedagogisk utveckling utifrån informationsteknikens roll i lärandet bör stimuleras. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att informera om pågående forskning om lärande och IT av intresse för lärarutbildning och skola. Den nya tekniken bör utnyttjas för lärarutbildning på distans. Kommitténs förslag: Kommittén tar upp den nya informationstekniken utifrån dess roll för distribution av utbildning. Kommittén har konstaterat att den nya tekniken skall ses som ett naturligt inslag i lärarutbildningens uppgift att förbereda eleverna för det framtida arbets- och samhällslivet. Kommittén överlämnar åt högskolan att utifrån den nya teknikens roll för lärarens arbete samt den pedagogiska utvecklingen närmare utveckla hur informationsteknikfrågorna skall behandlas i lärarutbildningen. Remissinstanserna: Endast ett litet antal remissinstanser pekar på frågan om massmedia och IT-användning i lärarutbildningen. Det är , som med tillfredsställelse ser att förslag förutsätter att en stor del av lärarutbildningen skall kunna ges på distans. Myndigheten anser dessutom att kraven på kunnande om den nya informationstekniken skall framgå av examensordningens beskrivning av lärarexamen. Statens skolor för vuxna pekar också på det positiva med utbildning på distans men understryker att användningen av den nya tekniken förutsätter en ny pedagogik, vilket måste återspeglas i lärarutbildningen. pekar på skolbibliotekarien som en resurs i det pedagogiska utvecklingsarbete inom IT-området. efterlyser en mer utförlig diskussion om utvecklingen av informationstekniken och dess konsekvenser för skola och lärarutbildning. menar att även en IT-baserad undervisning kräver mycket breda och djupa ämneskunskaper av läraren. Bland kommunerna pekar på att IT-kompetens skall vara en grundkompetens och att teknisk support för pedagogisk verksamhet skulle kunna vara en del av en inriktning eller specialisering. Skälen för regeringens bedömning: Bakgrund Den svenska demokratin bygger på medborgarnas engagemang. Det offentliga samtalet förs till stora delar i massmedierna. För att kunna delta krävs ett utvecklat språk och insikt i hur massmedier fungerar. Den höga mediekonsumtionen bland barn och ungdom bidrar till att dessa aldrig varit så välinformerade som . Lärarens roll för att skapa medvetna mediaanvändare är oerhört betydelsefull. Såväl i förskola, skola och vuxenutbildning som i arbets- och samhällslivet är informationsteknik numera ett viktigt hjälpmedel och naturligt inslag för kommunikation och informationsinhämtning. De hittillsvarande insatserna för att öka media- och IT-kunnandet bland de lärare som utbildas har inriktats på att ge lärarna en grundkompetens för de nya medierna och på forskning om media- och IT-pedagogik. Vidare pågår ett omfattande program för vidareutbildning av lärare. Stora satsningar har därför gjorts för att förse skolans lärare samt barn och elever med datorer. En målformulering om IT-kunnande fördes in i beskrivningarna för samtliga lärarexamina (utom flyglärarexamen) i högskoleförordningen (1993:100) . Innebörden är att den utbildade läraren skall kunna använda datorer och andra informationstekniska hjälpmedel för egen inlärning och för undervisning av elever. I samband med att målformuleringen infördes i examensbeskrivningarna fick särskilda medel för utveckling av IT-området i lärarutbildningen, pedagogisk användning av IT inom den högre utbildningen och forskning inom IT-pedagogik. Dessa uppdrag hade sin bakgrund i IT-propositionen 1995/96:125 om åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. För uppdragens genomförande ställdes sammanlagt till verkets förfogande. Att har en internationellt sett mycket hög datortäthet och att telenäten erbjuder en stor tillgänglighet har varit viktiga förutsättningar för satsningarna. har haft i uppdrag att främja utvecklingen och genomförandet av den nationella datapolitiken på skolans område. Som en del av detta uppdrag har verket haft att driva och utveckla ett nationellt skoldatanät och att bygga upp ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel samt att utvärdera användningen av IT i skolan. Det s.k. Skoldatanätet och resurscentrumet för multimedia, Multimediabyrån, har till uppgift att utveckla IT-användningen i skolan. De skall fungera som vägledning för lärare i arbetet med att integrera IT i undervisningen, dels genom egna tjänster dels genom att vara guide till relevanta webbresurser. Det nätbaserade resurscentrumet skall särskilt främja och stimulera framväxten av kunskaper om IT-baserade läromedel och hur dessa används i undervisningen. I den tidigare lagda propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) aviserade regeringen sin avsikt att precisera uppdraget till vad avser det fortsatta arbetet med Skoldatanätet och utvecklingen av det nationella resurscentrumet. Det fortsatta arbetet förutsätts ske parallellt med arbetet via Delegationen för IT i skolan. Vidare aviserades att skulle få i uppdrag att utreda hur myndigheter och andra intressenter via Skoldatanätet kan samverka, kring hur informationstekniken kan användas i skolan. Dessutom skulle få i uppdrag att utforska och dokumentera den nya teknikens betydelse för skolans arbetsorganisation och lärande. Med regeringens skrivelse Lärandets verktyg - nationellt program för IT i skolan (skr. 1997/98:176) lades grunden för Delegationen för IT i skolan, ITIS. Delegationen har i uppdrag att genomföra den satsning som aviserades i skrivelsen och som syftar till att utveckla användningen av IT som ett pedagogiskt hjälpmedel. Satsningen skall pågå och skall genomföras i samarbete mellan och , , , och kompetensutveckling, IT-kommisssionen, och . Satsningen består av kompetensutveckling av 60 000 lärare i arbetslag, en dator till deltagande lärare, en förbättrad tillgång till Internet, e-postadresser till alla lärare och elever, stöd för utveckling av det europeiska och svenska skoldatanätet, särskilda insatser för elever med funktionshinder samt pris för utmärkta pedagogiska insatser. ITIS har en budget om 1,4 miljarder för åren 1999- 2001. (Distum) inrättades 1999 och skall främja utvecklingen och användningen av distansutbildning som grundas på informations- och kommunikationsteknik. Verksamheten avser högskolan och folkbildningen i hela landet. Inom Distums ram ligger också att utveckla en pedagogik för ändamålet. Distum har givit ekonomiskt stöd till ett nätverk för vidareutbildning av lärare på distans och medverkat till att etablera distribuerad lärarutbildning , d.v.s. en högskola har förlagt studierna för en grupp med lärarkandidater till en glesbygdsregion. De utlagda lärarutbildningarna ges av och finns i och . Nätverket för vidareutbildning för lärare med sekretariat vid har verkat i perspektivet det livslånga lärandet . Nätverket består av högskolor med lärarutbildningar som bidrar med kurser Nätverkets kurser har nått drygt 600 av skolans aktiva lärare som fortbildning eller vidareutbildning. Inledningsvis har nätverket haft medel från och . finansierar Distum nätverkets verksamhet. På nordisk nivå pågår, med stöd från inom ramen för , ett samarbete mellan de institutioner som ger lärarutbildning. Genom projektet skall det byggas en internetbaserad logisk informations- och samarbetsstruktur mellan medverkande lärarutbildningsinstitutioner. Vidare skall det utvecklas en distanskurs för lärare i användning av Internet för pedagogiskt bruk. Grundutbildning Lärarutbildningen bör vara ett föredöme när det gäller användningen av media och IT som lärande verktyg och visa på de möjligheter dessa ger för lärande samt för lokal utveckling. Skolväsendet har inte fått tillgång till enbart ny teknik, utan framför allt till kvalitativa pedagogiska verktyg, som i kombination med förändrade arbetsätt och arbetsformer ger goda förutsättningar att i enlighet med läroplanernas övergripande mål utveckla undervisningen mot mer elevaktiva arbetssätt, som bl.a. stärker elevernas förmåga till eget kunskapssökande, kritiskt värderande och eget ställningstagande. Därmed skapas förutsättningar för att utveckla lärarollen. Lärarutbildningen bör visa hur massmedia och IT kan användas som läromedel. Med sin unika förmåga att kombinera text, ljud och bild ger IT möjlighet att i samma media söka information, kommunicera och publicera. Skolan och klassrummet kan öppnas mot världen. Användningen IT har varit ett kraftfullt hjälpmedel i specialpedagogiken. För mycket svårt funktionshindrade har IT utnyttjats för t.ex. helt ny kommunikation. Vidare har IT utvecklats långt inom lärprocessen för moderna språk. Användning av informationsteknik bör vara ett viktigt inslag i lärarutbildningen då den är ett betydelsefullt verktyg för lärande och en kraft för pedagogisk förnyelse, liksom ett administrativt hjälpmedel för läraren. Användningen av informationsteknik bör relateras till kunskap om media, kommunikation, informationsbearbetning, källkritik, juridik, etik och skapande verksamhet. Informationsteknikens förmåga att påverka skolans arbetssätt och organisation bör tillvaratas för att öka kvaliteten i arbetet. måste eleverna få insikter i den påverkan de blir utsatta för och ges förmåga att hantera denna. Lärarutbildningen bör ge möjligheter till kritisk granskning av ny teknik. Inte minst viktigt är att de blivande lärarna får träning i de nya formerna för kritisk granskning som den nya tekniken nödvändiggör. Media-och IT-användning innebär vidare ett nytt förhållningssätt till informationsamhället vilket lärarstudenterna måste förberedas på inför sin lärargärning. Att arbeta med källkritiska metoder blir viktigt. Även juridiska frågor t.ex. om upphovsmannarätt, tryck- och åsiktsfrihet blir med den nya medianvändningen områden som den blivande läraren måste vara bevandrad i. och kompetensutveckling, har i ett omfattande IT-skolprojekt vunnit många värdefulla erfarenheter. Någon utvärderingsrapport har ännu inte publicerats. Enligt preliminärt underlag ger projektet belägg åt uppfattningen att IT ändrar förutsättningarna för skolans arbetsformer och organisation. Detta bör tillvaratas på ett positivt sätt då det förstärker förutsättningarna för arbete i arbetslag i skolan. förstudie om Upplevelseindustrin, , visar på vilka nya yrken och näringslivssektorer som kommer att utvecklas med den nya informationstekniken inom området underhållning- undervisning, edutainment . För detta område utbildar enligt den svenska skolan (media och estetiska gymnasieprogram) och högskolan och förväntas göra detta än mera . För denna utbildning som växer såväl kvantitativt som kvalitativt ställs krav på en ny lärarkompetens. De nya ofta pedagogiska underhållningsprodukterna medverkar också på sitt sätt till att ställa nya krav på lärarna. Mot bakgrund av ovanstående är det rimligt att anta att allt högre krav ställs på presentation, underhållningsvärde etc. av det material som skall förmå fånga intresset. Den erfarenhet av distribuerad utbildning som har vunnits av skilda utbildningsanordnare är mycket värdefull för det pedagogiska utvecklingsarbetet inom informationsteknikområdet och skall fortsatt tillvaratas och utvecklas så att den kommer alla lärarutbildningar tillgodo. Morgondagens lärarutbildning bör vidare i enlighet med kommitténs förslag omfatta dator- och IT-användning som ett hjälpmedel för att distribuera kurser. För detta har Distum ett stort ansvar. Forskning om Forskning om IT-pedagogik som lämnades till visar att det råder ett fortsatt stort behov av forskning om utvecklingen av pedagogiken inför en ökad IT-användning i undervisningen och i samhället i övrigt. Det gäller bl.a. forskning om IT i ett demokrati- och värdeperspektiv, IT och själva lärandeprocessen utifrån olika utgångspunkter och hur ett IT- baserat lärande i samverkan kan utvecklas. (se vidare avsnitt 7 Forskningsstrategier för lärarutbildningen). Regeringen har erfarit att 1996 beslutade att inom ramen för programmet IT-didaktik finansiera sju doktorandtjänster vid olika lärosäten i landet. Programmet har numera benämningen Lärande och IT där lärande tolkas i vid mening och omfattar många andra miljöer än skola och högskola. omfattade forskningsprogrammet och IT . Den virtuella forskarskolan om Lärande och IT omfattar f.n. 18 doktorander vid 7 lärosäten. Det dominerande forskningsämnet i programmet är IT -användning i pedagogiska miljöer, med 10 doktorander. Fullt utbyggt kommer programmet att omfatta och pågå mellan 2000-07. Regeringen ser mycket positivt på framväxten av forskningsprogrammet och IT och hälsar med tillfredsställelse den informationsinsats som ingår i programmet. Regeringen bedömer att kunskaper och erfarenheter från bl.a. denna forskning och annan pågående forskning inom lärande och IT skyndsamt måste föras ut till landets högskolor med lärarutbildning och till förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Regeringen avser därför att ge berörda myndigheter ett uppdrag med denna inriktning. Regeringens bedömning: Pedagogisk profilering i lärarutbildningen bör kunna ske inom ramen för den föreslagna strukturen för utbildningen. Kommitténs förslag: Kommittén föreslår att lärarutbildning med särskild pedagogisk och metodisk profil kan organiseras inom ramen för inriktningar och specialiseringar så att studenter kan få utbildning även för en alternativ pedagogisk profilering. Remissinstanserna: Stiftelsen är kritiska till att waldorflärarutbildningen inte nämns i kommitténs förslag. avvisar kommitténs förslag och menar att förslagen i inget avseende motsvarar waldorfskolornas behov av lärarutbildningar. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ser positivt på metodiska och pedagogiska profileringar av lärarutbildningen. I skolan finns och måste finnas utrymme för olika pedagogiska profileringar och arbetssätt. Detta speglar elevernas olika behov av en viss pedagogik i undervisningen och svarar mot ett intresse hos både föräldrar och lärare av att skolan skall kunna arbeta på olika sätt. Olika pedagogiska profileringar förväntas bidra till pedagogisk debatt och förnyelse och därmed till utvecklingen av skolan. Regeringen anser därvid att det är värdefullt att ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte kan ske mellan skolor och lärare som arbetar med en viss pedagogisk inriktning. Att erbjuda pedagogiska profileringar i lärarutbildningen är ett uttryck för att ge valmöjligheter i skolan. Den traditionella pedagogiska verksamheten kan härigenom få intressanta impulser. Exempel på alternativa pedagogiska profileringar är montessoripedagogiken och waldorfpedagogiken. För den senare gäller att regeringen ger särskilda medel för en påbyggnadskurs för de som önskar bli waldorflärare. Denna påbyggnadskurs beviljades mot bakgrund av att regeringen avslog Stiftelsen ansökan att få utfärda bl. a. vissa lärarexamina enligt högskoleförordningen (1993:100). Regeringen beslutade också att statsbidrag skulle lämnas för en påbyggnadsutbildning om 40 poäng i waldorfpedagogik för 100 helårsstudenter. Denna utbildning har bedrivits . tillkännagav med anledning av förslagen i budgetpropositionen (prop 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1 rskr. 1996/97:100) att regeringen skulle återkomma med ett förslag till en grundskollärarutbildning med waldorfinriktning. tillkännagav att en parlamentarisk kommitté med uppgiften att återkomma med förslag om den framtida lärarutbildningen borde tillkallas. Förslag till en grundskollärarutbildning med waldorfinriktning och förslag till utbildning för samtliga lärarkategorier i en waldorfskola har redovisats av och överlämnats till . i och Stiftelsen har redovisat en utbildningsplan för en grundskollärarexamen med waldorfinriktning, vilken överlämnats till kommittén. Utredningen om Lärarutbildningen fick i sina direktiv (dir 1997:54) uppdraget att behandla frågan om lärarutbildning för olika pedagogiska profileringar. I det förslag till struktur för lärarutbildningen som utredningen avgivit och som regeringen antar som sitt eget ges erforderligt utrymme för en pedagogisk profilering. Denna kan genomföras inom utbildningsområdena inriktning och specialisering. Det ankommer på högskolan att genom sitt kursutbud tillgodose studenternas och det allmännas intresse på denna punkt. Regeringen förutsätter ett nära samarbete med företrädare för aktuella pedagogiska profileringar. Högskolans uppgift att utgå ifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet är en viktig princip i detta samarbete. Regeringens bedömning: Varje högskola med lärarutbildning bör anlägga ett könsperspektiv på denna utbildning. Vidare bör dessa högskolor för sin lärarutbildning utveckla lärarstudenternas medvetenhet och kunskap om jämställdhetsfrågornas betydelse i sitt framtida arbete.