prop · GN03131 · 2000-01-01 00:00:00 — Övriga lagändringar är även de av enkel karaktär. Med hänsyn härtill har Lagrådets yttrande inte inhämtas då lagrådets hörande skulle sakna betydelse p.g.a. frågans beskaffenhet. 4 Nuvarande ordning () är registeransvarig myndighet för aktiebolag. PRV för även ett handels- och föreningsregister avseende bl.a. handelsbolag, enkla bolag och ekonomiska föreningar. Registeransvaret för banker, försäkringsbolag och understödsföreningar åvilar däremot . Registeransvaret för övriga institut under inspektionens tillsyn, t.ex. kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag, ligger på PRV. 4.1 Närmare om register och företagen under dess tillsyn Av 8 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617), BRL, jämförd med 18 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385), ABL, framgår att skall föra ett bankregister för registrering av bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker. Inspektionen skall dessutom enligt 20 kap. 1 § för- säkringsrörelselagen (1982:713), FRL, föra ett försäkringsregister för registrering enligt den lagen eller andra författningar. Enligt 3 § lagen (1972:262) om understödsföreningar skall inspektionen föra ett under- stödsföreningsregister. för därutöver ett antal register såsom ett led i till- synen av olika verksamheter, t.ex. ett register över försäkringsmäklare enligt lagen (1989:508) om försäkringsmäklare. Sådana register omfattas inte av förslagen i den här propositionen. 4.1.1 för ett bankregister. I det registret registreras bank- aktiebolag, sparbanker och medlemsbanker. Ett bankaktiebolag är ett aktiebolag som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse (oktroj). För bankaktiebolagen gäller de associationsrättsliga reglerna i aktiebolagslagen om inte annat följer av bankrörelselagen. En sparbank drivs under en associationsform som är unik för just spar- banker. Associationsformen kan närmast liknas vid en stiftelse. De associationsrättsliga reglerna för sparbanker finns i sparbankslagen (1987:619) och i bankrörelselagen. En medlemsbank är en ekonomisk förening som driver bankverksam- het. De associationsrättsliga reglerna för medlemsbanker återfinns i lagen (1995:1570) om medlemsbanker och i bankrörelselagen. 4.1.2 för också ett försäkringsregister. I det registreras för- säkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Försäkringsaktiebolag är försäkringsbolag som drivs i aktiebolags- form. De associationsrättsliga reglerna finns i försäkringsrörelselagen. Liksom sparbankerna utgör de ömsesidiga försäkringsbolagen en egen associationsform. De ömsesidiga försäkringsbolagen är dock närmast att likna vid ekonomiska föreningar. Sådana försäkringsbolag ägs av försäk- ringstagarna själva. 4.1.3 för även ett understödsföreningsregister. I det regist- reras understödsföreningar enligt lagen (1972:262) om understöds- föreningar. Verksamheten i understödsföreningar är i princip uppbyggd på samma sätt som i ekonomiska föreningar. Lagen om understödsföreningar innehåller dock inte någon fullständig associationsrättslig reglering. I stället hänvisar den i tillämpliga delar till lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. lag om ekonomiska föreningar upphävdes genom lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Av införandelagen framgår att de hänvisningar till lag som finns i lagen om understödsföreningar fortfarande skall gälla. har lämnat betänkandet Försäkringsföreningar ett reformerat regelsystem (SOU 1998:82). I det betänkandet föreslås bl.a. en ny lag om understödsföreningar. Såvitt avser de associationsrättsliga bestämmelserna har lagförslaget inte konstruerats som en helt självständig författning, utan i den mån lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar är tillämplig hänvisas till bestämmelser i den lagen. Betänkandet har inte remitterats. 4.1.4 Registerfunktionen och handläggningen , försäkringsregistret och understödsföreningsregistret är datoriserade. De handhas på kredit- respektive försäkringsmarknadsav- delningarnas enheter för tillstånds- och rättsfrågor. Registren är tekniskt integrerade i inspektionens institutsregister, som är ett ADB-register. innehåller en stor mängd information om alla institut som står under inspektionens tillsyn, t.ex. olika typer av verksamhetstill- stånd och ekonomiska data. I institutsregistret registreras också utländska bankers och försäkringsbolags filialer i . Vidare ingår ett person- register över personer med uppdrag i instituten. Flertalet av de i instituts- registret ingående uppgifterna är sådana som enligt lag skall antecknas av inspektionen. utgör en central del av den information som stödjer inspektionens tillsynsverksamhet och är till stora delar nöd- vändigt i den löpande kontroll- och uppföljningsverksamheten av insti- tuten. tar inte ut någon särskild avgift för registreringar. Särskild ansökningsavgift tas däremot ut för handläggningen av ett till- ståndsärende. 4.2 Närmare om Patent- och registreringsverkets register Enligt 18 kap. 1 § ABL skall PRV föra ett aktiebolagsregister för regist- rering av aktiebolag. Av 15 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar framgår vidare att PRV skall föra ett föreningsregister för varje län. I 1 § handelsregisterlagen (1974:157) stadgas att PRV skall föra ett handels- register. Uppgifterna i föreningsregistren och i handelsregistret bildar tillsammans handels- och föreningsregistret. Totalt är PRV registeransva- rig myndighet för närmare 900 000 företag, varav omkring 265 000 aktiebolag och över 600 000 övriga företag (handelsbolag, enskilda näringsidkare osv.). 4.2.1 I aktiebolagsregistret registreras sådana bolag som faller under aktiebolagslagen med undantag av bankaktiebolag. Dit hör såvitt nu är av intresse bl.a. kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag och försäkrings- mäklare som driver verksamhet i aktiebolagsform. 4.2.2 Handels- och föreningsregistret I handelsregistret införs enskilda näringsidkare, handelsbolag, ideella föreningar som utövar näringsverksamhet och bolagsmän i enkla bolag, om näringsverksamhet utövas i bolaget. Dit hör t.ex. försäkringsmäklare som driver verksamhet i enskild firma eller handelsbolag. I föreningsregistret registreras ekonomiska föreningar, bostadsrätts- föreningar och sambruksföreningar. 5 Överväganden 5.1 Överföring av registeransvaret Regeringens förslag: Registeransvaret för banker och försäkrings- bolag skall föras över från till , som således skall föra bankregistret och försäkringsregistret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag förutom att promemorians förslag omfattar även att registeransvaret för understödsföreningar skall föras över mellan myndigheterna. Remissinstanserna: avstyrker förslaget och menar att förslaget kommer att medföra dubbelarbete för myndigheterna, längre handläggningstider och försämrad service till högre kostnad. Statskontoret konstaterar att institutens kostnader ökar men tillstyrker förslaget. och motsätter sig förslaget till den del det innebär att avgifterna till myndigheterna ökar och anser att avgifterna till måste sänkas med den andel som motsvarar dess nuvarande registerverksamhet. Övriga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för regleringen av finansiella företag bör vara att dessa skall regleras på samma sätt som andra typer av företag. Endast när det finns vägande skäl bör särskilda regler gälla för finansiella företag. Omständigheter som kan föranleda särskilda bestämmelser är framför allt de finansiella företagens särställning, dvs. deras betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet, eller att hänsynen till konsumentkollektivet särskilt motiverar det. Ett annat skäl är naturligtvis att det finns tvingande bestämmelser i de EG-direktiv som reglerar finansiella företag. Detta var också utgångspunkten för den reform av associationsrätten för bankaktiebolag som trädde i kraft (prop. 1997/98:166, bet. 1998/99:LU4, rskr. 1998/99:23) varigenom aktie- bolagslagen blev den associationsrättliga grunden för bankaktiebolag och bankaktiebolagslagen avskaffades. Avsikten är att med tiden fortsätta detta arbete genom reformer av den associationsrättsliga regleringen även såvitt avser exempelvis sparbanker, medlemsbanker och försäkrings- bolag. Frågor om registrering av olika uppgifter rörande bolag har ett nära samband med de associationsrättsliga bestämmelserna. Den myndighet som ansvarar för den helt övervägande delen av registreringsärendena är PRV, som är ansvarig registreringsmyndighet för bl.a. aktiebolag, handelsbolag och ideella föreningar som driver näringsverksamhet. Inom myndigheten finns i och med detta en expertkompetens såvitt avser registreringsfrågor. Reformen innebär därför en renodling av och en totalt sett effektivare hantering av registerfrågor för finansiella företag. Överföringen av registeransvaret har också den fördelen att verksamhet i viss mån renodlas och än mer kan koncentreras till tillsynsfrågor genom att resurser frigörs. Respektive myndighets särskilda inriktning och kompetens utnyttjas således på ett effektivare sätt. Det får mot denna bakgrund anses lämpligt att PRV övertar regis- teransvaret även för banker och försäkringsbolag. När det gäller understödsföreningar gör regeringen följande bedömning. Som nämnts pågår inom ett arbete där de associationsrättsliga reglerna för försäkringsföretag övervägs. För understödsföreningarnas del omfattar denna översyn såväl de associationsrättsliga som näringsrättsliga reglerna. Bland annat Försäkringsförenings- utredningens lämnade betänkande Försäkringsföreningar ett reformerat regelsystem (SOU 1998:82) utgör underlag för över- synen. I det betänkandet föreslås bl.a. en ny lag om understödsföreningar. Inom ramen för registreringen av en understödsförening sker en tillståndsprövning. Reglerna är i långa stycken föråldrade. En överflyttning av registeransvaret för dessa föreningar till PRV bör avvakta den kommande större reformeringen av försäkringsföreningarna. Mot regeringens förslag skulle möjligen kunna anföras att de berörda företagen måste vända sig till två myndigheter i vissa ärenden i stället för enbart till . Först skall inspektionen lämna tillstånd eller godkännande till en åtgärd och sedan skall registrering ske hos PRV. Fördelarna med reformen får dock anses uppväga denna eventuella olägenhet. För övrigt gäller denna uppdelning redan för exempelvis kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag utan att det, såvitt är känt, har medfört några större problem. Eftersom enligt nuvarande ordning (se avsnitt 4.1.4) inte tar ut någon särskild avgift för registreringar, innebär förslaget vidare ökade avgifter för instituten motsvarande avgiften för registreringen hos PRV. , och motsätter sig förslaget i denna del och begär att institutens avgifter till i så fall skall sänkas. Som framgår av avsnitt 7 kommer inspektionens resurser dock inte att minskas med anledning av den föreslagna reformen. Den besparing som överflyttningen innebär skall först användas för att finansiera vissa engångskostnader hänförliga till nödvändiga datorinvesteringar för att hantera kommunikationen mellan inspektionen och PRV (se avsnitt 5.2) samt användas till en förstärkning av inspektionens tillsynsverksamhet. Det är således endast fråga om en omfördelning av resurserna och det finns därmed inte utrymme att sänka avgifterna på sätt som dessa remissinstanser föreslår. De avgifter som tas ut i registreringsärenden, ca , får dessutom anses överkomliga och utgör inte tillräckliga skäl för att avstå från reformen. Det kan i sammanhanget vara värt att erinra om att de institut under tillsyn som registreras hos PRV erlägger avgifter för denna registrering. 5.2 Skyldighet för att underrätta om registreringar Regeringens bedömning: bör efter det att registrering har skett, för användning i tillsynsverksamhet, underrätta inspektionen om de uppgifter som förts in i eller förts ut ur bank- och försäkringsregistren. Denna underrättelseskyldighet bör även omfatta registreringar i aktiebolagsregistret samt handels- och föreningsregistret för företag som står under tillsyn av . Underrättelsen får ske på medium för automatiserad behandling. Regleringen av underrättelseskyldigheten görs lämpligen i förordningsform. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning utom såtillvida att promemorians förslag även omfattar understödsföreningsregistret. Remissinstanserna: har svårt att finna någon rationaliseringsvinst med reformen, eftersom även i fortsättningen måste ha snabb tillgång till utförda registreringar för sin tillsyn. Övriga remissinstanser, som har yttrat sig, har i huvudsak inte något att erinra mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: är tillsynsmyndighet för banker och försäkringsbolag. För sin tillsynsfunktion är inspektionen beroende av uppgifter i bank- och försäkringsregistren. Dessa uppgifter ligger t.ex. till grund för olika analyser och uppföljningsrapporter. En överföring av registeransvaret för de aktuella registren får därför inte medföra att förlorar nödvändig information för sin tillsynsfunktion. För att undvika detta bör PRV efter det att registrering har skett underrätta om de uppgifter som förts in i eller förts ut ur respektive register. I promemorian föreslogs att denna underrättelseskyldighet skulle tas in i lag. Enligt regeringens mening regleras emellertid denna form av underrättelser lämpligen i förordningsform. Skälen för att understödsföreningsregistret inte omfattas redogörs för i avsnitt 5.1. Enligt den nuvarande ordningen finns det företag, t.ex. kreditmark- nadsföretag, värdepappersbolag och försäkringsmäklarbolag, som står under tillsyn av men för vilka inte är registeransvarig. Det saknas anledning att inte låta även dessa företag omfattas av en sådan underrättelseskyldighet. Tvärtom skulle detta öka möjligheter att utöva tillsyn över de berörda företagen. Underrättelseskyldigheten bör därför även omfatta uppgifter i aktiebolagsregistret samt handels- och föreningsregistret för företag som står under tillsyn av . framförde i sin skrivelse till med begäran om överflyttning av registeransvaret (se avsnitt 3) att en förutsättning för att överföra registeransvaret för bank- och försäkrings- registren från till PRV är att de båda myndigheternas datasystem kopplas samman med en daglig överföring av information. Genom en daglig automatisk överföring från PRV till inspektionen kan enligt inspektionen uppgifterna direkt integreras i inspektionens IT-system utan behov av dubbelregistrering med risk för onödiga tidsfördröjningar. Inspektionen anförde att en sådan ordning skulle innebära en kvalitetshöjning av inspektionens institutsregister. Efter diskussioner med PRV föreslog inspektionen därför en lösning med daglig överföring av samtliga uppgifter. Detta bedömdes som den enklaste och mest kostnadseffektiva lösningen. En sådan förändring skulle dock innebära visst utvecklingsarbete vid båda myndigheterna. Vad och föreslog är naturligtvis ett lämpligt sätt att praktiskt hantera den underrättelseskyldighet för PRV som det finns behov av och torde på ett smidigt och snabbt sätt tillförsäkra inspektionen den information som krävs för dess tillsyn utan att rationaliseringsvinsten med ett överförande av registeransvaret går förlorad på det sätt som befarar. Förslaget bör därför komma till uttryck i de aktuella förordningarna i form av en fakultativ bestämmelse som föreskriver att underrättelsen får ske på medium för automatiserad behandling. Skälet till att bestämmelsen inte bör vara obligatorisk är att det måste vara tillåtet för PRV att underrätta på annat sätt än på medium för automatiserad behandling för det fall tillfälliga tekniska problem uppstår i överföringen mellan myndigheterna. De aktuella registren innehåller en stor mängd personuppgifter. Sådana får samlas in endast för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och uppgifterna får senare inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med de för vilka uppgifterna samlades in. Uppgifterna i en databas måste alltså behandlas i enlighet med de för databasen angivna ändamålen. Detta innebär att en överföring av personuppgifterna i bank- och försäkringsregistren från PRV:s databas till databas, dvs. en behandling av personuppgifterna, således inte får strida mot PRV:s ändamål med insamlandet av uppgifterna. PRV:s primära ändamål med insamlandet av uppgifterna, dvs. det ändamål som kommer att vara direkt anpassat till den egna verksamheten, är att PRV enligt lag kommer att vara registreringsmyndighet med skyldighet att skriva in vissa enligt lag angivna uppgifter i respektive register. Även sekundära ändamål, dvs. ändamål som kan hänföras till andra myndigheters eller enskildas verksamhet, måste framgå av de författningar som reglerar databasen. Vid tillkomsten av dagens registerförfattningar har man nämligen tillämpat en princip som innebär att andra myndigheter än de för vilkas räkning ett personregister förs inte får ha tillgång till uppgifterna i registret, om inte de ändamål för vilka den utomstående myndigheten skall använda uppgifterna anges i författning som reglerar personregistret. Härav följer att det för PRV föreslagna sekundära ändamålet med insamlandet av uppgifterna, nämligen att uppgifterna även skall kunna användas i tillsynsverksamhet, måste framgå av författning, lämpligen i de förordningar som kommer att reglera underrättelseskyldigheten. Det kan nämnas att med automatiserad behandling enligt personupp- giftslagen (1998:204) avses som regel all behandling i datorer av person- uppgifter som finns i datorformat inklusive överföringen av personupp- gifter till sådant format (Personuppgiftslagen, En kommentar, och , s. 44). Begreppet automatiserad behandling är inte avsett att ha någon annan innebörd i de kommande förordningarna. Det bör i sammanhanget påpekas att den tekniska överföringen prak- tiskt måste hanteras på ett sådant sätt att på ett smidigt sätt kan notera i vilka fall den är skyldig att vidta någon åtgärd. Sålunda är t.ex. skyldig att utse två eller flera likvidatorer sedan en sparbanksstämma anmält ett beslut att en sparbank skall träda i likvidation för registrering (se 6 kap. 5 § sparbankslagen). Underrättelsen till om en sådan registrering måste alltså vara så tekniskt utformad att inspektionen uppmärksammas på sin skyldighet att vara aktiv. 5.3 Ansvarsfördelningen mellan och förslag: Fördelningen mellan registreringsmyndighetens och olika ansvar och funktioner skall på ett klart sätt framgå av lagtexten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: avstyrker förslaget eftersom det finns en rad ärenden, t.ex. överlåtelser av försäkringsbestånd och lämplighetsprövningar av styrelseledamöter, som är av mycket speciell natur för försäkringsbolag och som PRV helt saknar kompetens för. är berett att medverka till att rutiner skapas för överlämning av beslut direkt till PRV för registrering om detta skulle anses vara mer rationellt än att instituten själva måste ansöka om registrering efter själva tillståndsgivningen. Övriga remissinstanser som yttrat sig har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna reformen innebär att PRV kommer att vara registreringsmyndighet för banker och försäkringsbolag, medan tillsynen och tillståndsgivningen även i fortsättningen kommer att utövas av . PRV kommer således inte, i motsats till vad antagit, att delta i handläggningen av tillståndsärenden. För att underlätta tillämpningen för såväl de berörda instituten som myndigheterna, är det viktigt att ansvars- och funktionsfördelningen mellan de båda myndigheterna kommer till uttryck på ett klart sätt i författningstexten. Flertalet bestämmelser om registreringar i bank- och försäkringsregistren är desamma som gäller för registreringar i aktiebolagsregistret. Det finns dock särregler för de förstnämnda registren. Dessa redovisas nedan. Där redogörs även för de fall där registreringskravet är detsamma för banker och försäkringsbolag som för aktiebolag, men där särskilda roll som tillsynsmyndighet medför att inspektionen vid en registrering kan ha att göra andra bedömningar än de PRV gör vid en registrering. Slutligen redovisas hur ansvaret mellan PRV och skall fördelas i samband med registeröverföringen. Flera av dessa förslag innebär att fattar beslut i tillståndsfrågan och expedierar beslutet till institutet, som har att ansöka om registrering hos PRV. En sådan handläggningsordning gäller för t.ex. kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag. Mot den bakgrunden anser regeringen att det saknas skäl att införa en annan ordning för banker och försäkringsbolag även om PRV förklarat sig villigt att medverka till utarbetande av rutiner för detta. Ändringar i bolagsordningen eller motsvarande stadfäster och registrerar i regel ändringar av bolags- ordningar och stadgar respektive reglementen beträffande banker och försäkringsbolag (se 9 kap. 5 § BRL och 9 kap. 35 § ABL, 2 kap. 4 § och 4 kap. 15 § sparbankslagen, 2 kap. 3 § och 7 kap. 16 § lagen om med- lemsbanker samt 2 kap. 4 § jämfört med 3 § och 9 kap. 17 § FRL). I ärendet gör inspektionen en prövning av dels att de formella kraven för en ändring är uppfyllda, dels det materiella innehållet. Sedan inspektionen fattat beslut om ändring av bolagsordningen, registrerar inspektionen ändringen i respektive register. Det ankommer på instituten att begära registreringen, vilket regelmässigt sker i ansökan i det första ärendet. Med hänsyn till inspektionens tillsynsuppgift är det en förutsättning för överförandet av registeransvaret till PRV att inspektionen även i fortsätt- ningen stadfäster ändringar i bolagsordningar eller motsvarande. Hand- läggningen blir därmed densamma som för kreditmarknadsbolagen och värdepappersbolagen, dvs. att inspektionen stadfäster ändringarna och expedierar beslutet till institutet, som har att ansöka hos PRV om regist- rering. Lämplighetsprövning av ledningen Enligt 2 kap. 3 § fjärde stycket 3 FRL skall lämpligheten av de personer som avses ingå i ledningen för ett försäkringsbolag prövas innan konces- sion beviljas. Motsvarande regler finns vid beviljande av oktroj för banker (se 9 kap. 3 § andra stycket 3 BRL, 2 kap. 3 § tredje stycket 2 sparbankslagen och 2 kap. 2 § fjärde stycket 3 lagen om medlemsbanker). Av 19 kap. 11 § andra stycket 5 a FRL samt 7 kap. 16 § första stycket 8 och andra stycket BRL följer att det även skall ske en fortlöpande prövning av ledningens lämplighet med möjlighet för att ingripa om lämplighetskraven inte uppfylls. Frågorna om lämplighetsprövning av ledningen och registrering av ledningen är enligt den nuvarande ordningen oberoende av varandra. När en bank eller ett försäkringsbolag bildas gör en pröv- ning av de aktuella personerna i samband med beviljandet av oktroj eller koncession, vilket sker före registreringen av institutet med dess ledning. När ändringar sker i personkretsen därefter har inspektionen inte denna möjlighet att pröva de nya personerna före registreringen av dessa. En överflyttning av registeransvaret från inspektionen till PRV medför där- för inte någon skillnad i den praktiska tillämpningen av reglerna, dvs. frågorna om lämplighetsprövning av ledningen och registrering av den- samma är fortfarande oberoende av varandra. Om PRV registrerar en person, som inte anser vara lämplig, kan inspektionen även i fortsättningen med stöd av ovan nämnda ingripandemöjligheter i efterhand vidta åtgärder. Behövs ytterligare information om ledningsförändringar kan med stöd av 7 kap. 2 § 1 BRL och 56 § första stycket 5 bankrörelseförordningen respektive 19 kap. 3 § andra stycket FRL och 49 § andra stycket 14 försäkringsrörelseförordningen meddela närmare föreskrifter om vilka upplysningar en bank eller ett försäkringsbolag skall lämna till inspektionen. Det kan nämnas att det finns föreskrifter om rapporteringsskyldighet för banker och försäkringsbolag vid utseende av vissa ledande befattningshavare i banker och försäkringsbolag (FFFS 1998:13).