prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:23 Redovisning och aktiekapital i euro Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att aktiebolag, ekonomiska föreningar, spar- banker, medlemsbanker, understödsföreningar, försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag skall kunna välja att ha sin redovisning i euro i stället för i svenska kronor. Detsamma skall gälla för utländska företags filialer i . Enligt förslaget måste samma redovis- ningsvaluta användas i alla led av redovisningen. Regeringen föreslår vidare särskilda regler om hur byte av redo- visningsvaluta skall gå till. Enligt förslaget skall bytet ske genom ändring av bolagsordning eller motsvarande stadgar och få verkan från ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Därvid skall balansräkningen för det utgående räkenskapsåret räknas om enligt den kurs mellan euro och svenska kronor som fastställer på balansdagen. Särskilda regler föreslås för byte av redovisningsvaluta i finansiella företag. Regeringen föreslår vidare att i aktiebolag som har sin redovisning i euro skall aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp vara bestämda i euro. Förslagen grundas på principen att också företag som har valt att ha sin redovisning i euro skall avge skattedeklarationer m.m. i svenska kronor. I propositionen anges därför särskilda omräkningsmodeller som skall tillämpas vid beskattningen när eurobeloppen i redovisningen räknas om till kronor. Detta innebär att staten tar på sig en valutakursrisk. Rege- ringen bedömer att omräkningsmodellen inte kan missbrukas så att staten systematiskt förlorar på den. Om detta ändå skulle visa sig vara fallet, kommer regeringen att föreslå åtgärder. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Möjligheten till redovisning i euro föreslås stå öppen från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av . I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att, efter kompletterande utredningsarbete, återkomma till med förslag till lagstiftning, som ger svenska företag möjlighet att redovisa även i vissa andra utländska valutor. Arbetet skall bedrivas med inriktning på ett ikraftträdande . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 8 2 Lagtext 9 2.1 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) 9 2.2 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 11 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 17 2.4 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 21 2.5 Förslag till lag om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag 23 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar 26 2.7 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) 29 2.8 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 34 2.9 Förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) 35 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 38 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet 40 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 43 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 45 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 48 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker 51 2.16 Förslag till lag om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. 56 2.17 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). 60 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam 61 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 62 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 63 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 64 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 65 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 66 2.24 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 67 2.25 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 69 3 Ärendet och dess beredning 71 4 Den europeiska valutaunionen 72 5 Redovisning i euro 72 5.1 Gällande svensk rätt 72 5.1.1 Redovisningens syften 72 5.1.2 Lagregler om redovisning 73 5.1.3 Redovisningsvaluta vid löpande bokföring och upprättande av årsbokslut enligt bokföringslagen och jordbruksbokförings- lagen 74 5.1.4 Redovisningsvaluta i års- och koncernredovisningarna 75 5.2 Vissa utländska rättsordningar 75 5.3 Bör svenska företag ges rätt att ha sin redovisning i euro? 76 5.4 Redovisning i annan utländsk valuta än euro 82 5.5 Samma valuta i alla led av redovisningen 83 5.6 Byte av redovisningsvaluta 88 5.7 Särskilt om redovisning i euro i nybildade aktiebolag och ekonomiska föreningar 92 5.8 Gemensam redovisningsvaluta i koncerner? 93 5.9 Omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta 94 5.10 Särskilt om fusion mellan företag med olika redovisningsvalutor 95 6 Aktiekapital i euro 96 6.1 Aktiekapitalsvaluta 96 6.2 Lägsta tillåtna aktiekapital 98 6.3 Byte av aktiekapitalsvaluta 100 6.4 Andra aktiebolagsrättsliga frågor 104 7 Särskilda frågor kring användandet av euro i ekonomiska föreningar 107 7.1 Några skillnader mellan aktiebolag och ekonomiska föreningar 107 7.2 Insatsvaluta 107 7.2.1 Medlemsinsatser 108 7.2.2 Förlagsinsatser 110 8 113 8.1 Förutsättningar för att finansiella företag skall få byta redovisningsvaluta 113 8.1.1 Allmänna förutsättningar för redovisning i euro och byte av redovisningsvaluta 113 8.1.2 Särskilda förutsättningar för försäkrings- bolag 121 8.1.3 Byte av redovisningsvaluta i understöds- föreningar 125 8.2 Frågor om behandling av vissa balansposter 128 8.2.1 Omräkning av tillgångar och skulder i annan valuta än redovisningsvalutan 128 8.2.2 Medlems- och förlagsinsatser i medlems- banker 130 8.2.3 Grund- och garantifond i sparbanker 131 8.2.4 Garantikapital och vissa anspråk i ömsesidiga försäkringsbolag 132 8.2.5 Konsolideringsfonden i livförsäkringsbolag 135 8.3 Kapitalbuffert- och riskhanteringsfrågor 136 8.3.1 Kapitalkrav och kapitalbas i kreditinstitut och värdepappersbolag 136 8.3.2 Krav på minsta bundet eget kapital och kapitalbas i kreditinstitut och värdepappersbolag 139 8.3.3 Garantibelopp och solvensmarginal i försäkringsbolag 142 8.3.4 Valutamatchnings- och andra placerings- frågor i försäkringsbolag 145 8.4 Rapportering till och 147 8.5 Vissa insiderfrågor 148 9 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 150 9.1 Omräkning för skatteändamål 150 9.1.1 Schabloniserad omräkning eller dubblerad bokföring 150 9.1.2 Principerna för omräkning 154 9.1.3 Problem med omräkningsmodellen 161 9.1.4 Fastställande av omräkningskurser 165 9.1.5 Behov av lagstiftning 166 9.2 Företagsbeskattning 166 9.2.1 Felaktig värdering av balansposter 167 9.2.2 Avskrivning på inventarier 169 9.2.3 Periodiseringsfond 171 9.2.4 Fastigheter och värdepapper 173 9.2.5 Fordringar och skulder i utländsk valuta 175 9.2.6 Avdrag för måltid i samband med representation 175 9.2.7 Koncernbeskattning 177 9.3 Mervärdesskatt 181 9.3.1 Nuvarande ordning 181 9.3.2 Fakturans innehåll 183 9.3.3 Den periodiska sammanställningen 186 9.3.4 EU-avgiften 187 9.3.5 Övriga lagstiftningsåtgärder 187 9.4 Reklamskatt 188 9.5 Skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och kontrolluppgifter 188 9.5.1 Nuvarande ordning 188 9.5.2 Särskild löneredovisning för företag som har sin redovisning i euro 189 9.5.3 Särskilda bestämmelser när ersättning för arbete betalas ut i utländsk valuta 191 9.5.4 Utdelning i utländsk valuta 194 9.6 Konsekvenser för den ekonomiska statistiken 195 10 Makroekonomiska konsekvenser 199 11 Ekonomiska effekter på företagens incitament till investeringar och finansiering 207 11.1 Effekter i en sluten ekonomi 208 11.2 Effekter i en liten öppen ekonomi 210 12 Statsfinansiella effekter 212 12.1 Effekter på bolagsskatteintäkterna 212 12.2 Effekter på mervärdesskatteintäkterna 214 12.3 Effekter på punktskatter 216 12.4 Sammanfattning 216 12.5 Övriga ekonomiska effekter för det allmänna 216 13 Ikraftträdande 217 14 Författningskommentar 218 14.1 Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) 218 14.2 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 220 14.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 227 14.4 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 228 14.5 Förslaget till lag om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag 230 14.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar 239 14.7 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) 240 14.8 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 241 14.9 Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) 242 14.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 243 14.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet 244 14.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 245 14.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 246 14.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 248 14.15 Förslaget till lag om ändring i lagen om medlems- banker (1995:1570) 249 14.16 Förslaget till lag om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. 250 14.17 Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 252 14.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam 252 14.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 253 14.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 253 14.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 253 14.22 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 254 14.23 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 254 14.24 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 255 14.25 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 256 Bilaga 1 Sammanfattning av slutbetänkandet (SOU 1998:136) 257 Bilaga 2 Författningsförslagen i slutbetänkandet (SOU 1998:136) 266 Bilaga 3 Remissinstanser som yttrat sig över slutbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro 306 Bilaga 4 SCB:s undersökning av företagens behov av redovisning i euro 308 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag 311 Bilaga 6 Lagrådets yttrande 373 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 379 Rättsdatablad 380 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i bokföringslagen (1999:000), 2. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 4. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 5. lag om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, 6. lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar, 7. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 8. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 9. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 10. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 11. lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet, 12. lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, 13. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, 14. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag, 15. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 16. lag om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m., 17. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 18. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 19. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregle- ringsavgifter, 20. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon- trolluppgifter, 21. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogs- kontomedel m.m., 22. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 23. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 24. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 25. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1999:000) dels att 6 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 6 §, samt närmast före 4 kap. 6 § en ny rubrik av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1998/99:130 Föreslagen lydelse Affärshändelserna skall kunna presenteras i en och samma redo- visningsvaluta. Redovisningsvalu- tan skall vara svenska kronor. I aktiebolag, ekonomiska före- ningar, sparbanker, medlems- banker, understödsföreningar, för- säkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag får dock redovisningsvalutan i stället vara euro. Byte av redovisningsvaluta får ske endast vid ingången av ett nytt räkenskapsår. Bestämmelser om omräkning i samband med byte av redovisningsvaluta finns i årsredo- visningslagen (1995:1554). bytt redovis- ningsvaluta, får ett nytt byte göras endast om skattemyndigheten till- låter det. Tillstånd får vägras endast om det finns anledning anta att bytet har ett otillbörligt syfte. Trots bestämmelserna i första tredje styckena får en filial i annat land ha sin redovisning i en valuta som i det landet godtas som redovisningsvaluta. 6 kap. 6 § Principerna för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder skall anges. För poster i balansräkningen som avser tillgångar, avsättningar eller skulder i utländsk valuta skall anges enligt vilka principer beloppen har räknats om till svenska kronor. För poster i balansräkningen som avser tillgångar, avsättningar eller skulder i annan valuta än redovisningsvalutan skall anges enligt vilka principer beloppen har räknats om till redovisnings- valutan. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Försäkringsbolag som avses i punkt 2 eller 5 i övergångs- bestämmelserna till lagen (1999:600) om ändring i försäkringsrörelse- lagen (1982:713) får, trots bestämmelsen i 4 kap. 6 § första stycket tredje meningen, inte ha euro som redovisningsvaluta. 2.2 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385) dels att 1 kap. 3 §, 2 kap. 4 §, 3 kap. 4 §, 9 kap. 35 §, 13 kap. 4 a §, 14 kap. 1 och 22 §§ samt 17 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 35 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 § Aktiebolag skall ha ett aktie- kapital som uppgår till i privata aktiebolag och till i publika aktiebolag. Aktiebolag skall ha ett aktie- kapital. Aktiekapitalet skall vara bestämt i bolagets redovisnings- valuta. Av 4 kap. 6 § bok- föringslagen (1999:000) framgår att redovisningsvalutan får vara antingen svenska kronor eller euro. Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, skall det i ett privat aktiebolag uppgå till och i ett publikt aktie- bolag till . Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade eller, i fråga om publika aktie- bolag, . Har aktiekapi- talet tidigare varit bestämt i kro- nor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade respektive . Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, skall dessa lyda på lika belopp. En akties nominella belopp skall vara bestämt i samma valuta som aktiekapitalet. 2 kap. 4 § Bolagsordningen skall ange 1. bolagets firma, 2. den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art, 4. aktiekapitalet eller, om detta skall kunna utan ändring av bolags- ordningen bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet ej får vara mindre än en fjärde- del av maximikapitalet, 5. aktiernas nominella belopp, 6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt styrelsesuppleanter, om sådana skall finnas, samt tiden för styrelse- ledamots uppdrag, 7. sättet för sammankallande av bolagsstämma, 8. vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 9. vilken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. I fråga om publika aktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall i bolagsordningen anges beteckningen (publ) efter firman. Bestämmelserna i första stycket 6 gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Om bolaget skall ha euro som redovisningsvaluta, skall detta an- ges i bolagsordningen. I så fall skall det i bolagsordningen också anges att aktiekapitalet och akti- ernas nominella belopp skall vara bestämda i euro. Vid byte av redovisningsvaluta får ändring av uppgifter som avses i första stycket 4 och 5 anstå till den första ordinarie bolags- stämman efter det att beslutet om byte av redovisningsvaluta fick verkan. 3 kap. 4 § Aktiebrev skall ställas till viss man. Det får utlämnas endast till aktieägare som är införd i aktieboken och först när full betalning erlagts för den eller de aktier brevet lyder på. Vidare fordras 1. att bolaget registrerats, om aktien tecknats vid bolagets bildande, 2. att nyemission eller fondemission registrerats, om aktien tillkommit på grund av emissionen, eller 3. att registrering skett enligt 5 kap. 14 §, om aktien tillkommit på grund av utbyte eller nyteckning enligt 5 kap. Aktiebrev skall undertecknas av styrelsen eller enligt styrelsens fullmakt av bank. Namnteckning får återges genom tryckning eller på annat liknande sätt. Brevet skall ange bolagets firma, ordningsnummer på den eller de aktier varå brevet lyder, akties nominella belopp och dagen för utfärdandet. Kan när aktiebrev utges aktier av olika slag finnas enligt bolagsordningen, skall aktieslaget anges i brevet. Om bolagsordningen innehåller förbehåll enligt 1 § fjärde stycket, 3 §, 8 § eller 6 kap. 8 §, skall tydlig uppgift därom intagas i brev på aktie som avses med förbehållet. Uppgiften kan ges i förkortad form. Förkortningsformer fastställes av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. När utbetalning göres vid inlösning av aktie eller minskning av dess nominella belopp eller vid skifte av bolagets tillgångar, skall aktiebrevet förses med påskrift om utbetalningen. skall även göras så snart det kan ske när utan återbetalning aktie indragits eller nominella beloppet ändrats. När utbetalning görs vid inlösning av aktie eller minskning av dess nominella belopp eller vid skifte av bolagets tillgångar, skall aktiebrevet förses med påskrift om utbetalningen. skall även göras så snart det kan ske när aktie dragits in utan återbetalning. En påskrift skall också göras när det nominella beloppet har ändrats, dock inte när ändringen görs på grund av beslut om att aktie- kapitalet skall vara bestämt i annan valuta . Aktiebrev, som i samband med dödning eller vid utbyte utges i stället för annat, skall innehålla uppgift därom. Utbytes aktiebrev mot ett eller flera andra aktiebrev skall det äldre aktiebrevet jämte därtill hörande kupongark makuleras på betryggande sätt. Emissionsbevis samt skuldebrev och optionsbevis, som avses i 5 kap., skall undertecknas på sätt som anges i andra stycket. 9 kap. 35 § Ett beslut om ändring av bolagsordningen skall genast anmälas för registrering och får, utom i fall som avses i 18 kap. 6 §, inte verkställas förrän registrering har skett. Ett beslut om att införa eller ändra en sådan bestämmelse i bolagsordningen som avses i 2 kap. 4 § fjärde stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som inleds närmast efter beslutet. Har beslutet inte registrerats, skall dock ändringen av bolagsordningen sakna verkan. Har registreringsmyndigheten registrerat ett beslut om ändring av bolagsordningen av innebörd att aktiekapitalet skall vara bestämt i annan valuta än tidigare, skall myndigheten vid ingången av närmast följande räkenskapsår räkna om det registrerade aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp till den nya valutan. Omräkningen skall göras enligt den växelkurs som har fastställts av den sista svenska bankdagen under föregående räkenskapsår. Styrelsen skall senast till första ordinarie bolagstämma efter det att beslutet fick verkan lägga fram förslag om nödvändiga följdänd- ringar av bolagsordningen avse- ende aktiekapitalets storlek och aktiernas nominella belopp. 13 kap. 4 a § förordnar att bolaget skall träda i likvidation, om 1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §, 2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna lag, eller 2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna lag, 3. bolaget inte har sänt in års- redovisning och revisionsberättel- se enligt 8 kap. 3 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554) från räken- skapsårets utgång. 3. bolaget inte har sänt in års- redovisning och revisionsberättel- se enligt 8 kap. 3 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554) från räken- skapsårets utgång, eller 4. bolaget efter beslut om att aktiekapitalet skall vara bestämt i kronor i stället för i euro har ett registrerat aktiekapital eller mini- mikapital som inte står i över- ensstämmelse med 1 kap. 3 § andra stycket och bolaget inte från det att beslutet fick verkan har anmält nödvändiga beslut om ökning av aktiekapitalet och om ändring i bolagsordningen för registrering. Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och avgift som påförts enligt 6 a § har betalats. Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registrerings- myndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. 14 kap. 1 § Ett aktiebolags samtliga tillgångar och skulder kan övertas av ett annat aktiebolag mot vederlag till aktieägarna i det överlåtande bolaget i form av aktier i det övertagande bolaget varvid det överlåtande bolaget upplöses utan likvidation (fusion). Som fusionsvederlag får också lämnas pengar. Fusion kan ske 1. mellan det övertagande bolaget på ena sidan och ett eller flera överlåtande bolag på den andra (absorption), eller 2. mellan två eller flera överlåtande bolag genom att de bildar ett nytt, övertagande bolag (kombination). Fusion får ske endast om bo- lagen har samma redovisnings- valuta. 22 § Om ett moderbolag äger samtliga aktier i ett dotterbolag, kan bolagens styrelser, fatta beslut om att dotterbolaget skall gå upp i moderbolaget. De skall därvid upprätta en fusionsplan.