prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett ökat marknadstillträde, regional integration och den allt snab-bare tekniska utvecklingen, bl.a. inom informationsteknologin, ökar konkurrensen och tillväxtmöjligheterna, vilket ställer högre krav på löpande produkt- och tjänsteutveckling samt tillgång till nya marknader genom internationalisering. ökar konkurrensen om direktinvesteringarna. Faktorer som kompetens och innovationskraft får en allt större betydelse för att attrahera investeringar. Genom utländska direktinvesteringar ökar inflödet av ny kompetens, ny teknologi samt nytt kapital. För att säkra en uthållig ekonomisk tillväxt och därigenom en ökad sysselsättning är det därför av avgörande betydelse att kunna erbjuda ett konkurrenskraftigt investeringsklimat. Mot denna bakgrund är främjandet av utländska direktinvesteringar i , i första hand genom , en betydelsefull verksamhet. har myndigheten i varierande grad bidragit till 53 etableringar, vilka resulterat i ca 620 nya och ca 100 bevarade arbetstillfällen. bidrog i varierande grad till 92 investeringsbeslut, vilka resulterat i ca 550 nya och ca 1 830 bevarade eller övertagna arbetstillfällen. var mot- svarande antal beslut 56, varvid ca 400 nya arbetstillfällen skapades. Regeringen anser att på ett målinriktat och metodiskt sätt genom sina olika verksam- heter uppfyllt sitt uppdrag att främja utländska direktinvesteringar i . Ett led i att ytterligare förbättra myndighetens resultatuppföljning introducerades genom ett nytt utvärderings- och kvalitetssystem för att följa upp och värdera uppnådda resultat. I den externa utvärdering av myndigheten, som genomfördes , konstaterades att Delegationen etablerat en informations- och utredningsverksamhet av hög klass. Det betonades dock att fokus borde flyttas från information till sälj- och projektarbete. Vidare framhölls att lokala/regionala myndigheter och organisationer på ett tidigare stadium borde ta huvudansvar i arbetet för att förfrågningar och projekt skall resultera i konkreta investeringar. Delegationens inriktning av verksamheten har främst varit att stärka den proaktiva verksamheten så att de uppsökande aktiviteterna leder till beslut om investeringar samt att för-djupa samarbetet med regionala och lokala aktörer. Denna inriktning ligger helt i linje med utvärderingens rekommendationer. Slutsatser Tabell 9.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 46 941 Pris- och löneomräkning 1 160 Justering av 1 292 Förslag 2000 49 393 har under 1998-2000 tilldelats medel för särskilda projekt från programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska insatser (500 miljoner kronors-programmet). Verksamheten i dessa projekt bör intensifieras. Mot denna bakgrund bör även samarbetet med regionala och lokala organ vidareutvecklas samt samspelet mellan nationell, regional och lokal nivå för ett effektivt investeringsfrämjande stärkas. Eftersom delegationens verksamhet nu lämnat uppbyggnadsfasen och i sin helhet kan betraktas som operativ, kommer de för myndigheten angivna målen och återrapporteringskraven att ses över för att bättre motsvara den aktuella verksamheten. Översynen kommer att genom- föras i nära samarbete med myndigheten i samband med beslut om regleringsbrev . Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av myndigheten kommer en preliminär utvärdering av Delegationens verksamhet att initieras . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna avseende avtals-försäkringarna. Anslaget har tillförts . E5 Näringslivsutveckling i Tabell 39.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 90 000 2000 Förslag 100 000 2001 Beräknat 300 000 2002 Beräknat 250 000 Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen som vårproposition framhållit stora tillväxtpotential och intresse av att främja en politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen. Tillkomsten av förbindelsen över ger viktiga bidrag till den ekonomiska utvecklingen, inte bara i utan i hela . beslutade att anslå för näringslivsutveckling i . Det över-gripande målet för insatsen var att, utifrån ett svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i denna region. Anslaget för var . Förslaget för är att anslå . Enligt ekonomiska vårproposition skall medlen användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd till såväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar. Även vissa främjande- och informationsinsatser i regionen kan komma ifråga. Särskild vikt skall fästas vid små- och medelstora företags del- tagande i Östersjöhandeln. Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med . En särskild Östersjöberedning tillkallades med uppgift att utarbeta en strategi för agerande på det ekonomiska området i samt att, i ett första steg, lämna förslag till prioriteringar, riktlinjer och beredningsordning för stöd ut anslaget för näringslivsutveckling i . Östersjöberedningen lämnade ett delbetänkande med förslag på bland annat särskilda åtgärder för näringslivsutveckling marknads- satsningar, miljö- och energiprojekt, internationella kurser, kontaktskapande och nätverks-byggande aktiviteter samt vissa överväganden beträffande riskvillig finansiering för små och medelstora företag. Förslagen bereds för när-varande inom . Slutsatser Tabell 39.11 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 150 000 Anslagsminskning -50 000 Förslag 2000 100 000 Medlen under anslaget skall utnyttjas för satsningar på näringslivsutveckling i Östersjö- regionen. Regeringen föreslår att anslås för ändamålet . Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att få göra utfästelser under som medför utgifter om högst . E6 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 39.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 087 2000 Förslag 16 810 3 2001 Beräknat 16 810 2002 Beräknat 16 810 1 Redovisade belopp avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer, anslagspost 2, för avgifter till internationella 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudgeten för i samband med statsbudgeten för . Anslaget fanns uppfört under utgifts- område 24 som anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer. anslaget som finansierat avgifter till internationella handelsorganisationer förs nu upp som eget anslag. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informations- inhämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: - () - Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) - - Internationella () - Internationella () - Internationella () - Internationella Byrån för Utställningar i () - för Provning och Kontroll (EOTC). Regeringens överväganden Resultatinformation Från anslaget finansieras också kostnader för råvarulagring enligt internationella naturgummiavtal. Såväl köp till som försäljning från avtalets buffertlager kan förekomma i syfte att stabilisera världsmarknadspriset. Inkomster vid försäljning återförs till medlemsländerna. De krediteringar av anslaget som därvid blir aktuella bör tillföras anslaget och krediteringar från tidigare budgetår bibehållas. Slutsatser Tabell 39.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 19991 15 310 Återföring2 1 500 Förslag 2000 16 810 1 Redovisat belopp avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer, anslagspost 2, för avgifter till internationella handelsorganisationer. 2 Återföring av tillfälligt överförda medel till anslaget E2 Exportfrämjande verksamhet utgiftsområde 24 Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . 39.6 Övrig statlig verksamhet () skall genom att utfärda garantier främja svensk export. Garantin skyddar mot vissa förlustrisker i samband med export till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som beräknas mot- svara risken. Garantigivningen sker med resultatkravet att verksamheten skall vara självbärande över tiden. Den särskilda garantiramen för de baltiska staterna, m.fl. länder, som EKN administrerar på regeringens uppdrag, behandlas under utgiftsområde 7, anslaget B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Inom EKN pågår arbetet med att utforma en miljöpolicy för garantigivningen. Regeringens överväganden Resultatbedömning EKN:s bokslut innehåller från och med en värdering av såväl de utestående fordringarna som risken i engagemanget. Resultatet visar ett överskott på . Årsresultatet har med de nya redovisningsprinciperna belastats med avsättningar om sammanlagt för förlustrisker i fordringarna och i det utestående engagemanget. EKN:s resultat för visar ett överskott på . kunde EKN amortera lån på sammanlagt . Den största delen härav - - avsåg lån som EKN tidigare erhållit från budgeten för erhållen räntekompensation för sin upplåning . Resterande betalning avsåg till största delen valutalån hos . EKN:s återstående skuld till staten för räntekompensation uppgick till 98/99 . Efterfrågan och åtaganden Efterfrågan på EKN:s exportkreditgarantier har ökat väsentligt . utfärdade utfästelser har ökat från ca 40 till . Den stora ökningen förklaras av ett antal stora projekt, men också av en ökande försiktighet på den privata marknaden. Utfärdade utfästelser uppgick till nära . utfärdades garantier för ca , endast en marginell ökning jämfört med . har uppvisat en kraftig ökning och utfärdades garantier för ca . Efterfrågan på investeringsgarantier har också ökat kraftigt. Utestående garantier ökade från till och uppgick till ca . EKN:s totala engagemang vid slutet av uppgick till . hade totalengagemanget ökat till , den högsta engagemangsnivån . Av engagemanget uppgick utestående förbindelser (pågående affärer) till och utfästelser (offerter) till . Omfattningen av verksamheten visar en påtaglig ökning, såväl för att stödja export till osäkra marknader, som i växande grad för att stödja leveranser till OECD-marknader som finansieras med medel- och långfristiga krediter. Regeringen anser att EKN genom garanti- givning till exportföretag och finansierande banker i hög grad främjat svensk export av varor och tjänster. Ramar Den av fastställda ramen för exportkreditgarantier uppgår till . Regeringen har beslutat att EKN:s garantiåtaganden kan uppgå till , varav får avse så kallade SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila flygplan). Utöver ramen för exportkreditgarantier finns en särskild ram för investeringsgarantier på . Ramutnyttjandet uppgick till för exportkreditgarantier och till för investerings- garantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Regeringen gör bedömningen att den av beslutade ramen för exportkreditgarantier inte behöver höjas för och därför bör fastställas till . Med hänsyn till dels att utnyttjandet av ramen för investeringsgarantier ökat kraftigt och dels att EKN fått förfrågningar beträffande ett antal större affärer, kan nuvarande ram för investeringsgarantier visa sig otillräcklig. För att EKN skall ha möjlighet att utfärda garantier för tillkommande affärer anser regeringen att ramen för investeringsgarantier bör höjas . Finansiering av verksamheten EKN kan, när likvida reserver inte är tillräckliga, låna i bl.a. . EKN har en obegränsad upplåningsrätt i . Det är regeringens bedömning att den obegränsade upplåningsrätten bör gälla även för . EKN förutser inget upplåningsbehov . Det internationella arbetet inom EU och antog ett direktiv om harmonisering av medellånga och långa exportkreditgarantier: rådets direktiv /29/EG av om harmonisering av huvudbestämmelserna för medellånga och långa exportaffärer. Direktivet innebär framför allt större öppenhet om de olika systemen i Direktivet genomfördes genom vissa mindre ändringar i förordningen (1998:1225) med instruktion för . Förordningsändringen trädde i kraft . Inom ramen för så kallade consensus-överenskommelse, i vilken EU är part, fastställdes riktlinjer om premiesättning för politiska risker. Riktlinjerna, som trädde i kraft , innebär ett stort framsteg vad gäller att minska konkurrens- snedvridning på detta område. Diskussioner har inletts rörande möjligheten att också inbegripa för kommersiella risker i riktlinjerna. Consensus- överenskommelsen omfattar även särskilda regler vid s.k. projektrisker. Diskussioner om miljöhänsyn vid statsstödd exportfinansiering fortsätter att föras i . Regeringen anser att EKN genom sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan offerera med konkurrentländerna likvärdiga villkor i den internationella konkurrensen om exportkontrakt. Slutsatser Regeringen föreslår att EKN även för skall beviljas obegränsad upplåningsrätt i för att kunna infria gjorda åtaganden, om likvida reserver ej är tillräckliga. Regeringen föreslår vidare för att ramen för exportkreditgarantier fastställs till samt att ramen för investeringsgarantier höjs till 40.1 Omfattning Till konsumentområdet hör och myndigheterna , och . Inom området faller även tillsyn över och dess tillämpning av resegarantilagen (1972:204). Vidare omfattar konsumentpolitiken frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av nedanstående sammanställning. 40.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 10.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 101 113 120 123 124 125 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Ett visst anslagssparande uppstod under för och . För del berodde sparandet bl.a. på några försenade utvecklingsprojekt samt på att vissa anslag under verket inte belastades förrän en redovisning från projektmedelsmottagare inkommit. Underskott beräknades uppstå vid två myndigheter, och . ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100) föreslogs därför vissa omdisponeringar inom verksamhetsområdet. och föreslogs erhålla medelstillskott för om 800 tkr respektive . beslutade (prop. 1998/99:100 utgiftsområde 24, bet.1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) att bifalla de föreslagna förändringarna. Förändringar Intresset för konsumentpolitik har ökat inom EU, både från och medlemsstaternas sida. Detta har bl.a. kommit till uttryck i Amsterdamfördraget som ratificerades . Genom det nya fördraget blir det tydligare att konsumentpolitiken är ett självständigt politikområde inom EU. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (dir 1999:1). Kommittén skall göra en översyn av de konsumentpolitiska målen. Kommittén skall även överväga vilka medel i form av lagstiftning och ekonomiska och andra resurser som bör utnyttjas för att bäst uppnå de mål som skall gälla framöver. Kommittén skall lämna två delrapporter, dels om finansiella tjänster och dels en utvärdering av de organisatoriska formerna för verksamheten om det nordiska miljömärkningssystemet . Kommitténs förslag skall redovisas . När slutbetänkandet lämnats avser regeringen att återkomma till med förslag till ny medelsfördelning för det konsumentpolitiska området. Flera andra utredningar har arbetat inom konsumentområdet: - Utredningen om konsumentinformation om dagligvaror (In 1998:13) lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1997:7), - Utredningen om översyn av tillsyn över fastighetsmäklare (In 1998:09) lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1999:35), - Utredningen om konsumenträttigheter i IT-samhället lämnar sitt slutbetänkande , (In 1998:06) och - Utredningen om översyn av resegarantilagen (In 1998:08) lämnar sitt slutbetänkande . har vidare fått en förfrågan från Europeiska kommissionen (generaldirektorat XXIV med ansvar för konsumentpolitik och konsumenthälsa) om att inrätta en så kallad Euroguichet en form av rådgivningsbyrå i . Regeringen utreder frågan. För att säkerställa verksamheten inom verksamhetsområdets myndigheter samt för att uppnå de prioriteringar som föreslås gälla för avser regeringen att göra vissa omdisponeringar av anslagen. Dessa redovisas närmare under respektive anslag. De konsumentpolitiska målen har fastställt följande mål för konsumentpolitiken : - Att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden - Att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt - Att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas - Att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling Prioriteringar för Följande prioriteringar förslås gälla på konsumentområdet för . Att stärka konsumenternas möjligheter att få tillgång till begriplig information, bl.a. på det finansiella området och, med beaktande av att konsumenterna skall komma i åtnjutande av informationssamhällets fördelar. Att stärka konsumenternas ställning på nya marknader, särskilt med beaktande av det svenska EU-ordförandeskapet . Att verka i enlighet med och påbörja uppföljningen av handlingsplanen för att uppnå miljömålet. Kommentar till prioriteringarna 1. Regeringen kommer att arbeta för förbättrad information bl.a. på det finansiella området, samt på dagligvaruområdet. En särskilt satsning skall göras för att ge konsumenterna förbättrade möjligheter att utnyttja informationstekniken. kommer en satsning att initieras för att stärka folkrörelsernas roll i konsumentpolitiken. Konsumentpolitiken kommer att vara ett av fyra prioriterade områden under ordförandeskapet i EU . Förberedelserna inför detta pågår redan och kommer att bli omfattande . Regeringen kommer att eftersträva internationellt samarbete på området. Arbetet med att föra ut hushållsrelaterad miljöinformation på webbplats fortsätter. 40.3 Resultatbedömning Resultatbedömningen görs utifrån de konsumentpolitiska målen. Av betydelse för målet att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden är bl.a. () arbete med att pröva konsumenttvister och rekommendera lösningar av tvisterna. och () arbete för en hög efterlevnad av den konsumentskyddande lagstiftningen har visat sig ge goda resultat genom att näringsidkarna oftast rättat sig efter de påpekanden som gjorts. Branschöverenskommelser, bl.a. om förbättringar av avtalsvillkor, har haft stor betydelse för att stärka konsumenternas ställning på marknaden. genomför vissa marknadskontroller vilka leder till förbättringar inom de kontrollerade produktgrupperna, t.ex. vad gäller leksaker och personlig skyddsutrustning. Vidare arbetar man aktivt inom standardiseringen för att få bättre regler för utformningen av produkter på marknaden. Ett exempel är den reviderade leksaksstandard som antagits och som innehåller regler för buller. Miljöargument i marknadsföringen har granskats av med stöd av marknadsföringslagen. Kontakter med näringsidkare har i stor utsträckning lett till frivillig rättelse. Vidare har matkostnadsundersökningar utvecklats för att ge konsumenterna förbättrade möjligheter att påverka sina matutgifter. Undersökningarna bedöms av regeringen ha en prispressande effekt. Som ett led i arbetet med att stärka konsumenternas ställning i informationssamhället har regeringen tillsatt en utredning om Konsumenträttigheter i IT- samhället (In 1998:06). 40.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 40.5 Anslag F1 40.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 600 2000 Förslag 4 941 2001 Beräknat 6 418 1 2002 Beräknat 6 522 2 1 Motsvarar 6 320 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 6 320 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Det ackumulerade anslagssparandet uppgick /99 till . Resultatinformation , , är en specialdomstol som i enlighet med lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m. handlägger mål och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20), marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604) samt lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Vidare handlägger mål och ärenden enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, tobakslagen (1993:581), konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), valutaväx- lingslagen (1996:1006), lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas, lagen (1997:218) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende samt lagen (1999:268) om betalningsöverföringar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det övergripande målet för är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. är första och enda instans i mål enligt avtalvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen och lagen om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling och första och enda instans i vissa mål och ärenden enligt konkurrenslagen. Fr.o.m. är första och sista instans i marknadsföringsmål ifråga om förbud och åläggande enligt marknadsföringslagen (MFL). Om det med talan om förbud eller åläggande väcks en talan om marknadsstörningsavgift eller skadestånd skall dock en talan om förbud eller åläggande väckas vid . I samband med att instansordningen ändrades överlämnades 22 mål enligt konkurrenslagen från . Domstolen har totalt sju anställda. Ordföranden tjänstgör på heltid. För ärenden enligt konkurrenslagen har handläggningstiderna varit , för ärenden gällande marknadsföringslagen samt för mål enligt produktsäkerhetslagen 12 månader. Generellt har handläggningstiderna ökat med cirka en månad. Antalet mål enligt konkurrenslagen har ökat kraftigt, vilket förklaras av den nya instansordningen och överföringen av 22 mål från per . Av domstolens samtliga balanserade ärenden är två stycken äldre än . inhämtade domstolen inget förhandsbesked från . Då antalet nya ärenden har minskat och de inkomna ärendenas omfattning ökat har antalet avgjorda domar och beslut medfört att de fasta kostnaderna fördelats på ett lägre antal avgöranden, vilket medfört en högre styckkostnad. Vid ingången av uppvisade ett anslagssparande om . Detta anslagssparande är planerat att förbrukas senast vid utgången av . Av denna anledning har anslag ej ökats i relation till domstolens stigande kostnader. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamhet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastslagna riktlinjerna och att domstolen har utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. har rättegångskostnader utdömts och skett utav allmänna medel som belastat anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Detta anslag planeras att avskaffas fr.o.m och de myndigheter som tidigare fått belasta detta anslag skall själva via sitt anslag belastas kostnaderna. Av denna anledning föreslås anslag att nivåhöjas med . Kostnaderna kan vissa år överstiga det anslagstillskott som tillförs domstolen.