prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition är skatteintäkterna något lägre 1999 medan den föreslagna skattehöjningen ökar intäkterna åren 2000 2002 med . 6.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskapssystemet Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskapssystemet skiljer sig från de periodiserade skatterna av flera orsaker. I hushållens och företagens skatter ingår dels de preliminärt debiterade skatterna avseende inkomståret, dels det över- eller underuttag av skatt som avser året före inkomståret. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften ingår inte i inkomsterna, eftersom dessa definitionsmässigt inte är nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska Gemenskapen. En ytterligare skillnad är att även en del andra inkomster i NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB . I tabell 6.10 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer. Pensionsomläggningen minskar statens inkomster men ökar inkomsterna i pensionssystemet. Tabell 6.10 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna, sektorsvis Miljarder kronor och procent 1998 1999 2000 2001 2002 Staten 607 613 582 599 628 Pensionssystemet 92 94 129 133 137 Kommunerna 299 315 345 349 359 skatter 998 1 021 1 056 1 081 1 124 Övriga inkomster 139 134 133 131 129 inkomster 1 137 1 155 1 189 1 212 1 253 Utvecklingen av skatterna mellan åren för hela den offentliga sektorn uppgår till . Den stora ökningen förklaras av stora slutregleringar av kommunalskatter och hushållesskatter avseende . Den genomsnittliga ökningen mellan åren uppgår till . Utvecklingen av skatterna fördelat på olika skatteslag framgår av tabell 6.11. ökar de totala skatterna med . Hushållens inkomst- och kapitalskatter ökar med och socialförsäkringar med . De ökade skatteinkomsterna kan således till största delen förklaras av tillväxten i lönesumman. Tabell 6.11 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna, skatteslag Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomst- och kapitalskatter, hushåll 364 370 381 386 402 Inkomst- och kapitalskatter, företag 68 64 64 60 67 Socialförsäkring o pensionssystem 272 262 314 325 335 Produktskatter 126 127 134 140 147 Produktskatter exkl. moms mm 82 82 85 86 87 Övriga produktionsskatt er 86 115 78 85 87 Totalt 998 1 021 1 056 1 081 1 124 6.4 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Regeringens förslag: Beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt bilaga 1 godkänns. 6.4.1 Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 6.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. Statsbudgetens inkomster redovisas emellertid kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Dessutom avser redovisningen av de periodiserade skatterna hela den offentliga sektorn medan statsbudgeten enbart omfattar statens skatteinkomster. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodiserade skatter, och inkomster, dvs. kassamässiga skatter, förklaras i huvudsak av förskjutningar i uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering året efter. Två inkomsttitlar, fysiska och juridiska personers inkomstskatt, redovisar skatteinkomster som avser både och flera skatter. På titlarna redovisas emellertid inte de inbetalda skatterna utan debiterade preliminärskatter och skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt avseende det föregående inkomståret. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad på inkomsttiteln . Denna titel kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting av intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala inkomster blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 639,7 652,4 617,1 622,7 655,8 Diff. 3,3 -34,3 -50,1 -46,0 exkl. pensionso m- läggning 639,7 652,4 646,0 655,3 689,5 Diff. 3,3 -5,4 -17,5 -12,2 beräknas statsbudgetens skatteinkomster öka med . minskar inkomsterna med vilket till största delen förklaras av pensionsomläggningen. Nedgången beror även på föreslagna skatteändringar och relativt stora slutregleringar av kommunalskatter. Även påverkas av kommunala slutregleringar och ändrade skatteregler. ökar skatteinkomsterna med , vilket utöver den underliggande inkomstutvecklingen förklaras av att det återinförda omräkningsförfarandet för fastigheter samt att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. För många inkomsttitlar överensstämmer den periodiserade skatten i stort sett med den kassamässiga. Det som i vissa fall skiljer är att uppbörden sker med en månads eftersläpning. Denna redovisning gäller för flertalet inkomsttitlar under Skatt på varor och tjänster, Övriga inkomstskatter och Övrig skatt på egendom. Den kassamässiga fastighets- och förmögenhetsskatten är den periodiserade skatten . Dessa skatter ingår i den samordnade uppbörden och omförs från inkomstskattetitlarna andra året efter inkomståret. För de skatter som redovisas över skattekontot är redovisningen speciell, varför de kommenteras nedan. En ytterligare skillnad mellan de periodiserade skatterna och de kassamässiga är att tillkommande, restituerade, indrivna och restförda skatter ingår i den kassamässiga redovisningen men inte i den pe- rodiserade. Tillkommande skatter och restitutioner beror på omprövningsbeslut av tidigare års taxeringar Tabell 6.12 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster Utfall Utfall/Prognos Prognos 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Statens skatteintäkter 566,8 598,7 628,1 601,4 626,2 649,2 Betalningsförskjutningar m.m. -12,2 19,7 3,8 -2,7 -21,9 -11,8 utjämningsavgift 20,7 21,3 20,5 18,4 18,4 18,4 Skatter m.m. på statsbudgeten 575,3 639,7 652,4 617,1 622,7 655,8 Tabell 6.13 Statsbudgetens inkomster Budgetår Utfall Prognos 1998 1999 2000 2001 2002 1000 Skatter m.m. 639,7 652,4 617,1 622,7 655,8 1100 Skatt på inkomst 114,2 131,3 94,9 85,8 105,4 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 39,8 56,9 21,3 14,1 25,5 1121 Juridiska personers inkomstskatt 68,3 68,8 68,6 66,9 75,2 Övriga inkomstskatter 6,1 5,6 5,0 4,8 4,7 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 210,9 233,7 219,5 224,9 231,6 varav Inkomster 322,2 343,6 364,2 375,8 387,9 Utgifter 111,3 109,8 144,7 150,9 156,2 1300 Skatt på egendom 35,1 38,7 36,8 35,5 35,5 varav 1310 Skatt på fast egendom 24,0 27,1 24,9 23,3 23,1 1320 Förmögenhetsskatt 5,1 5,5 5,7 6,0 6,0 1341 Stämpelskatt 4,0 4,3 4,3 4,4 4,4 Övriga egendomsskatter 2,0 1,8 1,9 1,9 2,0 1400 Skatt på varor och tjänster 243,1 248,3 258,9 267,1 275,6 varav 1411 Mervärdesskatt 162,6 167,3 175,1 182,5 190,2 1424 Tobaksskatt 7,5 7,0 7,0 7,0 6,9 1425 Alkoholskatt 10,0 10,4 10,4 10,5 10,7 1428 Energiskatt 49,8 50,6 51,9 52,0 52,6 1452 Annons- och reklamskatt 1,2 1,1 1,1 1,1 1,2 1460 Skatt på vägtrafik 6,1 6,2 6,4 6,5 6,5 1471 Tullmedel 3,4 3,1 3,2 3,3 3,5 Övriga skatter på varor och tjänster 2,6 2,6 3,8 4,1 4,1 1500 Utjämningsavgift 21,3 20,5 18,4 18,4 18,4 1600 Betalningsdifferenser 15,1 -20,1 -11,5 -9,0 -10,8 2000 Inkomster av statens verksamhet 37,5 34,4 48,9 34,6 34,4 varav 2411 Inkomster av statens aktier 8,9 8,6 18,8 5,5 5,2 3000 Inkomster av försåld egendom 11,2 0,8 95,0 15,0 15,0 varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 11,2 0,8 95,0 15,0 15,0 4000 Återbetalning av lån 2,9 3,2 2,7 2,6 2,6 5000 Kalkylmässiga inkomster 5,2 5,3 9,0 9,0 9,0 6000 Bidrag m.m. från EU 9,6 10,7 9,6 9,7 10,1 7000 Extraordinära medel från EU 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 706,3 706,9 782,3 693,5 726,9 1111 Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor Prognos /Utfall Prognos 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 46,5 43,1 25,5 26,0 28,9 Kassamässig redovisning 39,8 56,9 21,3 14,1 25,5 I den periodiserade redovisningen utgörs fysiska personers inkomstskatt av statlig inkomstskatt, skatt på kapitalinkomster samt en del beloppsmässigt mindre skatter och skattereduktioner. Den kassamässiga redovisningen skiljer sig från den periodiserade genom att även inkomstskatt, allmän pensionsavgift, egenavgifter, fastighets-, förmögenhets- och mervärdesskatt betalas in på titeln. Med undantag för inkomstskatt omförs dessa till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Omföringen av den allmänna pensionsavgiften och ålderspensionsavgiften görs preliminärt under inkomståret med en slutreglering efter inkomståret. Mervärdesskatten omförs året efter inkomståret medan övriga skatter och egenavgifter omförs andra året efter inkomståret. Kommunalskatteutbetalningar sker dels med ett preliminärt belopp, vilket fastställs i december året innan inkomståret, dels med en slutavräkning som görs efter inkomståret. I tabell 6.14 görs en jämförelse mellan de periodiserade och de kassamässiga skatterna. Tabell 6.14 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt -6,6 13,9 -4,4 -12,4 -3,4 varav omföringar -4,1 -2,6 -5,0 0,2 0,7 varav kommunalskatt 6,0 11,6 -2,2 -7,4 0,1 varav betalningsförskjutn ingar -5,8 7,9 5,3 -2,7 -0,8 varav övrigt -2,7 -3,1 -2,5 -2,5 -3,4 Omföringarna påverkar titeln negativt åren 1998 2000 medan de påverkar titeln positivt 2001 och 2002. Det positiva bidraget beror på fastighetsskatten och förmögenhetsskatten som båda ökar p.g.a. det återinförda omräkningsförfarandet. Kommunalskatterna bidrar positivt till titeln 1998 och 1999. Förskotten till kommunerna är fastställda och eftersom lönesumman har reviderats upp tillgodoförs titeln de ökade kommunalskatterna. Effekten blir dock negativ då slutregleringen av kommunalskatterna betalas ut. Även avvikelser mellan debiterade och faktiskt inbetalda skatter, s.k. underuttag, ger upphov till en skillnad mellan den kassamässiga och periodiserade redovisningen. Den stora betalningsförskjutningen förklaras av införandet av skattekontosystemet, som medför att kvarskatten avseende och underuttaget avseende redovisas på titeln 1999. I skattekontosystemet debiteras hela underuttaget på titeln året efter inkomståret. I det gamla uppbördssystemet redovisas en del av kvarskatten på titeln efter inkomståret. Posten övrigt består av restitutioner och tillkommande skatt och även av restförda skatter. redovisas de restförda skatterna på titeln . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 56,3 61,3 63,7 65,2 68,3 Kassamässig redovisning 68,3 68,8 68,6 66,9 75,2 Juridiska personers inkomstskatt är högre kassamässigt än periodiserat samtliga prognosår. Skillnaden kan främst förklaras av omföringar och betalningsförskjutningar. Fastighetsskatt, särskild löneskatt, förmögenhetsskatt och mervärdesskatt betalas in på titeln inkomstskatt men omförs till respektive titel , förutom mervärdesskatten som omförs . , utom , överstiger summan av dessa skatter det som omförs från titeln. Tabell 6.15 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt 12,0 7,5 4,9 1,7 6,9 varav omföringar 5,8 0,3 -0,6 3,7 4,3 varav betalningsförskjutn ingar 6,7 4,8 4,1 -3,6 1,0 varav övrigt -0,5 2,4 1,4 1,6 1,6 Den stora betalningsförskjutningen beror främst på stora egna inbetalningar avseende . Från och med redovisas egna inbetalningar på titeln . De betalningsförskjutningar som redovisas beror på skillnaden mellan den slutliga och den preliminära skatten. Posten övrigt utgörs av tillkommande skatt och restitutioner. ingår även restförda skatter i posten övrigt. redovisas restförda skatter på titeln . 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 218,2 239,1 216,9 224,5 232,0 Kassamässig redovisning 210,9 233,7 219,5 224,9 231,6 Periodiserade intäkter på titeln består av arbetsgivaravgifter, särskild löneskatt, allmän pensionsavgift och egenavgifter med avdrag för omföringar till ålderspensionssystemet och avgiftsnedsättningar. Vid en jämförelse mellan åren framgår att de periodiserade nettointäkterna minskar med . Nedgången förklaras i huvudsak av avgiftsväxlingen i samband med pensionsuppgörelsen. Höjningen av ålderspensionsavgiften innebär att utbetalningarna till pensionssystemet ökar, vilket minskar nettointäkterna. Den kassamässiga minskningen är mindre, , bl.a. beroende på att uppbörden sker med en månads eftersläpning. Av tabell 6.16 framgår skillnaden mellan kassa- mässiga och periodiserade avgifter och olika faktorers betydelse för differensen. Tabell 6.16 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt -7,3 -5,4 2,6 0,4 -0,4 varav omföringar -4,3 -4,3 -1,6 -1,8 -2,8 varav betalningsförskjutn ingar -4,0 -2,4 1,3 0,8 1,8 varav utbetalningar 1,0 1,3 2,8 1,4 0,6 Egenavgifterna och särskild löneskatt omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt efter inkomståret. Omföringarna påverkar titeln negativt samtliga prognosår. Betalningsförskjutningar, som att arbetsgivaravgifterna betalas med en månads fördröjning, påverkar titeln negativt åren 1998 1999, därefter råder det omvända förhållandet. Utbetalningarna till pensionssystemet påverkar titeln positivt samtliga år, vilket beror på att utbetalningarna sker med viss eftersläpning. 1411 Mervärdesskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 160,3 168,8 176,6 184,0 191,8 Kassamässig redovisning 162,6 167,3 175,1 182,5 190,2 Skillnaden mellan den periodiserade och den kassamässiga mervärdesskatten förklaras i huvudsak av omföringar och betalningsförskjutningar. Mervärdesskatt, som deklareras i fysiska och juridiska personers inkomstdeklarationer, omförs till inkomsttiteln året efter inkomståret. Betalningsförskjutningar utgörs av den tidsförskjutning som uppstår p.g.a. att mervärdesskatten deklareras och betalas drygt efter verksamhetsmånaden. För företag med en årsomsättning är förfallodagen den 26:e efter verksamhetsmånaden medan förfallodagen för övriga företag är den 12:e andra månaden efter verksamhetsmånaden. Den andel av mervärdesskatten som betalas av större företag är . I tabell 6.17 redovisas skillnaden fördelad på olika faktorers betydelse. Tabell 6.17 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Mervärdesskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt 2,3 -1,5 -1,4 -1,5 -1,5 varav omföringar 3,9 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 varav betalningsförskjutn ingar -1,7 -1,1 -1,2 -1,2 -1,3 Bortsett är den periodiserade mervärdesskatten högre . ändrades tidpunkten för omföringar av mervärdesskatt från inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Omföringarna gjordes månad andra året efter inkomståret, medan de nu omförs första året efter inkomståret. omfördes således mervärdesskatt avseende både och 1997, vilket förklarar den positiva effekten av omföringarna. 1600 Betalningsdifferenser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 15,1 -20,1 -11,5 -9,0 -10,8 Diff. 2,3 -4,5 -1,1 -2,4 På titeln bokförs de skulder respektive fordringar som de skattskyldiga har gentemot staten. Om de debiterade skatterna är större än inbetalningarna uppkommer en negativ betalningsdifferens medan en positiv differens uppkommer vid det motsatta förhållandet. Detta innebär att titeln uppvisar stora variationer mellan både enskilda månader och år. Utfallet var och förklaras av stora egna inbetalningar av preliminär skatt, inbetalda men ej bokförda skatter samt av bokförd men ej utbetald negativ mervärdesskatt. påverkas titeln dels av utbetalningar av överskjutande skatter, dels av att kvarstående skatter, som debiteras fysiska och juridiska personers inkomsttitlar, enbart till viss del kommer att betalas . Av beloppet om avser fysiska personer och juridiska personer. minskar det negativa beloppet till och utgörs av restförda skatter samt betalningsförskjutningar. I jämförelse med beräkningen till den ekonomiska vårproposition har den negativa betalningsdifferensen 1999 minskat med , vilket bl.a. beror på en upprevidering av fysiska personers realisationsvinster. Betalningen av den högre skatten sker som kompletteringsbetalningar och görs dels , dels året efter inkomståret. Förändringen är också en följd av skatter som inte preliminärbeskattas. 6.4.3 Övriga inkomster Övriga inkomster beräknas öka med ca , vilket motsvarar en genomsnittlig ökningstakt på . Det är framförallt förändrade försäljningsinkomster och ökade inkomster från statliga pensionsavgifter som förklarar inkomstökningen mellan åren. ökar övriga inkomster med jämfört med . Den kraftiga ökningen följer av stora försäljningar av statligt aktieinnehav. 2000 Inkomster av statens verksamhet Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 37,5 34,4 48,9 34,6 34,4 Diff. 1,1 0,5 0,1 0,0 Inkomsttitlar med de största inkomsterna är inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster av statens aktier och Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Mellan budgetåren 1999 och 2002 beräknas inkomsterna vara oförändrade. Den stora ökningen om ca mellan och förklaras dels av den beräknade inleveransen på efter försäljningen av aktieinnehavet i , dels av att inlevererade överskott beräknas öka med ca . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition ökar inkomsterna med ca . Ökningen beror bl.a. på uppreviderade aktieutdelningar och att inkomster från inte har beaktats. Dessa två inkomstförstärkningar motverkas dock av minskade inkomster från AB , p.g.a. ändrade regler för tidpunkter för inleveranser. I samband med att Statens fastighetsförvaltning AB sålde delar av sitt fastighetsinnehav förändrades företagets soliditet. Då inlevererade medel baseras på företagets soliditet minskar inkomsterna med i jämförelse med ekonomiska vårproposition. Inkomstökningarna förklaras av inleveranser från och av högre offentligrättsliga avgifter. De högre inkomsterna motverkas dock av lägre inlevererade överskott från AB . 3000 Inkomster av försåld egendom Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 11,2 0,8 95,0 15,0 15,0 Diff. -44,2 50,0 -20,0 0,0 Försäljningar av statligt aktieinnehav beräknas uppgå till totalt . I förhållande till ekonomiska vårproposition beräknas inkomsterna bli lägre , högre och lägre . De stora differenserna beror på att tidsplanen för försäljningarna har reviderats och att det är svårt att uppskatta exakta försäljningsbelopp och när i tiden försäljningarna kommer att ske. 4000 Återbetalning av lån Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 2,9 3,2 2,7 2,6 2,6 Diff. 0,0 0,0 0,0 0,0 beräknas inkomsterna minska med . Minskningen följer av att inkomsterna endast baseras på återbetalningar av studielån tecknade . Det innebär således att kapitalstocken minskar över tiden och därmed återbetalningar av lån. I jämförelse med beräkningen till ekonomiska vårproposition är prognosen oförändrad. 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 5,2 5,3 9,0 9,0 9,0 Diff. 0,0 3,8 3,8 3,7 Inkomster från statliga pensionsavgifter beräknas öka med 3,7 miljarder . Ökningen följer av att statliga myndigheter skall betala som motsvarar avtalsförsäkringarnas försäkringsmässiga kostnad. kommer myndigheternas förvaltningsanslag att anpassas till de nya premienivåerna. De ökade inkomsterna är varaktiga, vilket innebär att förändringarna mellan beräknas bli oförändrade. I jämförelse med beräkningarna till ekonomiska vårproposition ökar inkomsterna med ca . Ökningen i förhållande till den tidigare beräkningen beror på den beslutade avgiftshöjningen. 6000 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 9,6 10,7 9,6 9,7 10,1 Diff. 1,2 0,8 1,1 1,1 minskar inkomsterna med ca , vilket till stor del förklaras av lägre bidrag från . Minskningen begränsas dock av att inkomster från djurbidrag och kompletterande åtgärder ökar i förhållande till beräknade inkomster . I jämförelse med ekonomiska vårproposition är inkomsterna högre . Ökningen 1999 och 2000 förklaras till stora delar av högre inkomster från och utvecklingssektion. Ökningen 2001 och 2002 förklaras till största delen av ökade bidrag från . 6.4.4 Ändrad redovisning av titlar Följande inkomsttitlar används inte längre och tas därför bort: - 1260 Allmänna egenavgifter - 1261 Allmän sjukförsäkringsavgift - 2370 Räntor på beredskapslagring - 2371 Räntor på beredskapslagring och förrådsanläggningar - 2385 Ränteinkomster på lån för studentkårslokaler - 2545 Närradioavgifter - 2626 Inkomster från - 5140 Övriga avskrivningar - 5144 Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt totalförsvar - 7000 Extraordinära medel från EU - 7111 Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten Inkomsttiteln 2524 Bidrag för arbetsplatsintroduktion namnändras till 2524 Finansieringsbidrag för arbetspraktik. 6.5 Kommunskatter Kommunernas skatteinkomster är framförallt beroende på utvecklingen av lönesumman, dvs. sysselsättning och timlön, men även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget utgörs av löner, av pensioner, utgörs av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebiteringen är för kommunerna, för landstingen och för kyrkliga församlingar, dvs. Kommunalskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper - periodiserat avseende inkomståret, kassamässigt avseende budgetåret och enligt den metod som används i nationalräkenskaperna. Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar de kassamässiga skatterna till och med , då slutregleringen avseende betalas ut. Även NR-skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I diagram 6.3 redovisas kommunernas och landstingens skatter enligt alla tre redovisningsprinciperna för åren 1998- 2002. Diagram 6.3 Kommunernas och landstingens skatter. Periodiserad redovisning, redovisning enligt nationalräkenskaperna (NR) samt kassamässig redovisning Miljarder kronor Mellan beräknas de periodiserade skatterna öka med , vilket är betydligt mindre än ökningen av de utbetalda skatterna och NR-skatterna, vilka ökar med 48 respektive . Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende tidigare inkomstår. Den periodiserade skatten påverkas av den föreslagna begränsningen av avdraget för den allmänna pensionsavgiften. Denna ändring ökar kommunskatterna med . De ökade intäkterna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande neddragning görs av de generella statsbidragen. 6.6 Skattekvoten Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste skattekvoten är den som baseras på de skatter som redovisas enligt nationalräkenskaperna. Omläggningen av det svenska nationalräkenskapssystemet från SNA68 till SNA93/ENS95 (skillnaderna mellan de olika systemen finns beskrivna i ett appendix till bilaga 2) har medfört att skattekvoten blivit något lägre.