prop · GN0390 · 2000-01-01 00:00:00 — Fokus i verksamheten är en fortgående dialog om innehållsmässiga frågor i konsten och det sätt och de former den kan presenteras på. Speciell vikt skall läggas vid mötet mellan bildkonst, design och arkitektur. NIFCA medverkar, tillsammans med för Visuella Studier (NSVS) i , till utgivandet av tidskriften : . uppdrag är att utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, vilket uppgick till , bidrar till den nordiska litteraturens tillgänglighet på originalspråk. har sekretariat utlokaliserats och kommer att administreras av Biblioteksstyrelsen i . Nomus har inom ramen för sitt uppdrag att fördela bidrag till musiklivet. Medel har beviljats för nya kom- positionsbeställningar, konsertframträdande/festivaler samt ett antal konferenser, symposier och seminarier till ett belopp av . Den största enskilda satsningen utgörs av stöd till Orkester . Orkester medverkade vid invigningen av de nordiska ambassaderna i och gav en konsert i samband med invigningen. Även den verksamhet som bedrivs vid de nordiska husen på , , och finansieras inom kulturbudgeten. Särskilda medel har dessutom avsatts för reparation av husen i och i Torshamn. Ett särskilt möte ägde rum mellan ämbetsmannakommitténs och representanter för husen i samband med ämbetsamannkommitténs möte i Rejkjavik . inledde de nordiska husen ett produktionssamarbete. och Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. har som en naturlig följd av sitt ordförandeskap i EU också rapporterat om arbetet. Det nordiska samarbetet på mediaområdet är viktigt i förhållande till EU:s arbete. EU:s mediasamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. vill fortsätta föra en aktiv politik för att tillvarata nordiska intressen på mediaområdet. har genomfört ett stort antal kulturprojekt i utlandet. Det nordiska kulturutbyte med , Shuttle 99, kulminerade . Projektet har i huvudsak varit ett utbyte mellan professionella konstnärer inom samtliga konstkategorier. Det har bidragit både till att visa nordiskt kulturliv i och sydafrikansk kultur i . Bland annat anordnades flera evenemang på i om sydafrikansk konst. Ett viktigt projekt, vars syfte var att främja kulturverksamhet för barn, var The Ziyabuya Children s Arts and som hölls i . En annan stor prioriteringen var det fortsatta arbetet med . Utställningen tas fram i samarbete med i D.C. och kommer att visas 2000- 2001. Utställningen handlar om vikingarnas resor västerut och visar bland annat arkeologiska utgrävningar från och . och dess närområden Samarbetet med närområdena ökar i betydelse. budget för närområdssatsningar har ökat jämfört med budgeten för . Kulturförmedlingen är en betydelsefull del i samarbetet. Samtliga konstkommittéer har haft kontakt och i olika former bedrivit samarbete med sina motsvarigheter i eller nordvästra . Stipendieordningen Sleipner (utbyte av unga konstnärer) har utvidgats till att innefatta konstnärer från närområdena. 3.2 Utbildning och forskning Allmänt Utbildning och forskning hör till de prioriterade områdena i det nordiska samarbetet. Sektorn är också den största resursmässigt sett. Medlen används huvudsakligen för finansieringen av sektorns mobilitetsprogram (system för utbyte på högstadium, inom gymnasieskolan, folkhögskolan, den högre utbildningen och forskningen), de gemen- samma nordiska institutionerna, ett antal sektoriella handlingsplaner samt vissa tidsbegränsade samverkansprojekt och forskningsprogram. Den för sektorn viktigaste åtgärden har varit utarbetandet av ministerrådsförslaget som föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser/Strategi för nordiskt utbildnings- och forsknings- samarbete 2000-2004. I strategin har angetts riktlinjer och fokusområden för det nordiska samarbetet, inklusive samarbetet med och närområdena, för den kommande femårsperioden. Två ministerrådsförslag innan, om nordisk forskningspolitisk strategi respektive nordisk språkpolitik, har inarbetats i förslaget i syfte att göra det till ett heltäckande policydokument för hela utbildnings- och forskningssektorn. Strategin behandlades vid session och fick ett positivt mottagande. Strategiförslaget, inklusive kommentarer, kommer att följas upp genom handlingsplaner för de olika delsektorerna inom utbildning och forskning. Samarbetet inom Språksamarbetet är förutsättningen för allt annat nordiskt samarbete och därför av betydelse för samtliga ministerrådssektorer. Insatser för språksamarbetet har alltid haft hög prioritet i det nordiska samarbetet. Ministerrådsförslaget om nordisk språkpolitik, som behandlades under det svenska ordförandeskapet, har planenligt följts upp genom tillsättandet av en språkpolitisk referensgrupp. Gruppen har utarbetat en handlingsplan för språkområdet (NORDMÅL) för tiden . En av utbildnings- och forskningsministrarnas tema- diskussioner har också ägnats de nordiska språken - Små sprogsamfunds status i lyset af informationsteknologiens hastige udvikling. Diskussionen kommer att följas upp med konkreta åtgärder, bl.a. ett forskningsprogram om språkteknologi. Ett annat högt prioriterat område i det nordiska samarbetet är insatser för barn och unga. Mobilitetsprogrammet , som tog initiativet till, har startat som ett tvåårigt pilotprojekt (1999-2000) med inriktning på högstadium. Projektet syftar bl.a. till ökad kultur- och språkförståelse. Ledningsgruppen för nordiskt skolarbete har - med utgångspunkt i strategiplanen - utarbetat förslag till en handlingsplan för skolområdet. Ledningsgruppen har även beslutat att låta göra en utvärdering av det nordiska skoldatanätet (). I uppdraget ingår att överväga i vad mån kan göras till ett nätverk för hela utbildnings- och forskningsområdet. har beslutat att temakonferensen under det svenska ordförandeskapsåret - Ett nordiskt lyft för vuxnas lärande - den nordiska modellen - skall följas upp med ett samnordiskt projekt. En arbetsgrupp med representanter för folkbildning/vuxenundervisning, högre utbildning och arbetsmarknadssektorn har fått i uppgift att utarbeta ett projektförslag om vuxnas lärande, varvid särskilt skall uppmärksammas universitetens och högskolornas roll i relation till arbetslivets kompetenskrav. har även fattat beslut om en fördjupningsstudie rörande vuxnas deltagande i olika utbildningsformer, baserad på vissa av indikatorstudier. Ett förslag till en handlingsplan för folkbildnings- och vuxenundervisningsområdet - också den med utgångspunkt i strategiplanen - har utarbetats . Ledningsgruppen för nordiskt samarbete inom högre utbildning har utrett hinder för mobilitet och erkännande av examina samt satt fokus på områden där det är viktigt med nordisk profilering och erfarenhetsutbyte i förhållande till andra europeiska och internationella miljöer. Nordisk dimension och regionalt samarbete inom högre utbildning är därvid av stort intresse. har beslutat att förlänga det nordiska avtalet om tillträde till högre utbildning , det vill säga t.o.m. utgången av . Som ett led i uppföljningen av ministerrådsförslaget om forskningspolitisk strategi har mandatet för Nordisk forskningspolitisk råd (FPR) setts över. FPR har också fått en bredare sammansättning med hänsyn till att uppgifterna blir mer tvärsektoriella. FPR har förberett ett antal forskningsprogram, bl.a. ett om språkteknologi med start . - De nordiska välfärdsstaterna i ett europeiskt sammanhang - som varit försenat, kunde starta . avslutades, Miljöforskningsprogrammet 1993-97, med publiceringen av en slutrapport och en egenutvärdering. Rapporten innehåller - utöver en facklig avrapportering av programmet - värderingar och rekommen- dationer av betydelse för ledning och organisering av framtida forskningsprogram. IT-policygruppen, som är rådgivande till ministerrådet och vars ansvarsområde avser hela utbildnings- och forskningsområdet, har fått ett nytt mandat för . Gruppens tidigare arbete har varit inriktat på att kartlägga pågående verksamhet och att komma med förslag till konkreta samarbetsprojekt. Det nya mandatet är inriktat på den långsiktiga utvecklingen inom IT-området. Slutligen har de tre ledningsgrupperna på utbildningssidan fortsatt sitt arbete med evalueringsfrågor. Syftet är där att - förutom att utveckla och införa evalueringsmetoder på alla nivåer i det nordiska samarbetet - skapa förutsättningar för att ytterligare profilerar en gemensam grundsyn i fråga om utvärdering i internationella sammanhang. och Vid utgången av 1998 överlämnade en av ministerrådet tillsatt arbetsgrupp, som haft att värdera EU:s nya utbildningsprogram och , en rapport. Gruppen konstaterade att det bland de nordiska länderna i allt väsentligt fanns en positiv grundsyn till programmens utformning. Det nordiska samarbetet kunde därför inriktas på implementeringsfasen. Av stor vikt bedömdes därvid fortsatt erfarenhetsutbyte vara. Erfarenhetsutbyte om de nya programmen i fortsättningen skulle tas upp som en stående punkt på dagordningarna för ledningsgrupperna inom utbildningsområdet. ägde ett möte rum i , som ett led i uppföljningen av mötet i och den s.k. Sorbonnedeklarationen om harmonisering av de högre utbildningarna i . och dess närområden Mötet mellan de nordiska och baltiska utbildningsministrarna ledde bl.a. till att en arbetsgrupp tillsattes med representanter från de nordiska och baltiska länderna i syfte att undersöka förutsättningarna för att tillskapa ett gemensamt Nordiskt-baltiskt utbildningsrum. Av gruppens rapport, som förelåg , framgår att det inte finns några formella hinder för etablerandet av ett sådant utbildningsrum. De hinder som finns är av praktisk karaktär, främst ekonomisk - på både nationell och individuell nivå. Ett resultat av samma ministermöte var även tillkomsten av ett samarbetsprojekt mellan de nordiska och baltiska länderna om insatser för elever med särskilda behov. Projektet - Development of a - som kunde konkretiseras , disponerade ur närområdesbudgeten. Motsvarande belopp väntas stå till förfogande även för . På lärarutbildningsområdet har de nordiska och baltiska länderna samarbetat inom programmet Teacher Training in the Baltic States - Nordic Plan of Action. De senast igångsatta projekten, de på IT-området, beräknas bli avslutade före utgången av . En slutkonferens kommer att hållas i . Programmet kommer därmed att vara avslutat. 3.3 Miljö Det nordiska samarbetet inom miljöområdet utgår från målen i den nordiska miljöstrategin. Det innebär bl.a. att den inom högsta tillämpade ambitionsnivån skall vara riktmärket för både det nationella miljöarbetet och det nordiska framträdandet i det internationella miljösamarbetet. Strategin syftar till att bevara den biologiska mångfalden, att nå en hållbar användning av naturresurserna och att minska föroreningar och utsläpp under kritiska belastningsgränser. Miljöstrategin gäller t.o.m. och förhandlingar pågår om en ny strategi, ett miljöhandlingsprogram. Styrande för detta arbete är den utvärdering som gjorts av den nuvarande strategin och det arbete som, på de nordiska statsministrarnas uppdrag, pågår om att ta fram en strategi för hållbar utveckling i . Strategin skall inriktas på sådana områden där har gemensamma intressen och särskilt goda förutsättningar och där det nordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde. De nordiska miljöministrarna sände ett uttalande till Europeiska rådets möte i om vikten av integration av miljöhänsyn och om hållbar utveckling. Miljöfrågorna har och har haft ett stort utrymme i de nordiska ländernas politik och vi har samarbetat i inom miljöområdet . Man måste också understryka den betydelse det nordiska samarbetet har inte bara för de nordiska länderna utan också för vårt närområde. Det nordiska miljösamarbetets verksamhet i och de baltiska staterna samt relaterade finansieringsfrågor har behandlats på miljöministernivå . Det har betonats att miljösamarbetet med skall vara en del i reformprocessen i och ta sikte på att bygga upp och stödja organisation och styrning av den ryska förvaltningen och näringslivet. Insatserna i samarbetet har framför allt avsett projekt relaterade till vatten- och avloppsrening. har som ordförande i det nordiska samarbetet drivit frågor om havens resurser och miljö, Östersjösamarbetet, det arktiska miljösamarbetet och det nordiska miljösamarbetets kontakter med EU. I samband med ämbetsmannakommitténs möte på deltog , som dåvarande ordförande i , i ett särskilt möte för informationsutbyte om EU-arbetet. höll vidare ett seminarium i om miljön och EU:s nordliga dimension. EU- och EES- frågor är stående dagordningspunkter på miljöministermötena. En handlingsplan för natur- och kulturmiljöskydd i (för , och ) antogs på miljöministrarnas sommarmöte på och beslut fattades om en organisation för genomförande och allokering av medel. Huvuddelen av miljöområdets projektverksamhet har bedrivits i fasta arbetsgrupper för havs- och luftfrågor, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv, kemikalier samt produkter och avfall. Arbetet har till betydande del varit inriktat på att ta fram förhandlingsunderlag och förbereda nordiska initiativ i EU och i det övriga internationella miljösamarbetet. Detta är även en av utgångspunkterna i arbetet med att ta fram det nya miljöhandlingsprogrammet. Det finns också ett antal tvärsektoriella grupper för miljö och ekonomi, energi, jord- och skogsbruk, fiske, konsumentfrågor, kulturmiljö i landskapet och en om produktorienterad miljöstrategi samt en ad-hoc grupp om trafikbuller. Miljöfrågorna tas också upp inom andra sektorer. Till exempel finns ett handlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete och fastställdes en nordisk miljöpolicy för försvarssektorn. Under sitt ordförandeskapsår 2000 kommer att bland miljöfrågorna fokusera på hållbarhetsstrategin och miljöhandlings- programmet, det tvärsektoriella samarbetet, en integrerad insats för landskapsvärden, hållbar utveckling i och på det övriga internationella planet: kemikalier och de globala förhandlingarna om långlivade organiska föroreningar (POP:s), samt uppföljning av i . 3.4 Ekonomi och näring 3.4.1 Energi Allmänt Målsättningen med det nordiska energipolitiska samarbetet är att främja en effektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning i och dess närområde. Utvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt har dessutom medfört ett ökat behov av nordiskt samarbete när det gäller frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inre marknaden i EU/EES, förhållandet till klimatfrågan och möjligheterna att utveckla samarbetet om Östersjöfrågor inom energisektorn. Samarbetet baseras på den energipolitiska redogörelsen till 1996 samt på uppföljning och utveckling av frågorna i statsministrarnas deklaration i Bergen om en bärkraftig energiförsörjning omkring . Detta innebär verksamhet som medför 1) en ökad användning av förnybara energikällor och en satsning på energieffektivisering, 2) en utveckling av offentliga ramverk för byggande och drift av ledningsnät och infrastruktur, 3) åtgärder för en harmonisering av avgiftssystemet som säkrar förnybara bränslens och naturgasens konkurrenskraft i förhållande till andra energibärare, 4) en ökad kraftvärmeanvändning, 5) frågor om finansieringen av energi- investeringar och 6) kontakter mellan energimyn- digheter. har det nordiska energisamarbetet i stor utsträckning varit inriktat på att omsätta Bergenrapportens rekommendationer i konkret verksamhet. En stor del av arbetet bedrivs numera i särskilda arbetsgrupper, som också samarbetar med de övriga och med Baltic Energy Task Force . Ett särskilt ramprogram för det fortsatta nordiska energipolitiska samarbetet antogs av . Samarbetet inom Samarbetet mellan de nordiska länderna har stärkts . Arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden, inklusive energieffektivisering och energisparande har varit framgångsrikt, liksom samarbetet i klimatfrågor som även kommer att ha fortsatt hög prioritet . Det nordiska energiforskningssamarbetet syftar till att komplettera och ersätta verksamhet som utförs nationellt och uppfyller kraven på nordisk nytta på energiområdet. Nuvarande programperiod påbörjades och koncentreras i högre grad än tidigare till sådana områden som bedöms vara av central betydelse för utvecklingen av ekonomiskt och ekologiskt hållbar energiteknik. Den skall bidra till en kostnadseffektiv minskning av energiförbrukningen och utvecklingen av förnybara energikällor samt till miljövänligare energiteknik genom att stärka grundkompetensen vid universitet, högskolor och andra forsknings- institutioner inom energiforskningsområden som är av centralt gemensamt nordiskt intresse. Forskningssamarbetet skall skapa fungerande forskarnätverk mellan länderna. NEFP, Nordiska energiforskningsprogrammet, är ett komplement till de nordiska ländernas nationella program och bedöms fortsatt kunna bidra till att stärka energiforskningen i samt öka möjligheterna till samarbete med de baltiska länderna och . har klimatfrågan varit en viktig del av det nordiska energisamarbetet och har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och förutsättningar för gemensamt genomförande, särskilt i de baltiska staterna. Ett samarbete om klimatfrågor har utvecklats med miljösektorn i en gemensam styrgrupp under ministerrådet. Arbetet har inriktats på analyser av framför allt de s.k. flexibla mekanismerna (exempelvis möjligheten att handla med utsläppsrättigheter) som syftar till att göra det möjligt att genomföra åtgärder för att minska koldioxidutsläpp där dessa är kostnadseffektiva. Inriktningen av arbetet styrs av de nordiska ländernas behov och intressen inför de fortsatta klimatförhandlingarna. och Aktuella energifrågor inom EU och EES utgör numera en stående punkt på dagordningen vid nordiska möten på minister- och ämbetsmannanivå. Det gäller förutom frågor om energimarknaderna och energipolitik även frågor om den inre marknaden och miljöfrågor som är betydelsefulla för energiområdet. har en betydelsefull del av det Östersjöinriktade arbetet skett i samarbete med Baltic Energy Task Force . En uppföljning av de europeiska programmen på nordisk nivå pågår. I första hand bedöms, ur en nordisk synvinkel, programmen SAVE, som syftar till att öka investeringarna i energieffektivitet, och ALTENER, som syftar till att öka användningen av förnybara energikällor inom EU. 3.4.2 Näringspolitiskt samarbete och IT-frågor Det övergripande målet för det nordiska samarbetet på det näringspolitiska området är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och på detta sätt skapa goda villkor för tillväxt och sysselsättning. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där ett samarbete kan ge nordisk nytta utöver vad enskilda nationella insatser kan ge. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och möjligheter samt att utbyta erfarenheter och synpunkter om frågor av gemensamt intresse. Liksom föregående år har stor vikt fästs vid de små och medelstora företagen. Aktiviteterna har fokuserats främst kring följande områden: - fortsatta insatser för att förbättra den nordiska konkurrenskraften i syfte att skapa goda villkor för tillväxt, sysselsättning och välfärd, - att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende elektronisk handel och andra näringspolitiskt relaterade IT-frågor, - att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet på turistområdet, - att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende en hållbar strategi inom näringslivssektorn. Den nordiska referensgruppen för elektronisk handel redovisade vid ministermötet i sin rapport om elektronisk handel. I rapporten pekas på möjligheter att genom nordiskt samarbete öka den elektroniska handeln. För att öka användarnas trygghet vid elektronisk handel föreslås också i rapporten en gradvis uppbyggnad av gemensamma nordiska regler - regler som har förutsättningar att accepteras globalt - för handel på Internet. Ministrarna diskuterade innehållet i rapporten som överlämnades till ämbetsmannakommittén för näringsfrågor för vidare åtgärder. Vid ett möte beslutade ämbetsmannakommittén att en arbetsgrupp skulle tillsättas för att arbeta vidare med rapportens förslag. Vid nämnda möte beslutades också att en arbetsgrupp skulle inrättas på turistområdet för att arbeta vidare med gemensamma turistprojekt och även initiera nya projekt. Arbetsgruppen skall också följa utvecklingen inom turistsektorn i allmänhet och komma med förslag till gemensamma nordiska insatser. Vid ministermötet i fattades också beslut om en ny strategi för Nordiska industrifonden som tydliggör att fonden skall vara ett nordiskt centrum för innovation och näringslivsutveckling. En rapport är under utarbetande om som en sammanhängande konkurrenskraftig region. Rapporten skall vara färdig . Utredningen behandlar ett av tre huvudteman som det danska huvudmannaskapet har fokuserat på i arbetsprogrammet för . Till följd av detta kommer rapporten och dess ämne Ökad konkurrenskraft i att finnas med på dagordningen för det nordiska ministermötet i . Rapporten är tänkt att utgöra grunden för fattande av konkreta beslut som kan föra det nordiska näringssamarbetet vidare. Allmänt informationsutbyte om aktuella EU- och EES-frågor står regelmässigt på dagordningen vid möten på det näringspolitiska området. 3.4.3 Regionalpolitik har ett ambitiöst arbete givit resultat i form av ett nytt - mer konkretiserat och politikrelevant - samarbetsprogram för perioden 2001- 2005. Programmet har godkänts av regionalministrarna vid ett möte i . Programmet innebär en ökad fokusering på erfarenhets- och kunskapsutveckling. Institutet () är ett viktigt instrument för denna utveckling. Samarbetet mellan regioner kommer alltjämt att vara den budgetmässigt högst prioriterade verksamheten. Målstyrningen och uppföljningen kommer att ytterligare skärpas. Samarbetet inom ämbetsmannakommittén har varit mycket gott och lärorikt. Bland annat har kopplingarna mellan regional utveckling och insatser inom olika politikområden diskuterats. Som exempel kan nämnas förhållandet mellan tillväxt och fördelning, samt mellan regionalpolitiska respektive kommunalekonomiska insatser. 3.4.4 Jord- och skogsbruk samt fiske Jord- och skogsbruk Verksamheten inom området jord- och skogsbruk bedrivs inom ramen för det handlingsprogram för jord- och skogsbrukssamarbete 1996-2000, som antogs . Huvudinriktningen av det nordiska samarbetet inom jord- och skogsbrukssektorn omfattar samarbete kring frågor av centralt intresse för , samarbete inom närområden och samarbete för att stödja de nordiska ländernas deltagande i internationella organ. I handlingsprogrammet lyfts fyra insatsområden fram. Insatsområdena är kvalitetsproduktion i jordbruket med speciell inriktning på miljö, förvaltning av genetiska resurser, utveckling av jord- och skogsbruks- beroende regioner samt uthålligt skogsbruk. Utöver de viktigare politiska åtgärder som redovisas nedan pågår en stor mängd projekt och arbeten inom insatsområdena för att uppnå de mål som satts för varje område i handlingsprogrammet. Handlingsprogrammet har utvärderats . En av huvudpunkterna i utvärderingen är att ministerrådet bör fungera som en politisk verkstad och att frågor av byråkratisk natur bör undvikas i ministerrådet. Utvärderingen kommer att ligga till grund för ett nytt handlingsprogram som skall utarbetas . En strategisk diskussion om de nordiska genetiska resurserna har förts i ministerrådet och en arbetsgrupp har tillsatts för att utarbeta en strategisk plan för det genetiska arbetet i . Den nya planen skall klargöra form, innehåll, ekonomiska ramar och organisatorisk struktur för det nordiska genresursarbetet. Jord- och skogsbrukssektorn har varit en av de sektorer som i ett första uppföljningsskede av statsministerdeklarationen om ett Hållbart arbetat med en strategi för en hållbar utveckling i .