prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Frågor om stöd prövas av i enlighet med nämnda förordning och förordningen (1988:676) med instruktion för Statens kultur- råd. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i tidskriftsutbudet. skall Statens kultur- råd genom utvecklingsinsatser minska enskilda tidskrifters behov av produktionsstöd. Regeringens övervägande Resultatinformation Antalet tidskrifter som ansökte 1998 var 286, vilket är 14 färre än året innan. Av dessa beviljades 137 bidrag med belopp på mellan Verksamhets- bidrag har vidare utgått till Tidskriftsverkstä- derna , , , och Norr- telje med sammanlagt . Verkstädernas verksamhet har breddats till nya IT-områden och goda kunskaper har förvärvats om de möjligheter digitala tekniker ger i form av samverkan med bild- och musikområdena. An- talet elektroniska tidskrifter ökar. Den årliga kulturtidskriftskatalogen har lagts ut på Internet och förnyas kontinuerligt av Tid- skriftsverkstaden i . Katalogen kom- mer att utvecklas och tidskrifts- presentationerna göras fylligare. Vidare har inlett en kampanj, som avser att öka folkbibliotekens utnyttjande av tidskrifter i anslutning till att samtliga folkbib- liotek erbjuds att med statlig sub- vention förvärva fem kulturtidskrifter, som inte redan finns i . Utformningen av det nya stödet till kassettversion av kulturtidskrifter har gjorts och bidragsgivningen kommer igång . Slutsatser Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet med de riktlinjer som angivits och att det statliga stödet till kulturtidskrifter har gett önskvärda effekter. Mot bakgrund av regeringens bedömning i prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i Sve- rige bör det statliga kulturtidskriftsstödet för- stärkas så att de nationella minoriteterna i ökad omfattning kan beaktas vid fördelningen av stö- det. Det ankommer på regeringen att utformna närmare föreskrifter. Reformen finansieras ge- nom en överföring från utgiftsområde 8 Invand- rare och flyktingar. Tabell 6.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 20 400 Reform + 250 Förslag 2000 20 650 C4 Stöd till bokhandeln 6.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 829 2000 Förslag 9 801 2001 Beräknat 9 995 2002 Beräknat 10 207 Under anslaget anvisas medel för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt kata- logdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens stöd till bokhandeln är att behålla och om möj- ligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bok- handeln. Bidraget fördelas av (). Från bidraget utgår även administrationsbidrag till BFI för den statliga stödverksamheten. Anslagssparandet på har sin grund dels i beviljade men ännu ej utbetalade lån, dels i att investeringstakten i bokhandeln för- dröjts. Vidare är bestämmelserna för anslaget så- dana att visst anslagssparande uppkommer . Utgiftsprognosen för visar på ett ut- gående anslagssparande på , dvs. Under det för /96 uppförda anslaget C19 Stöd till bokhandeln finns en reser- vation på . Ändamålet för detta äldreanslag är, liksom skälet till den ingående re- servationen, detsamma som för anslaget C4 Stöd till bokhandeln. Reservationen beräknas bli för- brukad . Den totala utgiftsprogno- sen för dessa anslag blir därmed 13 487 000 kro- nor. Regeringens övervägande Resultatinformation Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det statliga kreditstödet fortsatt att öka. har nio kreditstöd beviljats, varav två i sam- band med överlåtelse, ett i samband med byte av affärslokal, fem till renovering av eller ny inred- ning i samband med utvidgning av befintlig bu- tikslokal och ett till antikvariat. Från BFI:s egen utlåningsverksamhet beviljades ett lån. Beviljade krediter uppgick totalt till . beviljades 97 bokhandlar sortimentsstöd med till en sammanlagd kostnad på . Från katalogdatorstödet beviljades 56 bokhandlar driftsstöd och 12 av dessa både drift- stöd och investeringsstöd med sammanlagt . Bokhandelsstödets geografiska fördelning sträcker sig över samtliga län. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning och att bidragen medfört en positiv utveckling av bokhandeln. I samverkan med sortimentsstödet har katalogdatorstödet varit viktigt för att på mindre orter garantera tillgängligheten av hela det till buds stående sortimentet av böcker. Den förstärkning av bokhandelsstödet som skett har stor betydelse för om den mindre bokhandeln fortsatt skall ha möjligheter att upprätthålla sortiments- och servicenivå. En modernisering och effektivisering av verksam- heten genom ett utvecklat IT-stöd är nödvändig för att bokhandeln skall kunna hävda sig i en alltmer krävande och konkurrensutsatt omvärld. Regeringen föreslår att anvi- sas för stöd till bokhandeln . C5 Talboks- och punktskrifts- Tabell 6.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 58 754 2000 Förslag 59 690 2001 Beräknat 60 711 1 2002 Beräknat 61 797 2 1 Motsvarar 59 690 tkr prisnivå. 2Motsvarar 59 690 tkr prisnivå. Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade samt personer med andra läs- och skrivsvårigheter med littera- tur. skall särskilt framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punkt- skriftsböcker samt ge upplysningar och råd till främst kommunbibliotek. har vidare en central utskrivningstjänst för dövblinda och synskadade punktskriftsläsare samt svarar för framställning av studielitteratur för högskolestu- derande med synskador eller andra läs- och skrivsvårigheter. Medlen anvisas under utgifts- område 15 anslaget A5 Bidrag till vissa studie- sociala ändamål. Till är knuten en punktskriftsnämnd som skall främja och ut- veckla punktskriften för synskadade. För TPB gäller förordningen (1988:341) med instruktion för Talboks- och punktskriftsbiblio- teket samt förordningen (1985:391) om Tal- boks- och punktskrifts- nämnd. Myndighetens intäkter uppgick till sammanlagt , varav utgörs av anslag under ut- giftsområdena 15 och 17 och ut- görs av avgifter, andra ersättningar och bidrag. Anslagssparandet är ett resultat av att TPB kraftigt rationaliserat sin verksamhet. Genom bl.a. anpassning till den nya tekniken har antalet anställda kunnat minskas. Prognosen för visar på ett sammanlagt anslagssparande på , dvs. An- slagssparandet skall användas för delfinansiering av övergången till ett nytt digitalt talboksme- dium. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet registrerade bibliotek och enskilda lånta- gare av talböcker fortsätter att öka till 4 163 lån- tagare , även om ökningen har mattats något jämfört med perioden /96 1997 (3 385 resp. 4 073 låntagare). Utlåningen ökar som kostnaderna för utlåningen fort- sätter att minska. har talboksförvärven uppgått till av den årliga bokutgivningen i vilket är en måttlig minskning jämfört med (). Antalet låntagare av punktskriftsböcker har i likhet med talboksverksamheten ökat, från 1997 till 1998 liksom antalet utlånade volymer, från 19 963 volymer och 21 106 volymer . Kostnaderna för utlåningen har minskat. När det gäller produktionen av punkt- skriftsböcker arbetar man med ny teknik i syfte att kunna ge ut fler taktila barnböcker. Ett inter- nationellt samarbete har lett till ökad kvalitet, men man ligger dock fortfarande i pionjärfasen. har 14 taktila illustrerade barnböcker producerats i landet. producerade TPB tre nya titlar. TPB har haft en ledande roll i det internationella samarbetet kring utvecklingen av ett nytt digitalt talboksmedium. Arbetet sker inom ramen för det s.k. DAISY-konsortiet. Överföringen av talböcker till det nya mediet har fördröjts något då man strävar efter att uppnå en internationell standard inom området. har TPB införskaffat 100 exemplar av den första digitala talboksspelaren . Spelarna skall kunna lånas ut till bibliotek och högskole- studerande. har 69 digitala talboks- titlar producerats. Av dessa var 33 titlar avsedda för högskolestuderande och 36 till biblioteksser- vice. TPB arbetar också med att utveckla multime- dier för synsvaga barn. En har givits ut. Vidare bedriver TPB ett antal andra utveck- lingsprojekt, t.ex. e-textböcker och internet- katalog. Beställningsbemyndigande Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Tabell 6.11 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 2 731 3 069 3 000 Nya förpliktelser 27 000 27 000 30 000 Infriade förpliktelser* 26 662 27 069 29 000 4 000 Utestående förpliktelser 3 069 3 000 4 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 11 000 3 000 4 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Regeringen bedömer att TPB på ett effektivt sätt arbetar för att tillgodose synskadades och andra läshandikappades behov av litteratur. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringar. Anslaget har tillförts . Tabell 6.12 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 54 873 Pris- och löneomräkning + 1 257 Återföring av tillfällig bespa- ring + 3 000 Justering av + 560 Förslag 2000 59 690 C6 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Tabell 6.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 305 2000 Förslag 13 517 2001 Beräknat 13 774 1 2002 Beräknat 14 049 2 1 Motsvarar 13 517 tkr prisnivå. 2Motsvarar 13 517 tkr prisnivå. Enligt stadgarna för ny- hetsinformation och litteratur () som fastställdes av rege- ringen , har stiftelsen till ända- mål att äga och ge ut en nyhetstidning för ut- vecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten skall drivas utan vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet avser perioden t.o.m. . Verksamheten är inriktad på utgivning av ny- hetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker. Verksamheten sprids i hög utsträckning genom läsombud som ingår i marknadsfunktionen och som stiftelsen håller samman med en central re- surs. De sammanlagda försäljningsintäkterna upp- gick till ca . Av en total omslutning på ca inne- bär det en självförsörjningsgrad på . Regeringens överväganden utkom med 52 nummer vilket är en ökning med ett nummer i jämförelse med föregående år. Fem temabilagor gavs också ut . 8 SIDORS nyhetstid- ning på Internet har givits ut kontinuerligt för andra året och aktualiseras varje vardag . besöktes den elektroniska tidningen av 6 000 personer. En sär- skild form av läsaranpassning är bilagan Flera si- dor, som vänder sig direkt till utvecklingsstörda personer. Bilagan ges ut med tio nummer . Flera Sidor görs i nära kontakt med utvecklings- störda läsare och utvärderas kontinuerligt. Den genomsnittliga upplagan av tidningen 8 SIDOR har ökat från ca 4 1988 till ca 11 1998. Som mest var upplagan 13 000 exemplar. 8 SIDOR läses av flera olika grupper. Ungdomsskolorna svarar för den största andelen, . Gruppboende och dag- center för utvecklingsstörda personer utgör tillsammans . De privata abonnemangen ut- gör . bedömer att tidningen läses av ca 100 000 personer . gav stiftelsen ut totalt 34 lätt- lästa böcker vilket är en ökning med fyra titlar jämfört med föregående år. Därav var 22 titlar skönlitteratur och 12 titlar facklitteratur. Fem titlar var nya upplagor av slutsålda böcker. Ge- nomsnittsupplagan har legat på knappt 2 000 ex- emplar. Genomsnittspriset för en utgi- ven var ca . LL-förlaget har även givit ut två CD-romprodukter i samar- bete med andra institutioner. Antalet läsombud fortsätter att öka kraftigt, från 1 275 läsombud till 1 800 ombud . har flera initiativ tagits regio- nalt både till start av ombudsprojekt och till del- finansiering av regionala verksamheter. Man har även gjort vissa utbildningsinsatser för ombud. Förutom marknadsföringen av 8 SIDOR, LL- böcker och andra produkter har flera mindre kampanjer genomförts syftande till att arbeta in varumärket. Det har bl.a. handlat om TV-inslag (Anslagstavlan). Stiftelsen har också medverkat vid 25 mässor, konferenser och liknande arran- gemang. Syftet har varit att sprida kunskap om verksamheten som man pekar på be- hovet av lättlästa alternativ. Slutsatser Regeringen bedömer att bidraget till LL-stiftel- sen har använts i enlighet med det övergripande målet för . Det föreligger inget be- hov av förändringar vad avser verksamhetsin- riktningen. Det avtal mellan regeringen och som reglerar verksamheten kommer att omförhandlas då avtalsperio- den löper ut . Tabell 6.14 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 13 305 Pris- och löneomräkning + 212 Förslag 2000 13 517 C7 Bidrag till Svenska språknämden och Tabell 6.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 070 2000 Förslag 4 393 2001 Beräknat 4 480 1 2002 Beräknat 4 575 2 1Motsvarar 4 393 tkr prisnivå. 2Motsvarar 4 393 tkr prisnivå Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens och Sverigefinska språknämndens verksamheter. av Svenska språknämndens verksamhet bekostas av anslag från olika fonder m.m. har även bidrag från . Syftet med statens bidrag till är att nämnden skall följa utveck- lingen av det svenska språket i tal och skrift och med denna kunskap som utgångspunkt ge råd till språkanvändarna i syfte att främja gott språk- bruk. Det är också angeläget att den nordiska språkgemenskapen stärks. Sverigefinska språk- nämnden skall vårda och utveckla finska språket i . Regeringens överväganden Resultatinformation har besva- rat ca 13 000 språkfrågor från statliga myndig- heter och verk, kommuner m.fl. och enskilda personer. Flera av dessa frågor har föranlett längre utredningar. har arbetet med boken över konstruktioner och fraser i svenska språket fortsatt enligt planerna. Ett förberedande arbete med en ord i språket har kommit i gång liksom en ny utgåva av skrivregler som kommer att ligga till grund för den plane- rade elektroniska versionen. Tidskriften har utkommit med fyra nummer. Antalet prenumeranter var under slutet av 6 500 vilket är en ökning med 300 prenumeranter jämfört . Sekretariatet har vidare hållit föredrag och kurser, medverkat vid konferenser och gjort insatser för språkvården i radio- och TV- program. redovisade också regeringens uppdrag att utar- beta förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket. har besvarat drygt 1 900 språkfrågor. Språknämn- dens tidskrift har planenligt utkommit med 4 nummer med en upplaga på 1 000 exemplar. Nämnden har medverkat i ett antal språkvårdskurser, språk- program i radio och i den svergefinska pressde- batten samt anordnat språkvårdsseminarier för olika yrkesgrupper. Slutsatser Nämndernas språkforskning och rådgivning är av största vikt. Det statliga stödet möjliggör en aktiv språkvård. Regeringen bedömer att anslaget till Sverige- finska språknämnden bör förstärkas så att nämnden får möjlighet att utveckla verksamhe- ten. Reformen finansieras genom ompriorite- ringar inom kulturområdet. Tabell 6.16 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 4 070 Reform + 300 Pris- och löneomräkning + 23 Förslag 2000 4 393 7 Bild och form samt konsthantverk 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheten och insatser för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare ingår statens stöd till konstbildningsrörelsen och annan konstfrämjande verksamhet, för de fria konsterna samt myndigheten den för hemslöjdsfrågor och främjande av hem- slöjden. Även inom andra verksamhetsområden läm- nar staten stöd till bild, form och konsthantverk. Under verksamhetsområdet kulturverk- samhet redovisas vissa statliga bidrag till bild- och formområdet. Under verksamhetsområdet och utställningar redovisas utställnings- verksamhet som bedrivs med statligt stöd. Un- der verksamhetsområdet och bidrag till konstnärer redovisas verksamhet, som har stor betydelse för den konstnärliga utvecklingen och det internationella utbytet inom området. 7.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 79,4 86,2 96,6 92,7 94,3 95,9 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Hos ökar antalet nyanmälda konstprojekt och konstansökningar, i synnerhet konstprojekt inom det icke-statliga området. Ökningen av antalet avslutade projekt är mer måttlig som antalet avslutade konstan- sökningar minskar. Den bristande kopplingen mellan in- och utflöde i verksamheten hör hu- vudsakligen samman med projektens genomfö- randetid, i genomsnitt kring 2 från utred- ningsarbete till det att färdiga konstverk plats. Ett anslagssparande har uppkommit på an- slaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemen- samma miljön, vilket hör samman med det för- dröjda utfallet i vidgade uppdrag och med förskjutningar i utbetal- ningar. Förändringar har för första året redo- visat sitt särskilda uppdrag inom ramen för rege- ringens handlingsprogram inom arkitektur, formgivning och design. Utställningsersätt- ningen har i en försöksverksamhet även fördelats till tio konstnärsdrivna gallerier i landet. har det nya bidraget till vissa utställare inom bild- och formområdet för- delats. Prioriteringar Inriktningen på regeringens politik inom verk- samhetsområdet är att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, oavsett var man bor i landet, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Det är också viktigt att konsten når nya grupper i samhället. Ett flertal förändringar kommer att vidtas un- der inom ramen för de verksamheter som , , , Riksutställningar och bedriver i syfte att förbättra möjligheter- na att möta samtida bild- och formkonst oavsett var man bor i landet. 7.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området I den rapport kallad Samtidskonst i hela landet som , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer med överlämnade till regeringen görs en mer över- gripande beskrivning av läget inom bild och formområdet. Det konstateras bl.a. att en statligt stödd infrastruktur motsvarande den som finns för t.ex. teater- och musikområdena inte har upprättats samt att visningen av samtidskonst på hög konstnärlig nivå i påfallande liten utsträck- ning sker på länsmuseerna. Denna brist kompen- seras dock på vissa håll av verksamheten hos kommunala konsthallar, konstnärsägda gallerier eller genom andra mer tillfälliga initiativ som drivs med ideella förtecken och en begränsad ekonomi. Mot denna bakgrund finner man att spridningen i landet av samtidskonst på en hög konstnärlig nivå ändå är överraskande god. Den positiva utvecklingen för framför allt den unga bild- och formkonsten fortsätter. Utbyte och samverkan mellan de nordiska länderna har stärkts, liksom med länderna runt . Svenska bildkonstnärer har inbjudits till ett fler- tal biennaler . Intresset för svensk design i utlandet har också ökat. Vid möbelmässan i fick svensk inredning massmedial framgång och svensk eller skandina- visk design visades på centrala museer i , , och i . erbjöd bild- och formkonsten en särskilt framskjuten position med ett flertal uppmärksammade utställningar. invigdes den nya byggnaden för Moder- na museet, som under sitt första verksamhetsår hade mer än 500 000 besökare och fick stor uppmärksamhet i medier. Den mest omtalade och besökta formutställningen under Kulturhu- vudstadsåret var Trädgården och Konsthantver- ket på med cirka 250 000 besökare . Också för slöjden innebar en kraftsamling, genom den stora utställningssatsningen Slöjden är här! Slöjden är härlig! I innebar ett kraftigt, men tillfälligt, stöd för flera nyetablerade institutioner inom bild- och formområdet. Under inne- varande år har vissa av dessa institutioner signale- rat om ekonomiska problem. Kultur som regional utvecklingfaktor har fått ett allt större genomslag och detta synsätt ger nu förutsättningar för ett ökat regionalt stöd även till bild- och formkonsten. Flera regioner har i sina förslag till regionala tillväxtavtal fört fram förslag på sådana satsningar. Som exempel kan nämnas projekt som i , Museum Vandalorum i och en bred satsning på design i län. Några län, t.ex. och , lyfter i sina förslag till tillväxtavtal fram slöjdens och hantverkets betydelse som en regional utvecklingsfaktor. En stor del av samtidskonstens offentlighet är kopplad till utställningar på gallerier. Dessa drivs huvudsakligen på kommersiell grund, men ger inte bara konstnärerna utställnings- och in- komstmöjligheter, utan erbjuder också allmän- heten fritt tillträde till de utställningar som arrangeras. , som samlar 56 av landets främsta gallerier, anger i en egen statistik att de drygt 500 utställningar som arrangerats av medlemmarna har haft sammanlagt 370 000 besökare. när andrahandsförsäljningen av konst på auktioner når nya rekordnivåer finns även tecken som ty- der på att marknaden för förstahandsköp på gallerier visar en svag återhämtning sedan den stora nedgången . Vissa galle- rier har utvecklat internationella kontaktnät och medverkar med svenska konstnärer vid interna- mässor. I ett långsiktigt perspektiv visar besöksstati- stiken, som den redovisas i Statens kulturråds Kulturbarometer, en tydligt positiv trend på om- rådet. hade av befolkningen, eller drygt 3 miljoner personer, besökt någon konstutställning eller konstmuseum, en siffra som är i nivå med antalet besök på statligt stödda teater-, opera och dansföreställningar. statistik av detta slag finns dock inte att tillgå. De offentliga utställningarna på konstmuseer och konsthallar besöks i högre grad av den storstads- boende befolkningen jämfört med dem som bor i övriga landet. Förhållandet utjämnas dock av den kontakt med konsten som möjliggörs ge- nom den omfattande utställningsverksamheten inom de konstfrämjande organisationerna på ar- betsplatser och i föreningslivet över hela landet. Det fortsatt låga nybyggandet av framför allt bostäder har återverkningar på konstnärers möj- ligheter till uppdrag för den offentliga miljön, liksom därmed även på allmänhetens möjligheter att möta de nya konstuttrycken i dessa miljöer. Trots den låga byggaktiviteten har intresset från bostadsföretag, kommuner och andra att samar- beta med med beställning av fasta konstverk inom de icke-statliga miljöerna ökat påtagligt. De viktigaste statliga insatserna inom området Staten har antagit ett flertal roller inom området och genomför bl.a. följande insatser. är landets största beställare av konst. Med det vidgade uppdrag som har har rådet i uppdrag att, förutom att förvärva konst för statens miljöer, även söka samverkan och lämna bidrag till förvärv av konst för andra gemensamma miljöer. Staten stöder ut- ställningslivet genom Moderna museets verk- samhet, genom Riksutställningars verksamhet, genom verksamhetsstöd till institutioner som , och , förutom till konstfrämjande och landsomfattan- de organisationer som och Folkrörelsernas Konstfrämjan- de. De två senare organisationerna, Konsthant- verkscentrum och ett tiotal konstnärsdrivna gal- lerier har därtill möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning, i syfte att bredda de konstnärliga uttrycksformerna i verk- samheten, förbättra konstnärernas intäkter i samband med utställningen samt att vinna nya publikgrupper. Staten lämnar också bidrag till ett antal mindre främjandeorganisationer inom bild- och formområdet, i syfte att ge ökade möjlighe- ter att se bild- och formkonst i hela landet, nå ny publik, utveckla metoder, samverkansformer och erfarenhetsutbyte samt att främja konstnärernas villkor. har ett na- tionellt uppdrag inom samtidskonsten och ett nätverksansvar inom formområdet. har Föreningen ett nationellt uppdrag inom form- givning och design. Den konstnärliga utveck- lingen inom området får ett betydelsefullt stöd genom bidragsgivning.