prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås mål, inriktning och prioritering av områden för IT-politiken. Vidare föreslås en ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), en ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd samt en ansvars- fördelning vad gäller informationssäkerhetsarbetet. Informationstekniken präglas av snabbhet och gränslöshet. Utveck- lingen påverkar oss alla och förändrar våra levnadsvillkor. IT- proposition innehöll bl.a. förslag till mål för en nationell IT-strategi, ett handlingsprogram och prioriterade statliga uppgifter. Dessa har följts upp och avrapporterats . En tredje uppföljning ingår nu som en bilaga till föreliggande proposition. Regeringen anser att tidigare angivna grundläggande mål kan ligga kvar men att de behöver utvecklas och preciseras. Det gäller också de prioriterade åtgärdsområdena. Mot bakgrund av att redan är en ledande IT-nation bör ambitionen vara att som första land blir ett informationssamhälle tillgängligt för alla. För att uppnå detta krävs målmedvetna insatser inom varje politikområde. Regeringens strävan är att IT-politiken skall bidra till ökad måluppfyllelse av de allmänna politiska målen och föreslår en inriktning som skall vara vägledande. Regeringen föreslår vidare att statens insatser främst ska prioritera tre uppgifter. Dessa är: tilliten till IT, kompetensen att använda IT samt till- gänglighet till informationssamhällets tjänster. För att underlätta en utbyggnad av IT-infrastrukturen med hög över- föringskapacitet i befintliga ledningsnät och kanalisationer föreslås änd- ringar i ledningsrättslagen (1973:1144). Ledningsrättslagen ger möjlighet att efter ett förrättningsförfarande bevilja rätt att på någon annans mark dra fram och begagna ledningar (ledningsrätt). I lagen föreslås några nya bestämmelser som bl.a. innebär att den som erhållit ledningsrätt för elektrisk starkströmsledning för vilken koncession krävs eller för stark- strömsledning som behövs för teleledning ska ha rätt att, utan nytt förätt- ningsförfarande, utnyttja befintligt utrymme för att dra fram och begagna vissa andra ledningar som kan utnyttjas för bl.a. IT-ändamål. De nya be- stämmelserna föreslås träda i kraft . Propositionen innehåller dessutom inriktning för statens åtaganden vad avser IT-infrastrukturen. Inriktningen avser omfattningen av stöd till utbyggnad i glesbygd och kommande utformning av stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät samt skattereduktion för abonnenter för anslutning till kommunikationsnät med hög överföringskapacitet. I propositionen ingår också ett förslag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslaget innebär att enbart den omständigheten att en arbetstagare har sin arbetsplats i bostaden inte skall medföra att arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 9 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Utgångspunkter för IT-politiken 13 4.1 Utvecklingen mot informationssamhället 13 4.2 som IT-nation 14 4.2.1 Ett internationellt perspektiv på 14 4.2.2 Den svenska IT-användningen i arbete och hem 15 4.3 IT:s betydelse på några viktiga områden 16 4.3.1 IT, sysselsättning och tillväxt 16 4.3.2 IT och livskvalitet 17 4.3.3 IT och demokrati 18 4.3.4 IT och massmedierna 19 4.4 IT-politiken 19 4.4.1 Vidtagna IT-politiska åtgärder 19 4.4.2 Utgångspunkter för en IT-politik för framtiden 22 5 Mål, handlingsprogram och lagförslag 24 5.1 Det IT-politiska målet 24 5.2 IT-politikens inriktning 25 5.2.1 Förslag om IT-politikens inriktning 25 5.2.2 Prioriterade uppgifter för staten 31 5.2.3 Ett handlingsprogram för statens insatser 32 5.3 Tillit till IT 35 5.3.1 Allmän inriktning 35 5.3.2 Informationssäkerhet 35 5.3.3 Åtgärder inom prioriterade informationssäkerhetsområden 44 5.3.4 Export av kryptoprodukter 49 5.4 Kompetens 49 5.4.1 Statliga insatser 49 5.4.2 Bakgrund 51 5.4.3 Skolväsendet 54 5.4.4 IT och vuxenutbildning 58 5.4.5 Kompetensutveckling i arbetslivet 60 5.4.6 IT vid universitet och högskolor 63 5.4.7 Elektronik och IT-baserad industri 66 5.4.8 Ett för Internetteknik 67 5.4.9 IT-forskningen inom EU 68 5.5 Tillgänglighet 69 5.5.1 Inledning 69 5.5.2 Allmänt om teknisk infrastruktur 70 5.5.3 Förslag till ändring i ledningsrättslagen 71 5.5.4 Ett nationellt IT-infrastrukturprogram 77 5.5.5 Informationsteknikens betydelse för regional utveckling och utjämning 86 5.5.6 Övriga insatser för den tekniska infrastrukturen 89 5.5.7 Samhällets informationsförsörjning 94 5.5.8 Statistik om informations- och kommunikationsteknik 96 5.6 Användningen av IT 97 5.6.1 IT för demokrati 97 5.6.2 Staten som föregångare inom IT-användning 100 5.6.3 Elektronisk handel 103 5.6.4 Hälso- och sjukvård, stöd och service samt socialförsäkring 112 5.6.5 Konvergensen mellan tele-, data- och medieverksamhet 115 5.6.6 Skydd av barn från skadligt innehåll 117 5.6.7 Marksänd digital-TV 119 5.6.8 IT i arbetslivet 120 5.6.9 Ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 122 5.6.10 IT-användningen och en ekologiskt hållbar utveckling 126 5.7 Ändring av årlig redovisning 128 6 Börsintroduktion av 129 7 Ekonomiska konsekvenser 130 8 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 131 9 Författningskommentar 131 9.1 Lag om ändring i ledningsrättslagen 131 9.2 Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 133 Bilaga 1 Redogörelse för utvecklingen IT-proposition 134 Bilaga 2 Sammanfattning av Statskontorets rapport delen av Internet (1997:18) 214 Bilaga 3 Sammanfattning av Statskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) 216 Bilaga 4 förslag till ändring i ledningsrättslagen 219 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser 220 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 222 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 224 Bilaga 8 lagförslag 225 Bilaga 9 Förteckning över remissinstanser 226 Bilaga 10 Lagrådets yttrande 227 Bilaga 11 Ordförklaringar och förkortningar 228 Bilaga 12 Tekniska begrepp inom IT-infrastrukturområdet 232 Bilaga 13 Statistik 245 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 272 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), 2. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, dels godkänner vad regeringen föreslår om 3. IT-politiskt mål (avsnitt 5.1), 4. IT-politikens inriktning (avsnitt 5.2.1), 5. prioriterade uppgifter (avsnitt 5.2.2), 6. ansvarsfördelning vad gäller informationssäkerhetsarbetet (avsnitt 5.3). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs att det i ledningsrättslagen (1973:1144) skall införas tre nya paragrafer, 3 a, 13 d och 29 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 a § Ledningsrätt som avser sådan ledning som anges i 2 § första stycket 2 ger ledningens inne- havare rätt att inom det utrymme som har upplåtits för ledningen dra fram och begagna även sådana ledningar som anges i 2 § första stycket 1. Ledningens innehavare får dra fram ledning med stöd av första stycket tidigast efter det att fastighetens ägare underrättats om när arbetet skall påbörjas. Underrättelse skall anses ha skett när meddelandet sänts med brev till fastighetsägaren under dennes adress. 13 d § I fråga om ersättning för skada och intrång på grund av att ledningen dras fram och begagnas med stöd av 3 a § skall be- stämmelserna i 4 kap. expropria- tionslagen (1972:719) tillämpas. Vid tillämpningen av 3 § i samma kapitel skall den tid som där anges räknas från den dag då fastighetsägaren underrättats om när arbetet skulle påbörjas. 29 a § Bestämmelserna i 5 och 6 kap. expropriationslagen (1972:719) skall tillämpas i fråga om ersättning enligt 13 d §. I fråga om rättegångskostnader gäller vad som sägs i 16 kap. 14 § andra och tredje stycket, 17 kap. 3 § andra stycket och 18 kap. 2 § andra stycket fastighetsbild- ningslagen (1970:988) om rätte- gångskostnader i mål om inlösen- ersättning. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1982:80) om anställningsskydd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera drifts- enheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Om arbets- givaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje av- talsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbets- tagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turord- ning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 §. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs en tur- ordning för varje enhet för sig. Enbart den omständigheten att en arbetstagare har sin arbetsplats i sin bostad medför inte att den arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisa- tionen begär det senast vid för- handlingar enligt 29 §. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför arbets- tagare med kortare anställningstid. ger högre ålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Denna lag träder i kraft 3 Ärendet och dess beredning har regeringen haft en kommission för analys av informationsteknikens påverkan på samhällsutvecklingen, IT kommissionen. Kommissionen genomför analyser och pekar på framtida möjligheter inom IT-området samt främjar en bred användning av informationsteknik. Arbetet är långsiktigt. IT kommissionen arbetar i nätverk, s.k. observatorier som bildats för prioriterade områden: Demokrati och medborgarskap, Informationssäkerhet, IT-rättsliga frågor, IT-infrastruktur, Kunskap och kompetens samt Tillväxt. Uppdraget sträcker sig till . Regeringen lämnade propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125) till . Det är den som avses när i det följande talas om 1996 års IT-proposition. Förslag till mål för en nationell IT-strategi, ett handlings- program och prioriterade uppgifter lades fram. godkände regeringens förslag och gav också regeringen till känna vad trafikutskottet anfört om att säkerhets- och sårbarhetsfrågorna inom IT- användningen borde uppmärksammas tydligare och att regeringen borde återkomma till med en utvecklad strategi för detta arbete (bet. 1995/96:TU 19, rskr.1995/96:282). gav även regeringen tillkänna att den parlamentariska förankringen skulle stärkas genom en årlig rapportering till av utvecklingen inom IT-området. Regeringen har lämnat två skrivelser till (skr 1997/1998:19, bet. 1997/98:TU7 samt skr. 1998/99:2, bet. 1998/99:TU4). I föreliggande proposition lämnas den begärda skrivelsen i form av en redogörelse för utvecklingen samt uppföljning av de mål som tidigare satts upp inom IT-området i bilaga 1. I propositionen föreslås ett nytt mål, inriktning samt prioriterade uppgifter för IT-politiken. Under propositionsarbetet har flera myndigheter bl.a. Statskontoret, (), () och () under hand getts tillfälle att komma med synpunkter på förslagen. De har lämnat vissa synpunkter men inte haft något att invända mot förslagen i stort. Regeringen uppdrog genom beslut åt Statskontoret att utreda den svenska delen av Internet innefattande en beskrivning av Internet, att göra en analys av framtida krav och komma med förslag till åtgärder. Statskontoret skulle undersöka behovet av och förutsättningarna för att öka säkerheten och användbarheten i den svenska delen av Internet. Uppdraget redovisades för regeringen . En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 2. Rapporten innehåller inga lagförslag. Vidare uppdrog regeringen åt Statskontoret att ta fram en sammanhållen strategi som skulle precisera statens ansvar och ange hur säkerhetsarbetet kunde inordnas i det nationella handlings- programmet för IT samt hur arbetet med IT-säkerhetsfrågorna borde organiseras och fördelas mellan olika statliga myndigheter. Statskontoret lämnade sin rapport strategi för samhällets IT-säkerhet . Rapporten innehåller inga lagförslag. En samman- fattning av rapporten finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning över remissvaren finns tillgängligt i Närings- departementet (dnr N1999/504/ITFoU). Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att utreda behovet av förutsättningarna för, samt konsekvenserna av en samordning av lagstiftningarna för ljudradio, television, övrig radiokommunikation och televerksamhet med utgångspunkt i att lagstiftningen bör underlätta utvecklingen av elektroniska informationstjänster och ta tillvara medborgarnas, näringslivets och samhällets olika behov med avseende på sådana tjänster. Utredaren skulle också bedöma om det behövs ytterligare lagstiftning för att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald inom området för elektroniska informationstjänster samt för att motverka skadliga konkurrensbegränsningar. Utredningen antog namnet . Uppdraget redovisades i betänkandet (SOU 1999:55) Konvergens och förändring. Samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna. Betänkandet har remiss- behandlats. En sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i (dnr. Ku1999/1683). Ledningsrättslagen Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalt och socialt perspektiv. Utredaren skulle presentera förslag till hur staten i samverkan med näringsliv och teleoperatörer skulle kunna uppnå god regional och social täckning av sådan infrastruktur (dir. 1998:61). Utredaren lämnade sitt betänkande Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85). föreslog vissa ändringar i ledningsrättslagen (1973:1144) bl.a. för att underlätta utbyggnaden av ledningar med hög överföringskapacitet. I denna proposition tar regeringen endast upp den förslagna ändringen i ledningsrättslagen (1973:1144) som gör det möjligt att utan nytt förrättningsförfarande kunna utnyttja ledningsrätt för starkström även för ledning för telekommunikation. Utredningens övriga författningsförslag bereds inom . Utredningens lagförslag i den delen finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Närings- departementet (dnr N1999/8354/ITFoU). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i lagtexten i förhållade till lagrådsremissen Turordning vid distansarbete Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över regleringen av distansarbete. Med stöd av detta bemyndigande för- ordnades en särskild utredare. Utredarens uppgift var bl.a. att belysa förekomsten av olika former av distansarbete, de konsekvenser som sådant arbete kan ha för arbetsförhållandena, den yttre miljön och i andra avseenden samt klarlägga de hinder lagstiftningen kan innebära för att införa och genomföra distansarbete samt behovet av skydd för den enskilde. Den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen, arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, jämställdhetslagen, lagstiftningen om ansvar och ersättning för skada på person eller egendom samt socialförsäkringslagstiftningen skulle ingå i översynen, liksom annan lagstiftning som kan ha betydelse för införandet och utförandet av distansarbete. Utredaren skulle slutligen föreslå de ändringar eller kompletteringar av lagstiftningen som erfordrades. Utredaren (under namnet distansarbetsutredningen) lämnade sitt betänkande Distansarbete (SOU 1998:115). Betänkandet innehåller en belysning av olika aspekter på distansarbetet samt en beskrivning av svårigheterna att beräkna omfattningen av distansarbete, bl.a. med hänsyn till att det saknas en enhetlig definition av begreppet. Enligt Arbetskraftundersökning förlägger emellertid av samtliga arbetstagare eller 300 000 personer i sitt arbete till hemmet regelbundet. Betänkandet innehåller vidare en redovisning av vilka regler som gäller och behovet av förändrad reglering genom lagstiftning eller avtal. I betänkandet lämnas två lagförslag. Det ena lagförslaget avser en ändring av turordningsreglerna i 22 § lagen (1982:80) om anställnings- skydd (anställningskyddslagen) medan det andra avser en ändring i anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) beträffande avdrag för bostadskostnad. Utredaren lämnar vidare förslag om försöksverksamhet, information och forskning om distansarbete samt om kartläggning av utlokaliserad verksamhet. Utredaren redovisar dessutom till hjälp för parterna i distansarbetsförhållanden en checklista över frågor som bör beaktas i avtal och överenskommelser om distansarbete. Regeringen tar här upp förslaget till ändring av anställningsskydds- lagen. Övriga förslag kommer att beredas vidare i . förslag till ändring av anställningsskydds- lagen finns i bilaga 8. Betänkandet har remissbehandlats och en för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N1999/1419/ARM). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag likalydande med det som finns i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 4 Utgångspunkter för IT-politiken är en av världens mest framstående IT-nationer med bl.a. en stark industriell bas, hög användning av informationsteknik (IT) både inom offentlig och privat sektor samt en stark expansion av företag inom IT-sektorn. är t.ex. världsledande inom trådlös kommunikation och Internetanvändning. Bakgrunden till detta är bl.a. svenska traditioner inom tekniskt systembyggande. har en lång ingenjörs- och innovationstradition inom telekommunikationsområdet. En förklaring är den breda användningen av IT och snabbheten hos stora grupper i samhället att acceptera den tekniska utvecklingen, bl.a. stimulerad av personaldatorreformen . Andra bakomliggande förklaringar är det pågående , den sedan gammalt väl utbyggda teleinfra- strukturen, den internationellt sett tidiga liberaliseringen av tele- marknaden och det faktum att svenska universitet anslöt sig till Internet långt före resten av . Den svenska traditionen med pragmatisk samverkan mellan stat och näringsliv är också en viktig framgångsfaktor. ställning som tidig användare av avancerad teknik ger goda förutsättningar för framtiden. 4.1 Utvecklingen mot informationssamhället står mitt uppe i en samhällsomvandling som går under namn som den digitala revolutionen eller IT-revolutionen . Motorn i processen är informationstekniken, IT. Informationstekniken represen- terar en ny basteknik, precis som en gång elektriciteten och bensinmotorn i industrialismens barndom. kommer informationstekniken att finnas representerad överallt i samhället, informationssamhället . Informationstekniken präglas av snabbhet, växelverkan och gränslös- het. Tid och rum spelar allt mindre roll. Människor kan lättare kontakta varandra. Gamla arbeten och branscher försvinner, som nya uppstår. Information flödar fritt i nästan obegränsad omfattning. Informationstekniken förändrar vår verklighet, hastigt och dramatiskt. Denna utveckling kommer att beröra och påverka oss alla. Villkoren för företagande, arbetsliv, kultur, utbildning och politik förändras i det in- formationssamhälle som är under framväxt. Vad är IT? Begreppet IT har mycket snabbt blivit en självklar del av vårt vardagsspråk. Ändå är det långtifrån självklart eller entydigt vad det står för. I betänkande (bet. 1995/96:TU19) gjordes följande definition: Informationsteknik, IT, är ett samlingsbegrepp för olika tekniker som används för att skapa, lagra, bearbeta, överföra och presentera ljud, text och bild. IT gör denna hantering möjlig oberoende av mängden information och geografiska avstånd. Sammansmältningen av tele-, data- och medieområdena har lett till att begreppet IT numera omfattar all datorbaserad hantering av information. Begreppet informations- och kunskapssamhället används vidare som en benämning på en vidareutveckling av industrisamhället där information och kunskap utgör en allt viktigare resurs för att skapa nationellt välstånd. Denna proposition kommer i första hand att följa denna definition, i vilken även digital kommunikationsteknik ingår. IT kan sägas vara ett stort tekniskt system för informationshantering och kommunikation i vid mening, som bygger på en sammansmältning av olika tekniker och äldre infrastrukturer, främst datorn och telesystemet samt TV- och annan medieteknik. Men det är viktigt att vara klar över att IT och informationssamhället inte bara är en integration av datorer, medieteknik och telesystem i snävt teknisk mening, utan också ett sociotekniskt system där ägandeform, organisation och regelverk i hög grad avgör utvecklingen. Det krävs människor och organisationer som bygger, driver och utnyttjar systemen, och det krävs rättsliga och ekonomiska villkor som reglerar dem. Med andra ord spelar sociala, kulturella, politiska och ekonomiska faktorer en avgörande roll för informationsteknikens utveckling. Det engelska begreppet för IT är , eftersom technology även betyder teknik. Detta begrepp översätts här till informationsteknik, inte informationsteknologi som normalt sett betecknar vetenskapen om informationsteknik. I bilaga 11 finns ord- förklaringar och i bilaga 12 beskrivs några begrepp inom IT- infrastrukturområdet. 4.2 som IT-nation 4.2.1 Ett internationellt perspektiv på I går utvecklingen mycket snabbt inom IT-området. Vi har en stark och snabbt växande IT-sektor och en jämförelsevis intensiv användning av IT i mer traditionella näringar. är bland världens ledande nationer vad gäller antal telefonlinjer, mobiltelefoner, datorer och Internetabonnemang per invånare (se även bilaga 13 med statistik). Den svenska telemarknaden var en av de första inom EU att konkurrens- utsättas, vilket innebar att utgjorde en utmärkt testmarknad. Nära 160 teleoperatörer har till anmält att de bedriver televerksamhet enligt telelagen. Det område som fått mest upp- märksamhet rör utvecklingen av ny teknik för att använda Internet över de mobila näten. Här är i absolut världsklass. Detta är glädjande och betyder att har goda möjligheter att även fortsättningsvis vara bland de ledande länderna i världen när det gäller IT-utveckling. Det sker ett betydande inflöde av utländska investeringar till avseende forskning och utveckling (FoU) på IT-området. Flera av världens största IT- och telekom- munikationsföretag har valt att förlägga forskningsintensiv verksamhet till . Sådana företag är t.ex. Microsoft, , och . Det förekommer en rad olika indikatorer på vad som utgör en ledande IT-nation och det finns många internationella jämförelser på IT- området.