prop · GN0391D1 · 2000-01-01 00:00:00 — 15 Författningskommentarer 15.1 Förslaget till lag om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Denna lag innehåller bestämmelser om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. Efterlevandepension till vuxna efterlevande skall bestå av en inkomstgrundad förmån i form av omställningspension och ett grundskydd i form av garantipension till sådan pension. Den inkomst- grundade förmånen till barn skall bestå av en barnpension och det grundläggande skyddet av ett efterlevandestöd till barn. Änkepension regleras enligt nuvarande regler genom övergångsbe- stämmelser till ändringar i 8 och 14 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) som beslutats . Förslagen i denna proposition innebär i princip inte någon förändring vad det gäller möjligheten att be- vilja änkepension efter den föreslagna ikraftträdandetidpunkten. Be- stämmelserna om rätt till änkepension och beräkningen av denna förmån skall, på samma sätt som beträffande övriga efterlevandepensionsför- måner, regleras i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL). Vissa förändringar föreslås dock när det gäller beräkning av änkepension både till änkor som kommer att beviljas sådan pension och till änkor som redan har beviljats eller kommer att beviljas sådan pension på grund av dödsfall före ikraftträdandet av denna lag. Särskilda bestämmelser såvitt avser änkepension till den sistnämnda gruppen ges i lagen om införande av denna lag. Införandelagen innehåller också bestämmelser om hur barnpension och omställningspension som har beviljats på grund av ett dödsfall före ikraftträdandet av denna lag skall beräknas efter denna tidpunkt. Därutöver innehåller införandelagen särskilda bestämmelser om pensionsförmånen särskild efterlevandepen- sion för de personer som uppbär sådan pension vid utgången av . Lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn föreslås träda i kraft . Eftersom lagen ersätter de nuvarande bestämmelserna i 8 och 14 kap. och vissa andra paragrafer i samt övergångsbestämmelserna till ändringarna i dessa kapitel föreslås att samtliga dessa bestämmelser upphävs fr.o.m. samma tidpunkt. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § I denna paragraf anges innehållet i lagen. Som har framgått av den in- ledande kommentaren skall bestämmelserna om efterlevandepension i 8 och 14 kap. AFL och övergångsbestämmelserna till dessa upphävas och ersättas med bestämmelser i denna lag. 2 § Paragrafen innehåller upplysningar om att det i socialförsäkringslagen (SofL) finns bestämmelser om vem som är försäkrad enligt denna lag. Det är den avlidne som måste ha varit försäkrad genom bosättning i respektive genom arbete här i landet för att förmåner till efter- levande överhuvudtaget skall kunna utges till efterlevande. Ett undantag härifrån skall dock göras för efterlevandestöd till barn som kan utges oavsett vilken anknytning till den avlidne föräldern haft. Barnet måste emellertid vara bosatt i för att förmånen skall kunna utges. Likaså bör bosättningsbegreppet i SofL vara tillämpligt även vid bedöm- ningen av om den efterlevande kan anses vara bosatt i . Vidare anges att SofL också innehåller bestämmelser om förmåner vid utlands- vistelse och om handläggning av ärenden m.m. 3 § I denna paragraf ges en översikt över var i lagen som de olika inkomst- grundade efterlevandeförmånerna regleras. Särskilda bestämmelser om efterlevandepension till personer som redan vid ikraftträdandet av denna lag uppbär sådan pension eller som därefter beviljas efterlevandepension på grund av ett dödsfall före ikraftträdandet ges i lagen om införande av denna lag. Bestämmelser om barnpension ges i 2 kap. En efterlevande make varmed enligt regler i 4 kap. likställs vissa sambor har rätt till omställ- ningspension enligt de närmare förutsättningar som anges i 4 kap. En efterlevande kvinna kan emellertid, enligt vad som framgår av 6 §, även vara berättigad till änkepension. Änkepension utges under vissa förut- sättningar i stället för omställningspension men kan också såvitt avser yngre kvinnor utges till den del änkepensionen är högre än omställ- ningspensionen. Vid sådan samordning inkluderas även eventuell garan- tipension till omställningspension respektive änkepension. 4 § I denna och den följande paragrafen anges den grundläggande strukturen såvitt gäller de olika förmånsslagen. Barnpension och omställningspen- sion utges som förmåner relaterade till den avlidnes inkomster. Dessa förmåner benämns inkomstgrundad efterlevandepension. Inkomstgrundad efterlevandepension i form av barnpension och omställningspension beräknas på grundval av ett och samma underlag: ett efterlevandepensionsunderlag. Bestämmelser om hur detta underlag beräknas ges i 5 kap. I stället för eller som utfyllnad till omställningspension kan under vissa förutsättningar utges garantipension. Förutsättningarna för att sådan garantipension skall utges anges i 7 § samt i 4 kap. I det nu nämnda kapitlet ges också bestämmelser om hur garantipensionen skall beräknas. Utöver barnpension, som utgör en inkomstgrundad förmån, finns i 3 kap. bestämmelser om efterlevandestöd till barn. 5 § Änkepension utges på samma sätt som förmåner till vuxna efterlevande i övrigt som en inkomstrelaterad förmån men beräknas till skillnad från dessa förmåner alltjämt på ett ATP-baserat underlag. De närmare skälen härför redovisas i avsnitt 11. Till änkepensionen skall det emellertid på samma sätt som beträffande omställningspension under vissa förutsätt- ningar kunna utges en garantipension. De närmare bestämmelserna om hur denna skall beräknas ges i 6 kap. Såsom anges i paragrafen första stycke skall änkepension utges i form av tilläggspension. Till skillnad från det nuvarande systemet i AFL om efterlevandepension från dels folkpensioneringen dels tilläggspensione- ringen finns det i den nu föreslagna lagen inte längre anledning att i en- skilda paragrafer särskilt poängtera att änkepensionen är en tilläggspen- sionsförmån. I enlighet med vad Lagrådet har föreslagit kommer därför termen änkepension att användas i lagen i stället för tilläggspension i form av änkepension . 6 § I första stycket anges att efterlevande kvinnor som är födda eller tidigare endast kan beviljas efterlevandeförmån i form av änkepension om förutsättningarna för denna pensionsform i övrigt är uppfyllda. För dessa kan det således inte komma i fråga att bevilja omställningspension. Detta kan, med de förändringar som föreslås beträffande beräkning av omställningspension, i vissa enstaka fall innebära att änkepensionen till- fälligt uppgår till ett lägre belopp än den reformerade efterlevandepen- sionen. Änkepension är emellertid, till skillnad från omställningspension, tidsobegränsad varför en sådan pension totalt sett alltid får anses mer för- delaktig för den efterlevande än en reformerad efterlevandepensionsför- mån. Däremot kan änkor som är födda eller tidigare beviljas efter- levandepension i form av omställningspension om änkan inte uppfyller förutsättningarna för rätt till änkepension. I dessa fall kommer således bestämmelserna i 4 kap. att reglera änkans efterlevandeförmån och av- göra om förutsättningar för rätt till sådan pensionsförmån föreligger. I undantagsfall kan den situationen uppkomma att en kvinna kan bli berättigad till förmåner från både det reformerade efterlevandepensions- systemet och änkepensioneringen. Detta kan bl.a. inträffa för en kvinna som är född eller tidigare och som vid utgången av var sammanboende med den sedermera avlidne mannen under sådana för- hållanden att hon då var att anse som likställd med en änka (se 6 kap. 15 §). Hon är härigenom berättigad till garantipension till änkepension och inte till garantipension till omställningspension. Hon är däremot inte berättigad till änkepension, eftersom hon inte var gift med mannen i fråga vid nämnda tidpunkt. Däremot kan hon vara berättigad till omställ- ningspension enligt 4 kap. I nuvarande system regleras detta så att änkan får änkepension från folkpensioneringen och reformerad efterlevande- pension från tilläggspensioneringen. Motsvarande bör gälla även fortsätt- ningsvis, dvs. kvinnan skall i den situation som beskrivits få rätt till garantipension till änkepension och omställningspension enligt 4 kap. om hon för dödsfallet uppfyllt förutsättningarna för rätt till sådan pension. Denna omställningspension skall även ligga till grund för beräkningen av garantipensionens storlek enligt 6 kap. 17 §, se vidare i kommentaren till den paragrafen. I andra stycket anges att kvinnor som är födda eller därefter under vissa förutsättningar kan beviljas, förutom omställningspension och garantipension till sådan pension enligt 4 kap., även änkepension enligt 6 kap. Dessa förutsättningar anges i tredje stycket och innebär att änkepension kan utges till dessa änkor endast i de fall denna pension överstiger omställningspensionen jämte garantipension samt i så fall endast med det belopp varmed den överstiger de sistnämnda förmånerna. Detta kan innebära, framför allt med hänsyn till de något mindre förmån- liga beräkningsbestämmelser för änkepension som gäller enligt nuvaran- de bestämmelser och som föreslås överflyttade i huvudsak oförändrade till en anpassad änkepensionering och till att dessa kvinnor inte skall kunna beviljas garantipension till änkepension (se bl.a. 6 kap. 6 §), att någon änkepension inte utbetalas förrän rätten till omställningspension upphört. Sista meningen har i princip formulerats i enlighet med förslag av Lagrådet med anledning av vad Lagrådet anfört i anslutning till 5 § om termen änkepension. 7 § Garantipension till omställningspension och änkepension beräknas i för- hållande till den avlidnes försäkringstid enligt vad som närmare anges i 4 och 6 kap. Bestämmelsen i denna paragrafs andra stycke i lagrådsremissen om kravet försäkringstid för rätt till garantipension har efter Lag- rådets påpekande flyttats till de kapitel där övriga förutsättningar finns (4 kap. 6 § och 6 kap. 14 §). 8 § I denna paragraf anges hur efterlevandepensionsförmånerna skall finan- sieras. Inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension och de administrationskostnader som dessa förmåner medför skall finansieras genom en efterlevandepensionsavgift enligt lagen (1981:691) om social- avgifter. Denna avgift skall emellertid, till skillnad från vad som gäller för avgifterna inom ålderspensioneringen, föras till statsbudgeten. Efter- levandepensioneringen skall alltså inte, såsom det inkomstgrundade ålderspensionssystemet, utgöra ett från staten avskilt självständigt pen- sionssystem. Kostnaderna för grundskyddsförmånerna, dvs. garantipension till om- ställningspension och änkepension, skall finansieras med statsmedel. Detsamma skall gälla för efterlevandestöd till barn. 9 § Garantipensionernas nivå liksom nivån för efterlevandestödet till barn och utgångspunkten för beräkningen skall, på samma sätt som garanti- pension till ålderspension, följa den allmänna prisutvecklingen. Garanti- pension och efterlevandestöd till barn skall beräknas utifrån prisbasbe- loppet enligt 1 kap. 6 § AFL, medan den inkomstgrundade efterlevan- depensionen skall omräknas med hänsyn till inkomstutvecklingen varvid inkomstbasbeloppet skall användas. 10 § I denna paragraf regleras hur årlig inkomstgrundad efterlevandepension (dvs. barnpension och omställningspension) och änkepension skall räknas om (följsamhetsindexeras) . Omräkningen görs, i likhet med vad som gäller för följsamhetsindexering av årlig inkomstgrundad ålderspension, med hänsyn till förändringen av inkomstindex mellan . Skälet till att inte hela förändringen av inkomstindex beaktas är att det delningstal som skall användas vid beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget har bestämts med utgångspunkt från en årlig real tillväxt om . Det är endast den inkomstgrundade efterlevandepensionen och änke- pensionen som skall följsamhetsindexeras enligt de nu beskrivna regler- na. Garantipension till omställningspension och änkepension skall beräk- nas på grundval av det årligt fastställda prisbasbeloppet. Detta följer av att garantipensionernas nivåer är uttryckta som en viss andel av prisbas- beloppet. Detta innebär att den inkomstgrundade efterlevandepensionen och garantipensionen kan utvecklas olika, varför det inför varje årsskifte måste göras en ny beräkning för att konstatera om den efterlevande allt- jämt är berättigad till garantipension och med vilket belopp sådan pen- sion i så fall skall utges. På samma sätt får vid ingången av göras en ny beräkning av om efterlevandestöd skall utges och i så fall med vilket belopp mot bakgrund av den omräkning med följsamhetsindex som då görs av barnpensionen. 2 kap. Barnpension 1 § Första stycket motsvarar 14 kap. 1 § AFL och reglerar den grundläggan- de förutsättningen för att barnpension skall kunna utges. Barnpension skall liksom enligt nuvarande regler kunna utges till biologiska barn eller adopterade barn oavsett om den avlidne hade vårdnaden om barnet och likaledes oberoende av om denne sammanbodde med barnet vid tid- punkten för dödsfallet. Däremot föreligger inte någon rätt till barnpension efter foster- eller styvföräldrar. I andra stycket anges att en person som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i adoptionssyfte skall vid tillämpningen av 2 kap. anses som barnets förälder. Barnpension skall således kunna utges efter en sådan person och detta även innan ett rättsligt adoptionsbeslut fattats av behörig domstol. (Motsvarar 20 kap. 2 § fjärde stycket AFL). 2 § Denna paragraf motsvarar 14 kap. 2 § jämförd med 8 kap. 2 § AFL. I paragrafen regleras de närmare förutsättningar som uppställs för rätt till barnpension bl.a. såvitt avser pensionens utsträckning i tiden. 3 § I paragrafen, som delvis har sin motsvarighet i 14 kap. 3 § AFL, anges de ersättningsnivåer som skall gälla för barnpension. I förevarande paragraf anges att barnpension skall beräknas som en viss andel av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag beräknat enligt 5 kap. Efterlevandepensionsunderlaget har en nära anknytning till det inkomstgrundade underlaget i det reformerade ålderspensionssystemet. Någon exakt överensstämmelse mellan dessa båda underlag föreligger emellertid inte. Ersättningsnivåerna för barnpensioneringen skall vara desamma i det anpassade efterlevandepensionssystemet som i det nuvarande systemet i det fall det finns ett pensionsberättigat efterlevande barn som har fyllt och endast en av föräldrarna avlider. I ett sådant fall skall barn- pension utgöra av det beräknade efterlevandepensionsunderlaget. I det fall den avlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn som inte har fyllt skall barnpensionen emellertid utgöra av samma underlag. Efterlämnar den avlidne flera pensionsberättigade barn skall de nämnda procenttalen ökas för varje barn utöver det första. Om båda föräldrarna har avlidit skall barnpensionen efter vardera föräldern alltid utgöra av ersättningsunderlaget oavsett barnets ålder. Detta procenttal skall ökas med 25 för varje barn utöver det första om den avlidne efterlämnar flera pensionsberättigade barn. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet skall sedan fördelas lika mellan barnen. En omräkning av barnpensionerna kan bli aktuell att göra om rätten till barnpension för något av barnen upphör. 4 § Denna paragraf har sin motsvarighet i 14 kap. 8 § AFL. Bestämmelsen reglerar de fall där samtliga efterlevandepensioner efter en avliden person överstiger det efterlevandepensionsunderlag som beräknats enligt 5 kap. I första stycket regleras de fall där endast barnpensioner utges efter den avlidne men där det totala pensionsbeloppet överstiger av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag beräknat enligt 5 kap. På mot- svarande sätt som gäller skall barnpension inte kunna utbetalas med högre sammanlagt belopp än vad som motsvarar den avlidnes efterlevan- depensionsunderlag. En omräkning skall emellertid ske av barnpensio- nerna när något av de pensionsberättigade barnen upphör att uppbära barnpension, t.ex. på grund av att ett pensionsberättigat barn till följd av åldersgränsen inte längre har rätt till barnpension efter den avlidne. I andra stycket tas upp de fall där antingen inkomstgrundad efterlevan- depension i form av omställningspension eller änkepension utges efter en avliden med barnpension. I dessa situationer skall det efter- levandepensionsunderlag som skall kunna tas i anspråk för barnpension begränsas till av det totala underlaget beräknat enligt 5 kap. Denna andel överensstämmer med den andel av den avlidnes tilläggspension som med nuvarande regler kan tas i anspråk för barnpension om sam- tidigt omställningspension eller särskild efterlevandepension utges efter den avlidne. I de fall då den avlidne efterlämnar, förutom den vuxne pen- sionsberättigade, även fyra eller fler barn kommer det att bli aktuellt att tillämpa denna regel. För det fall något eller några av de efterlevande barnen inte har fyllt eller inte är barn till den vuxne efterlevande och också uppbär barnpension efter den andra föräldern kommer regeln dock att i förhållande till dessa barn tillämpas redan när tre barn skall beviljas barnpension. Den nedsättning som sålunda kan komma att göras för pensionsberättigade barn med tillämpning av denna regel kommer emellertid inte att behöva bestå för hela den tid varunder pension kan utbetalas efter den avlidne. En uppräkning av barnpensionerna kan komma i fråga i de fall där pensionen till den vuxne efterlevande upphör att utbetalas exempelvis till följd av att denne inte längre har barn under arton respektive . I dessa situationer skall första stycket tillämpas. Detsamma kan gälla i de fall en efterlevande make eller därmed likställd gifter om sig eller av någon annan anledning inte längre har rätt till efterlevandepension. Även i de fall barnpension till ett förutvarande pen- sionsberättigat barn upphör att utbetalas kan övriga barnpensioner bli föremål för uppräkning. 3 kap. Efterlevandestöd till barn 1 § Pensionsförmånen folkpension i form av barnpension skall fr.o.m. avskaffas. I stället införs ett nytt grundläggande skydd, som inte är en pensionsförmån, och som skall kunna utges till alla barn som bor i och vars ena eller båda föräldrar har avlidit. De ytter- ligare förutsättningar som gäller för rätt till detta grundskydd är desamma som anges i 2 kap 1 och 2 §§ om rätt till barnpension. Vid bedömning av om ett barn skall anses bosatt i bör bosättningsbegreppet i SofL tillämpas. 2 § Basnivån för efterlevandestöd till barn skall motsvara av pris- basbeloppet, vilket motsvarar den garantinivå som gäller för folk- pension i form av barnpension tillsammans med den tilläggspension som barnet är berättigat till. Har båda föräldrarna avlidit utges efterlevande- stöd efter vardera föräldern. 3 § Efterlevandestödet till barn är konstruerat som en utfyllnad till barnpen- sion på motsvarande sätt som garantipension till efterlevandepension till vuxna efterlevande. Detta innebär att efterlevandestöd till efterlevande barn skall kunna betalas ut endast i de fall den avlidne inte efterlämnat något eller endast ett lågt efterlevandepensionsunderlag på vilket barn- pension skall beräknas. Av första stycket framgår att efterlevandestöd skall utges endast för de fall det efterlevande barnets barnpension efter den avlidne föräldern understiger det belopp som anges i 2 §. Efterlevandestödet skall således avräknas krona för krona mot den utgående barnpensionen Av andra stycket framgår att efterlevandestöd till barn vars båda för- äldrar har avlidit skall utges endast i den mån den sammanlagda barnpen- sionen enligt 2 kap. inte uppgår till det belopp som anges i 2 § andra stycket. Detta innebär att man vid beräkningen av om efterlevandestöd skall utges eller inte skall ta hänsyn till den barnpension som sammanlagt utbetalas efter båda föräldrarna. Detta kan innebära att något efterlevan- destöd inte skall utbetalas till följd av att den ena föräldern efterlämnar ett högt efterlevandepensionsunderlag medan den andra föräldern inte efterlämnar någon rätt över huvud taget till barnpension och trots att efterlevandestöd skulle ha utgetts om det varit endast den sistnämnde föräldern som avlidit. Med hänsyn till att efterlevandestöd skall ses som en utfyllnad i de situationer då barnet inte får motsvarande försörjning tillgodosedd på annat sätt är en sådan lösning följdriktig och ofrånkom- lig. I linje med detta ligger även den bestämmelse som är intagen i tredje stycket och som anger att även arbetsskadelivränta och utländsk efter- levandepension skall beaktas vid den avräkning krona för krona som skall göras enligt första och andra styckena. En förutsättning härför är dock att den utländska efterlevandepensionen inte är att betrakta som en utfyllnad till en inkomstrelaterad utländsk efterlevandepension. 4 § Denna paragraf har sin motsvarighet i nuvarande 10 kap. 4 § andra stycket AFL och innebär i sak inte någon förändring. Av bestämmelsen framgår att en samordning skall ske mellan folkpension i form av förtids- pension och efterlevandestöd till barn, i de fall då det efterlevande barnet har rätt till båda förmånerna, på sådant sätt att endast den största av för- månerna utbetalas. 4 kap. Omställningspension och garantipension Omställningspension 1 § Avgörande för rätten till omställningspension skall på samma sätt som enligt nuvarande regler vara hur de i paragrafen angivna förhållandena gestaltade sig då dödsfallet inträffade. Att villkoren blir uppfyllda utgör inte grund för att bevilja omställ- ningspension, liksom att senare inträffade förändringar inte heller på- verkar rätten till sådan pension (jfr kommentaren till 2 §). Det grund- läggande kravet att parterna stadigvarande skall ha sammanbott vid tid- punkten för dödsfallet är detsamma som . Vidare gäller på samma sätt som enligt nuvarande regler att detta sammanboende i icke-barn- fallen skall ha varat oavbrutet . När det gäller den när- mare innebörden av begreppet stadigvarande sammanboende och hur detta skall tolkas i olika situationer hänvisas till förarbetena till de nu- varande bestämmelserna (prop. 1987/88:171) där frågorna kommenteras utförligt. En skillnad mot nuvarande regler ligger i att en efterlevande som inte oavbrutet har sammanbott med den avlidne maken (eller därmed lik- ställd) före dödsfallet har rätt till omställningspension om den efterlevande vid dödsfallet sammanbodde med barn som stod under en av eller båda makarnas vårdnad. Enligt nuvarande regler skall barnet ha varit under . På samma sätt som enligt nuvarande regler fordras inte att barnet då inledande omställ- ningspension utges är . Det är, som nämnts ovan, förhållan- dena vid dödsfallet som är avgörande. Barnet behöver vidare, på samma sätt som gäller , inte vara ett för makarna gemensamt barn eller ett för någon av makarna biologiskt barn eller adoptivbarn. Även andra barn, t.ex. fosterbarn, bör liksom kunna grunda rätt till omställningspen- sion. Det krävs dock att barnet stadigvarande vistades hos makarna (eller därmed likställda) och att barnet hade en av eller båda makarna som vårdnadshavare för dödsfallet. Omställningspension utges på samma sätt som enligt nuvarande be- stämmelser till efterlevande som är . Beviljad sådan pen- sion skall alltså dras in vid utgången av månaden före den månad då den efterlevande fyller . Detta framgår av 7 kap. 5 § som motsvarar delar av den nuvarande bestämmelsen i 16 kap. 9 § sista meningen AFL. I andra stycket har tagits in en regel som innebär att med efterlevande make likställs den som stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död och som varit gift med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Bestämmelsen är den- samma som enligt nuvarande regler (8 kap. 1 § andra stycket AFL). Några förändringar föreslås inte beträffande den pensionsberättigade per- sonkretsen när det gäller vuxna efterlevande.