prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom att även i fortsättningen vidmakthålla och utveckla kompetens samt skapa tillit och tillgänglighet skapas förutsättningar för både bredd och kvalitet i det svenska informationssamhället. Bred IT-användning och spetsanvändning behöver inte stå i motsatsställning till varandra. I själva verket behöver både spets och bredd i IT-utvecklingen. Inte bara välutbildade människor eller stora företag skall kunna använda informationstekniken. Alla skall ha kompetens nog att tillgodogöra sig dess nytta, ha tillit att våga använda informationstekniken samt att i praktiken ha såväl fysisk som ekonomisk tillgång till nät med hög överföringskapacitet. En bred användning är inte bara till fördel för dem som därmed inkluderas i informationssamhället, utan bredden har också stor betydelse för att en mer kvalificerad IT användning skall utvecklas. IT politiken är i grunden inte ett tekniskt utan ett demokratiskt projekt som handlar om att ge alla människor tillgång till den nya teknikens möjligheter. är redan en av de ledande IT nationerna i världen. Målet bör nu vara att skall bli det första landet som gör informationssamhället tillgängligt för alla. 5 Mål, handlingsprogram och lagförslag 5.1 Det IT-politiska målet Regeringens förslag: Det IT-politiska målet skall vara att som första land blir ett informationssamhälle för alla. Skälen för regeringens förslag: IT-proposition (prop.1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) framhöll regeringen att den nationella IT-strategin skulle ta sikte på att övergången till informations- och kunskapssamhället skulle omfatta nationen i dess helhet och att alla medborgare skulle kunna dra nytta av IT:s möjligheter. Denna inriktning bör specificeras och formuleras som ett tydligt mål för IT-politiken. Informationssamhället är globalt och genomtränger numera alla samhällssektorer. För att ett land skall kunna hävda sig internationellt krävs numera en framskjuten position på IT-området. har lyckats uppnå ställningen som en av världens ledande IT-nationer. regeringsförklaring angavs målet att skall vara en ledande IT-nation. Målet bör nu sättas ett steg högre. skall sträva efter att som första nation bli ett informationssamhälle för alla, varmed avses en bred IT-kompetens i samhället och ett starkt förtroende för användandet av denna teknik, med målet att lyckas med detta före andra länder. Det finns en spänning i IT-politiken mellan å ena sidan de krav som måste uppfyllas för teknisk och ekonomisk utveckling i en IT-bransch som utvecklas blixtsnabbt i en global konkurrensmiljö, å andra sidan den breddsatsning som krävs i IT-politiken för att alla skall kunna ta del av informationssamhället. Kunskaper som förr endast fanns hos ett fåtal kan nu göras tillgängliga och utnyttjas av alla. Målformuleringen bygger på övertygelsen att breddsatsning är den enda hållbara grunden för att långsiktigt skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Statens ansvar är att se till att förutsättningarna för utvecklingen är goda och att de hinder som försvårar förverkligandet av detta mål avlägsnas. Statens ansvar är också att bevaka att inte kriminella och andra nedbrytande krafter får genomslag genom den nya tekniken. 5.2 IT-politikens inriktning 5.2.1 Förslag om IT-politikens inriktning För att främja det ovan angivna målet för IT-politiken krävs mål- medvetna insatser inom varje politikområde. Dessa insatser sker naturligtvis inte för IT-politikens skull. IT är ett redskap som kan under- lätta uppnåendet av målen inom ett antal politikområden. En framstående ställning i det internationella informationssamhället underlättar genom- förandet av angelägna politiska mål. Innebörden av regeringens allmänpolitiska mål är: sunda finanser och stabila priser, tillväxt, fler arbetstillfällen och lägre arbetslöshet, att skall vara en ledande kunskapsnation och en framstående forskningsnation, att stärka trygghet, rättvisa och välfärd, att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta, att hela skall växa, att uppnå större delaktighet i den demokratiska processen samt trygghet och rättssäkerhet. Regeringens strävan är att IT-politiken i väsentlig grad skall bidra till ökad uppfyllelse av de ovan nämnda allmänna politiska målen. Regeringens förslag: Vägledande inriktning för IT-politiken skall vara att främja tillväxt genom att: - öka den svenska IT-sektorns internationella konkurrenskraft, - bidra till nya marknader, fler jobb och ökad produktivitet i hela samhället genom användningen av IT, - öka den elektroniska handeln. sysselsättning genom att: - öka anställbarheten genom att ge IT-utbildning med hög kvalitet på alla nivåer. regional utveckling genom att: - bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur. demokrati och rättvisa genom att: - öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i politiska beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU genom användningen av IT, - bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheter att använda yttrandefriheten, - att tillvarata IT:s möjligheter att bevara och utveckla kultur, kulturarv och språk i , - inte otillbörligt kränka människors integritet när IT används. livskvalitet genom att: - öka individernas välfärd genom användningen av IT i vardags- och arbetslivet, - höja utsatta gruppers livskvalitet genom användningen av IT. jämställdhet och mångfald genom att: - öka alla människors förutsättningar att utnyttja informations- teknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder, - bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningen med avseende på kön och etnisk bakgrund. en effektiv offentlig förvaltning genom att: - låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT, - bidra till att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myndigheter, människor och företag. ett hållbart samhälle genom att: - använda IT för att främja en ekologisk hållbar utveckling, - bidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan genom användning av IT, - inordna IT-utrustningen i ett hållbart kretslopp. Nedan beskrivs skälen till den angivna inriktningen inom de olika politikområdena. IT för tillväxt Den föreslagna inriktningen innebär att den svenska IT-sektorn skall öka sin internationella konkurrenskraft, att strategisk användning av IT skall ge förutsättningar för nya marknader, fler jobb och ökad produktivitet i hela samhället, samt att den elektroniska handeln skall öka. Skälen för regeringens förslag: IT-sektorn är en sektor med hög tillväxtpotential. En resursomvandling i ekonomin, från mindre produktiva sektorer med en svagare efterfrågetillväxt till IT-sektorn, kommer att ge en ökad tillväxt. En bred IT-kunskap leder också till att andra sektorer kan öka sin IT-användning vilket ger ökade möjligheter till tillväxt. Genom ökad konkurrenskraft kan bli ett attraktivt land för utländska investeringar och utländsk kompetens på IT-området. Småföretagens skalnackdelar, dvs. nackdelar på grund av begränsade resurser, kan tänkas minska genom en ökad IT-användning. De tre ovannämnda delinriktningarna inom tillväxtpolitiken är en precisering av motsvarande formuleringar IT-proposition som innebar att IT:s möjligheter skulle utnyttjas på ett aktivt sätt som bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning och stärker konkurrenskraft. De nya formuleringarna understryker sambandet mellan IT- politiken och tillväxten samt markerar ännu starkare än tidigare vikten av elektronisk handel. 2 IT för sysselsättning Den föreslagna inriktningen innebär att anställbarheten skall ökas genom IT-utbildning med hög kvalitet på alla nivåer. Skälen för regeringens bedömning: Inriktningen av sysselsättnings- politiken är en precisering av motsvarande formulering IT- proposition om att IT:s möjligheter skulle utnyttjas på ett aktivt sätt för att skapa sysselsättning. Där framhölls även vikten av att värna allas möjligheter och tillgång till information så att IT kunde bli ett medel för ökad kunskap och kunskapsutveckling. Den nu föreslagna formuleringen kopplar effekterna på sysselsättningen till tillgången på högkvalitativ IT- utbildning i utbildningsväsendet. Regeringen har också regeringsförklaring framhållit att skall vara en ledande kunskaps- nation. Kompetensfrågorna på IT-området har alltmer visat sig vara en nyckelfråga för bredden och nyttan i användandet. Den tekniska utvecklingen som följer av informationstekniken har medfört att kunskapsbaserade verksamheter har fått ökad betydelse. Utbildnings- systemet måste kunna utveckla de kunskaper som revolutionen inom informationstekniken kräver. Alla medarbetare behöver kunna arbeta självständigt med information, vilket förutsätter goda kunskaper i åtminstone svenska, engelska, matematik och IT. Bakgrunden till betydelsen av kompetensutveckling är att IT inte bara ger stora möjligheter för framtiden utan också innebär en stor strukturomvandling i arbetslivet. Det finns risker att en snabb introduktion av IT i alla samhällets sektorer kan medföra en lång om- ställningsperiod. Andelen låginkomsttagare som i hemmet har tillgång till persondator är fortfarande väsentligt lägre än motsvarande andel av personer med högre inkomster vilket kan förstärka ett handikapp på arbetsmarknaden. Risken att stora grupper ställs utanför arbetsmarknaden kan inte accepteras. Kraftfulla insatser för kompetensutveckling kan minska denna risk. 3 IT för regional utveckling Den föreslagna inriktningen innebär att IT skall bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur. Skälen för regeringens förslag: IT har en potential att minska betydelsen av avståndsskillnader genom att tekniken underlättar informationsöverföring och kontakter. Om människor och företag i hela får goda förutsättningar att utnyttja den nya teknikens möjligheter kan detta bidra till att förutsättningar för regional utveckling och utjämning främjas. Människor i glesbefolkade delar av landet kan med hjälp av IT ta del av service, kultur och handel för att aktivt söka och få information i kontakter med myndigheter och företag. Staten har ett ansvar för att en fungerande IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. IT:s betydelse för tillväxten har påpekats ovan och genom den föreslagna inriktningen framhålls vikten av att denna effekt kommer hela landet till godo. IT-politikens regionala dimension kommenterades inte IT-propositions allmänna inriktnings- formuleringar. 4 IT för demokrati och rättvisa Den föreslagna inriktningen innebär att IT skall öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i politiska beslutsprocesser, både i och inom EU, att IT skall skapa nya möjligheter att utnyttja yttrandefriheten och bidra till ett mera levande medborgarskap bl.a. genom god tillgång till en mångsidig nyhets- rapportering och samhällsdebatt, att IT:s möjligheter för att bevara, sprida och utveckla kultur, kulturarv, språk och identitet skall tillvaratas samt att människors integritet inte otillbörligt skall kränkas när IT utnyttjas. Skälen för regeringens förslag: Inriktningen är en precisering och komplettering av motsvarande formuleringar IT-proposition. De tidigare formuleringarna innebar en strategi för att värna allas lika möjligheter så att IT kunde bli ett medel för demokrati och rättvisa, att skapa bred tillgång till information för bl.a. ökad delaktighet samt för att bevara och utveckla det svenska språket och kulturen i en allt mer gränslös värld. Genom de nya formuleringarna framhävs särskilt värdet av IT i samband med stärkandet av yttrandefrihet, av insyn även inom EU samt av att IT inte otillbörligt får kränka integriteten. Inriktningen innefattar inte bara det svenska språket och kulturen utan föreslås oavsett kultur, språk och identitet som förekommer i . IT kan göra det lättare att ta kontakt med politiker, att ta del av besluten och underlättar därmed för alla att informera sig och påverka den politiska processen. Människor kan med hjälp av IT samarbeta med t.ex. grupper i det egna landet eller andra länder i samhällsfrågor och ha mötesplatser på nätet. Genom utvecklingen av IT och Internet har det blivit möjligt att sprida information ur olika offentliga databaser. Information från dessa kan därmed bli enkelt åtkomlig för stora grupper såväl inom som utom den offentliga förvaltningen. Det är angeläget att enskilda får en god insyn i samhället och resultatet av det arbete som utförs i förvaltningen. Att ha väl fungerande system för information om innehållet i våra rättskällor (rättsinformation) och andra grundläggande fakta från den offentliga sektorn är därför betydelsefullt bl.a. av demokratiska skäl. Statens åtgärder inom kultur- och medieområdet har som främsta syfte att värna yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald. Med den snabba sammansmältningen av medie-, data- och telekommunikationsområdena måste det traditionella mediebegreppet utvidgas. Detta innebär bl.a. att även IT-politiken måste beakta att tillgången till en mångsidig nyhetsrapportering och samhällsdebatt skall säkerställas. Utbyggnaden av den tekniska IT-infrastrukturen är därför i hög grad också en kultur- och mediepolitisk fråga. Genom IT kan tillgängligheten till kulturen och kulturarvet öka och göras oberoende av tid och rum. Detta innebär att delaktigheten kan ökas och att den mångfald och variation som finns inom landet synliggörs. Genom kunskap om mångfald skapas förutsättningar för ökad respekt och förståelse för olika människors kultur och kulturarv. IT kan på grund av sin effektivitet när det gäller omfattning och spridning av information, innebära risker för otillbörlig integritets- kränkning. Det är viktigt att minimera dessa risker. 5 IT för livskvalitet Den föreslagna inriktningen innebär att IT skall användas på ett sådant sätt i vardags- och arbetslivet att individernas välfärd tryggas samt att IT också skall vara ett redskap för att höja utsatta gruppers livskvalitet. Skälen för regeringens förslag: Inriktningen att höja livskvaliteten motsvarar IT-propositions strävan att utnyttja IT för att utveckla välfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet, samt att också använda IT för att stödja grupper med särskilda behov av särskilda åtgärder, t.ex. funktionshindrade och äldre. Den nya inriktningen betonar tydligare IT:s möjligheter att nå ut överallt där enskilda individer behöver tekniken och att den kan anpassas till de särskilda krav som utsatta grupper ställer. IT kan t.ex. användas för att äldre skall kunna bo kvar hemma längre, och för att ge stöd och arbetsmarknadstillträde åt personer med funktionshinder. IT kan underlätta även för boende i glesbygd. Informationsteknikens betydelsen för sjukvården, bl.a. telemedicinska tillämpningar, kan bli stor. Människors kontakter med myndigheter och företag kan också förenklas genom IT-användning. Elektronisk handel och Internetanvändning i övrigt gör att individen själv i större utsträckning kan planera sin tid och t.ex. inte blir begränsad till myndig- heters och företags öppettider. 6 IT för jämställdhet och mångfald Den föreslagna inriktningen innebär att jämställdhet och mångfald främjas genom att öka alla männniskors förutsättningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder samt att sammansättningen av IT-specialister bör bättre motsvara befolkningen med avseende på kön och etnisk bakgrund. Skälen för regeringens förslag: Inriktningen avseende jämställdhet är en precisering av motsvarande formuleringar IT-proposition om att IT-strategin skulle utnyttja såväl kvinnors som mäns erfarenheter och kompetens i IT-utvecklingen. För att fullt ut kunna utnyttja potential på IT-området får inte människors tillträde till växande sektorer av ekonomin hindras av invanda mönster, som begränsar individers utbildnings- och yrkesval. Att tendensen till könsbundna studieval bryts är en förutsättning för att kvinnor och män skall engageras i IT-samhället på lika villkor. Ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster har inrättats (dir. 1999:83) med uppgift att behandla frågor bl.a. om utbildning, kompetens och rekrytering. Vad gäller kravet på mångfald har regeringen också regeringsförklaring framhållit att skall vara en nation i mångfald, varmed menas etnisk, religiös, språklig och kulturell mångfald. All form av diskriminering hämmar utvecklingen. Även här gäller att människors tillträde till växande sektorer av ekonomin inte får hindras av invanda mönster och fördomar som begränsar individers utbildnings- och yrkesval. Alla måste kunna ta del av informationssamhället. För personer med funktionshinder förutsätter detta att IT-systemen är tillgängliga och användbara. 7 IT för en effektiv offentlig förvaltning Den föreslagna inriktningen innebär att den offentliga förvaltningen skall vara en föregångare i användningen av IT bl.a. genom att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myndigheter, människor och företag. Skälen för regeringens förslag: Inriktningen av IT i förvaltningen är en konkretisering av motsvarande formuleringar IT- proposition om att IT skulle användas för att öka effektiviteten och kvaliteten i offentlig verksamhet och förbättra servicen till medborgare och företag. Regeringen angav också regeringsförklaring att de offentliga myndigheterna skall vara föregångare i användandet av den nya tekniken. Med hjälp av IT kan information lämnas och tas emot på ett smidigt sätt, bl.a. kan deklarationer och ansökningar göras via nätet. Inriktningen bör vara att all den information individer och företag behöver få från, och lämna till myndigheter bör finnas tillgänglig elektroniskt. En förutsättning är att detta kan ske på ett säkert och lättillgängligt sätt och då även med hänsyn till tillgänglighet för personer med funktionshinder. Statlig förvaltning har av tradition legat i täten i användandet av IT, en inriktning som skall gälla även . 8 IT för ett hållbart samhälle Den föreslagna inriktningen innebär att IT skall användas för att främja en ekologiskt hållbar utveckling, att datorer och annan IT-utrustning skall inordnas i ett hållbart kretslopp och att IT skall bidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan. Skälen för regeringens förslag: Regeringen angav regeringsförklaring att skall vara en nation i ekologisk balans. Regeringen anser att detta också skall inbegripa IT. Det är en komplettering av IT-proposition som på denna punkt saknade en övergripande inriktningsformulering. har lagt fast övergripande miljömål. Med ny, resurseffektiv teknik och andra tekniska landvinningar kan välfärd och välstånd byggas upp utan att man tär på miljön. Produktion av IT-produkter medför miljöproblem i olika led från uttag av naturresurser, utsläpp vid produktion, energiförbrukning, kemikalieanvändning, skrotning etc. Ett arbete för att minska denna negativa effekt av själva varorna pågår. Informationstekniken har möjlighet att bidra till en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Detta förutsätter att IT-tillämpningarna planeras med miljömålen i åtanke. Om IT-tillämpningar som distansarbete, styrning av energiförbrukning, transportinformatik, dosering av kemikalier samt analys av miljökonsekvenser används så kan de bidra till att minska miljöpåverkan och resursförbrukning i samhället. Arbetet med att mäta och analysera miljöproblem och konsekvenser för natur- och kulturmiljön kan underlättas, effektiviseras, samordnas och spridas till en stor mängd människor med hjälp av IT. IT möjliggör också ökad effektivisering, styrning och ersättning av transporter. 5.2.2 Prioriterade uppgifter för staten förslag: När det bl.a. gäller regelsystem, utbildning och infrastruktur skall staten prioritera att öka - tilliten till IT, - kompetensen att använda IT samt - tillgängligheten till informationssamhällets tjänster i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla i enlighet med den föreslagna inriktningen av IT-politiken. Skälen för regeringens förslag: Regeringen kan påverka IT- användningen genom att verka för att öka människors kompetens inom IT-området, förbättra informationsteknikens tillgänglighet, och genom åtgärder som ökar användarnas tillit till den nya tekniken. De tre områdena kan ses som regeringens huvudsakliga arbetsfält inom IT- politiken. Inriktningen av dessa mål bestäms av det IT-politiska målet om ett informationssamhälle för alla. Tillit till IT skall inte förutsätta hög teknisk kompetens eller dyr utrustning utan förtroende för att använda IT för kommunikation, handel och höjd livskvalitet skall kunna skapas hos alla användare. Kompetensen skall ökas inte bara hos ett fåtal specialister utan en grundkompetens att utnyttja och förstå tekniken skall finnas hos alla. Tillgänglighet skall inte bara finnas i de delar av som attraherar marknadens aktörer utan i alla delar av landet. Om skall hålla jämna steg med andra framstående IT-länder måste höga och mycket speciella krav ställas på arbetskraft, kapitaltillgång, datormognad och andra förutsättningar för ett gott företagsklimat. För att underlätta uppföljningen och utvärderingen av det IT-politiska målet och IT-politikens inriktning är det viktigt att följa upp det arbete som pågår på olika områden samt påskynda utvecklingen av indikatorer inom de områden som är relevanta. En kontinuerlig uppföljning kan visa om politiska åtgärder behöver ökas. En förbättrad IT-statistik är av stor vikt för att utvärdering av måluppfyllelsen skall kunna ske. Vid Europeiska Rådets möte i 10 presenterade Kommissionen ett initiativ på IT-området, eEurope Ett informationssamhälle för alla (KOM(1999) 687 slutlig). Regeringen ställer sig bakom initiativet. En handlingsplan kommer att antas vid 19 och . Det är dock regeringens uppfattning att initiativet behöver understödjas på ett mer aktivt sätt. Därför har regeringen tagit fram ett förslag till att inrätta en EU myndighet på IT-området för att understödja IT-utvecklingen inom EU med utgångspunkt i eEurope. 5.2.3 Ett handlingsprogram för statens insatser För att konkretisera de åtgärder som staten bör vidta, presenteras nedan under de tre rubrikerna tillit, kompetens och tillgänglighet ett handlings- program uppbyggt på ett antal insatser och konkreta handlingslinjer där regeringen avser att arbeta vidare . I handlingsprogrammet redovisas även insatser inom några användnings- områden. Inom många områden ankommer det på regeringen att fatta beslut om åtgärder för att nå de politiska målen. Åtgärderna i handlings- programmet ligger i många delar helt i linje med det ovannämnda eEurope-dokumentet. Presentationen sker för överskådlighetens skull i form av en kort inledande sammanfattning följd av en utförligare redovisning i avsnitt 5.3 5.6. Insatser för att öka tilliten till IT Regeringens insatser syftar till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. De beskrivs närmare i avsnitt 5.3 Tillit till IT. För den närmaste framtiden har regeringen valt att prioritera tre områden: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. Regeringen föreslår också att skall slå fast ansvarsfördelningen för informations- säkerhetsarbetet. Bland åtgärderna kan nämnas: Att främja att den svenska delen av Internet skall kunna drivas oberoende av funktioner utomlands. Att tillhandahålla en säker och korrekt nationell tidsangivelse för Internet via riksmätplatsen för tid och frekvens. Att ta initiativ till en bred samverkan mellan de viktigaste aktörerna på leverantörs- och användarsidan i syfte att få till stånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla en gemensam infrastruktur för elektroniska signaturer, t.ex. genom en lösning baserad på s.k. smarta kort.