prop · GN03137 · 2000-01-01 00:00:00 — Föräldrar är mycket medvetna om riskfaktorer i barns liv, vilket är bra, men det kan också hindra barn att utnyttja sina omgivningar. Det finns medvetna ansträngningar i syfte att kompensera denna utveckling och ge barnen tillgång till miljöer som är lämpliga för lek. Barnomsorgens utbyggnad har givetvis varit viktig ur denna aspekt. Den tidigare myndigheten ombildades till den nya myndigheten . hade ett myndig- hetsansvar för barns lek- och utemiljö. Detta ansvar överfördes inte till den nya myndigheten. Detta innebär att det nu inte finns någon myndig- het som har ett uttalat ansvar för dessa frågor, vilket har visat sig vara en nackdel. Den utredning om vars betänkande (SOU 1999:65) nu bereds i hade i uppdrag att behandla frå- gan om myndighetsansvar för barns lek- och utemiljö, vilket den också gjort. Regeringen kommer i sin proposition om att behandla frågan om myndighetsansvaret för barns lek- och utemiljö. 5.5 FN:s barnkommittés synpunkter Enligt artikel 44.1 i skall staterna med jämna mellan- rum rapportera till rättigheter om förverkligandet av åtagandena i konventionen. lämnade sin andra rapport i sep- tember 1997, vilken behandlades vid ett möte mellan kommittén och representanter för den under ledning av dåvarande statssekreteraren . Kommitténs sammanfattande synpunkter concluding observations har därefter tillställts regeringen. Nedan följer en redogörelse för kom- mitténs synpunkter samt de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta med anledning av kommitténs påpekanden. Mot bakgrund av risken för att barn och familjer får olika tillgång till samhällets service beroende på hur kommunen de bor i efterlever , uppmanades regeringen att öka ansträng- ningarna när det gäller att säkerställa kommunernas efterlevnad av och respekt för . De viktigaste verksamheterna som berör barn och ungdomar finns på lokal nivå. Regeringen tar därför frågan om att respekteras och förverkligas i kommuner och landsting på djupaste allvar. Regeringen erbjuder nu kommuner och landsting, bl. a. genom det arbete som bedriver genom sitt strategiuppdrag, hjälp med att utveckla instrument och verktyg i barnkonventionsarbetet. Ökade skatteintäkter och statsbidrag har dessutom avsevärt stärkt förutsättningarna för kommuner och landsting att genomföra förbättringar och höja standarden i de verksamheter som särskilt riktar sig till barn och ungdomar. Regeringen uppmanades att ompröva roll och självständighet. En särskild utredning har haft i uppdrag att lämna förslag till hur Barn- ombudsmannen skall kunna stärkas och effektiviseras. Utredningen pre- senterade sina förslag i betänkandet SOU 1999:65. Betänkan- det har remissbehandlats. Regeringen planerar en proposition . Regeringen uppmanades att granska effekterna av nittiotalets nedskärningar och förnya ansträngningarna när det gäller att genomföra till det yttersta av tillgängliga resur- ser, dvs. Kommittén Välfärdsbokslut har i sitt delbetänkande Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3) gjort en genomgång och analys av hur bl.a. barn och ungdomar har påverkats av utvecklingen . Regeringen har gett ett uppdrag till och Ekono- mistyrningsverket att utveckla metoder för barnkonsekvensanalyser i den statliga verksamheten. Kommuner och landsting som vill utveckla sitt arbete med konsekvensanalyser ur ett barnperspektiv kommer att kunna utnyttja det material som tas fram inom den statliga sektorn. Hur detta skall gå till kommer att diskuteras med och i det fortsatta samarbetet kring hur barnkonventio- nen skall genomföras i kommuner och landsting. Uppgifter från visar otvetydigt att de senaste årens nedskär- ningar drabbat undervisningen mer än andra poster i skolan och möjligen också elever i behov av särskilt stöd mer än andra grupper av elever. anger att det finns klara signaler om att gruppen elever med mindre synliga behov har drabbats av de senaste årens budgetnedskär- ningar. Det finns således skäl att med största uppmärksamhet såväl nationellt som lokalt följa utvecklingen av andelen elever som inte når målen för utbildningen i och också analysera varför målen inte nås. har fått ett uppdrag att genomföra en studie av orsakerna bakom att elever lämnar och gymnasieskolan utan fullstän- diga betyg samt till att en mindre grupp elever vid det individuella pro- grammet inte går vidare till studier på andra program. skall särskilt uppmärksamma elever med utländsk bakgrund samt elever med funktionshinder. Uppdraget skall delredovisas och slut- redovisas . Regeringen har i årets ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) aviserat att särskilda medel skall avsättas för åtgärder som syftar till ökad måluppfyllelse. Kommittén välkomnade regeringens initiativ att se över lagregle- ringen om lägsta äktenskapsålder. Regeringen uppmuntrades i sina avsikter att överväga lagändringar för att öka skyddet för skadliga verkningar av tidiga äktenskap och också att undanröja diskrimine- ring av barn. De svenska lagreglerna om lägsta äktenskapsålder finns dels i äkten- skapsbalken, dels i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsför- hållanden rörande äktenskap och förmynderskap. lag reviderades i här aktuella delar . Om någon vill ingå äktenskap inför svensk myndighet, prövas hans eller hennes rätt till detta som huvudregel enligt lagen i det land där han eller hon är medborgare. En svensk medborgare som är och bosatt i får inte ingå äktenskap utan att tillstånd lämnas av läns- styrelsen. För en utländsk medborgare som vistas i gäller således hemlandets lagar i fråga om rätten att ingå äktenskap och då också beträffande lägsta äktenskapsålder. Har en utländsk medborgare haft hemvist i eller i ett annat land än sitt medborgar- skapsland, har han eller hon dock i vissa fall rätt att få denna fråga prö- vad enligt svensk lag respektive det andra landets lag. Oavsett vilken lag som skall tillämpas får dock ingen som är ingå äktenskap inför svensk myndighet utan tillstånd av . Ett äktenskap som ingåtts utomlands enligt utländsk lag är giltigt (erkänns) i om det är giltigt i den stat där det ingicks eller i den eller de stater där mannen och kvinnan är medborgare. Motivet för denna regel är att det skulle kunna förorsaka stora problem om den som är lag- ligen gift i ett land inte åtminstone som huvudregel kunde räkna med att betraktas som gift också i andra länder, t.ex. om en 17-årig kvinna som är gift och har två barn skulle betraktas som en ogift mor därför att hon flyttar med make och barn till . Ett beslut som meddelats av utländsk myndighet får inte tillämpas om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rätts- ordningen, dvs. det skulle strida mot svensk ordre public. Det förhållan- det att en av kontrahenterna är mycket ung kan medföra att äktenskapet anses ogiltigt enligt svenska ordre public-regler men en bedömning får göras i varje särskilt fall i första hand av de rättstillämpande myndighe- terna. Inom pågår det en översyn av de svenska reg- lerna som berör frågan om lägsta äktenskapsålder i förhållanden med internationell anknytning. Resultatet av översynen kan väntas inom några års tid. Nämnas kan också att Nordiska har publicerat en rapport ekteskap og tvangsekteskap i (TemaNord 1999:604). I sammanhanget kan även hänvisas till den i avsnitt 3.9 omnämnda rapporten oss tala om flickor... som har pub- licerats av . Regeringen uppmanas utifrån icke-diskrimineringsprincipen att ompröva sin politik när det gäller illegala invandrares barn, de s.k. gömda barnen, och deras tillgång till social service utöver akut sjuk- vård. och (tidigare ) har haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera utvecklingen när det gäller barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Efter överläggningar mellan , och frivilligorganisationerna har regeringen beslutat att dessa barn skall få hälso- och sjukvård samt tandvård efter samma regler som gäller för asylsökande barn. Se vidare under avsnitt 3.8. Kommittén uttrycker sin oro över det ökade antalet händelser av rasism och främlingsfientlighet och delar regeringens oro att nuva- rande lagstiftning om olaga diskriminering och hets mot folkgrupp inte är tillräckligt effektiva. Regeringen uppmuntras att fortsätta på den angivna vägen och förändra lagstiftningen och vidta alla nöd- vändiga åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet så att barn skyddas mot alla former av diskriminering. Utöver nämnda lagar finns det också andra generella straffbestämmel- ser som kan tillämpas mot brottslighet av rasistisk eller liknande karaktär. Då skall motivet till brottet alltid vägas in. När motivet för brottet har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet skall det ses som en försvårande omständighet. trädde lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor i kraft. Med elektronisk anslagstavla avses i lagen en tjänst för elektronisk förmedling av meddelanden. I lagen slås fast att den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla i rimlig omfattning skall ha uppsikt över en sådan tjänst. En tillhandahållare av en elektronisk anslagstavla är vidare skyldig att lämna användare av tjänsten viss infor- mation och att ta bort vissa slag av meddelanden, bl.a. sådana som utgör hets mot folkgrupp. Den som inte lämnar föreskriven information eller underlåter att ta bort vissa meddelanden kan bli straffad med böter eller fängelse i högst . Datorer och annan utrustning som använts vid brott mot lagen kan i vissa fall förverkas. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté (Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet m.m., Ju 1998:04) med uppgift att utreda frågan om straffansvar för aktivt del- tagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Kommit- tén skall också utreda om bestämmelsen om hets mot folkgrupp är till- räckligt effektiv i kampen mot rasistiska organisationer, frågan om att straffbelägga hets mot homosexuella samt ett förbud mot politiska uni- former. Uppdraget skall redovisas . Bak- grunden till uppdraget är bland annat vissa rasistiska grupperingars verk- samhet. Justitiekanslern framförde i en skrivelse att det är motiverat med en särskild straffskala för hets mot folkgrupp som utgör grovt brott. Justitiekanslern föreslog att frågan om en ändring av bestämmelsen om hets mot folkgrupp skall tas upp till övervägande. Regeringen överlämnade Justitiekanslerns framställning till Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av bestämmelsen om olaga diskrimine- ring. I uppdraget ingår också att göra en analys av rättsväsendets tillämp- ning av bestämmelsen. Utredaren skall ta ställning till om lagstiftningen om olaga diskriminering har en lämplig omfattning och utformning för att kunna utgöra ett effektivt medel mot diskriminering. Utredaren skall också ta upp frågan om termen ras, använd om människor, i lagstift- ningen och göra en analys av i vilken utsträckning det är möjligt och lämpligt att utmönstra termen ur olika bestämmelser. Därutöver ingår i utredarens uppdrag att utreda ett förbud mot diskriminering av funktions- hindrade och att behandla frågan om användningen av termen sexuell läggning. När det gäller regeringens arbete med frågor om demokratifostran och åtgärder mot främlingsfientlighet m.m. hänvisas till avsnitt 5.3. När det gäller rätten för barn att erhålla ett medborgarskap, uppmanas regeringen att fullfölja den påbörjade revideringen av medborgarskapslagen med beaktande av artikel 7. Regeringen lämnade prop. 1999/2000:147 Lag om svenskt medborgarskap till . Propositionen innehåller förslag till en ny lag om svenskt medborgarskap som bl.a. innebär följande. - Barn med en svensk far skall alltid förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen om barnet föds i . Om ett barn med en svensk far föds i utlandet skall barnet kunna få svenskt medborgarskap genom anmälan. - När det gäller adoptivbarn föreslås att inte bara adop- tionsbeslut som godkänns i utan även adoptionsbeslut som gäller i direkt på grund av lag skall medföra automatiskt för- värv av svenskt medborgarskap för barnet. - Ett statslöst barn som föds i skall kunna få svenskt medbor- garskap genom anmälan om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här. Ett statslöst barn som kommer till under sin uppväxt skall kunna få svenskt medborgarskap genom anmälan om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här . Barn med utländskt medborgarskap skall under samma förutsättningar kunna få svenskt medborgarskap om barnet har hemvist här . Regeringen uppmanades vidta åtgärder för att skydda barn från tillgång till pornografiskt material. Yttrandefriheten är en av de viktigaste grundpelarna i vårt demokra- tiska samhällsskick. finns det visst innehåll i medierna som det finns behov av att skydda barn ifrån. Dit hör t.ex. pornografi och vålds- skildringar. Ansvaret för att skydda barn från pornografiskt innehåll i medierna vilar dels på staten genom bl.a. lagstiftning, dels på media- branscherna genom deras kompletterande självreglerande åtgärder. Av betydelse är också att kunskap och information om hur medier kan användas på ett barnsäkert sätt når fram till föräldrar, skolpersonal m.fl. Slutligen har föräldrarna ett stort ansvar för sina barns mediekonsumtion. Något generellt pornografiförbud finns inte i . Sexuella skild- ringar är tillåtna såvida de inte innehåller våld eller tvång eller barn i pornografiska sammanhang. Detta är straffbart. Det finns också regler vars syfte är att hindra att barn får tillgång till pornografi. Vad gäller TV förbjuder radio- och TV-lagen att program med ingående våldsskild- ringar av verklighetstrogen karaktär och program med pornografiska bil- der sänds och på sådant sätt att det finns en betydande risk för att barn kan se dem. Efter en skärpning av lagen måste sådana program dessutom förses med varningsmeddelande. TV-bolag som sänder med tillstånd av staten, i det analoga och digitala marknätet, lyder dessutom under hårdare regler som finns inskrivna i bolagens sänd- ningsvillkor. Därutöver finns reglerna i yttrandefrihetsgrundlagen och som förbjuder skildringar av sexuellt våld och tvång samt närgångna och utdragna skildringar av grovt våld. Det finns också sär- skild lagstiftning som innebär att den som tillhandahåller s.k. elektro- niska anslagstavlor på Internet har skyldighet att hindra spridning av exempelvis barnpornografi, rasistisk propaganda och olaga våldsskildring samt ha rimlig uppsikt över de tjänster som erbjuds. som den tekniska utvecklingen ökar barns tillgång till medier kan den också erbjuda nya möjligheter för mottagaren att välja bort oönskat innehåll. På TV-området är ett teknikskifte från analog till digital sändningsteknik på gång. De digitala sändningarna ökar i omfattning och erbjuds hushållen såväl via marknätet och kabel som via egen parabol. Utvecklingen är positiv eftersom de digitala sändningarna ger föräldrar möjlighet att spärra program som de inte vill att barnen i familjen ska få tillgång till. Genom att programföretagen förser sina program med olika koder för olika åldersgränser kan mottagaren genom en enkel knapptryckning stänga av program med t.ex. våldsinslag eller pornografi. Innebörden av nuvarande regler i radio- och TV-lagen är att det är tillåtet att sända pornografiska filmer i TV om sändningarna är krypte- rade, dvs. om de är tillgängliga endast för hushåll som aktivt anmält sig som abonnenter, och om de sänds på mycket sen , normalt . Det finns anledning att ifrågasätta om krypterade sändningar kan anses utgöra ett tillräckligt skydd för barn när abonnerade TV-kanaler förväntas bli allt vanligare. Regeringen beslutade därför att en särskild utredare skall undersöka möjligheterna att kräva att TV-kanaler som sänder pornografisk film skall erbjuda sina abonnenter två skilda typer av abonnemang, ett med pornografi och ett utan (dir. 2000:43). Även möjligheterna att lagstifta om tillgänglighet till s.k. föräldralås, dvs. teknik för kodning och blockering av vissa programkategorier, tas upp som exempel på vad utredaren skall överväga. Radio- och TV-lagsut- redningen skall redovisa sina förslag före utgången av . Kulturministern har haft samtal med de betal-TV- kanaler som sänder pornografisk film . Syftet med samtalen var att informera sig om de nya tekniska möjligheterna till blockering av pornografiska program samt om bolagens policy vad gäller urvalet av pornografisk film. Information och medvetandegörande insatser är av stor betydelse. Ett exempel är informationskampanjen som frivilligorgani- sationen ECPAT , och genomfört i skolor runt om i landet med syftet att göra barn och ungdomar medvetna om de risker som är förknippade med användningen av Internet. I relation till artikel 11 konstaterade kommittén att är part till Europarådskonvention om erkännande och verkställighet av vårdnadsavgöranden m.m. och om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn. Kommittén uppmuntrade regeringen dels att fortsätta sina ansträngningar att träffa bilaterala överenskommelser med samma innebörd med stater som inte är parter till de två nämnda konventionerna, dels att göra en översyn av existerande lagstiftning vad avser erkännande av utländska vårdnadsavgöranden, dels att överväga ratificering av om myndighets behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i fråga om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. betonar att man skall försöka få barnet åter- lämnat på frivillig väg eftersom utsikterna då är bäst för att barnet skall kunna upprätthålla ett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna. Regeringen har i budgetpropositionen 1999 som avsatt avseende resekostnader för att underlätta frivilligt återförande av barn som olovligen kvarhållits eller bortförts. Regeringen arbetar också för att träffa bilaterala överenskommelser liknande de som gäller enligt med de stater som inte har tillträtt konventionen. har kritiserats för att inte uppfylla sina åtagan- den enligt . Kritiken har avsett att barn som olovligen förts hit eller hålls kvar här inte har återförts till sitt hemvist- land i enlighet med konventionens bestämmelser. Även om den svenska uppfattningen är att åtagandena uppfylls, har till- sammans med andra berörda departement bl.a. mot bakgrund av den framförda kritiken påbörjat en översyn av lagen (1989:14) om erkän- nande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn. Översynen sker i syfte att undersöka om ärenden rörande överflyttning av barn i enlighet med kan hanteras ännu bättre än och om det faktiska återförandet av ett barn kan underlättas ytterligare på något sätt. Avsikten är att översynen skall vara klar . reglerar myndigheters internationella behö- righet att vidta privat- eller offentligrättsliga åtgärder till skydd för bar- nets person eller egendom (t.ex. beslut om vårdnad eller umgänge eller beslut om omhändertagande av barn för samhällsvård), valet av tillämplig lag för dessa åtgärder samt erkännande och verkställighet av åtgärder som har vidtagits i en annan fördragsslutande stat. konvention har tillkommit i syfte att stärka barns rättsskydd i internationella situationer. Den kan ses bl.a. som ett komplement till och den har ett betydligt vidare tillämpningsområde än denna tidigare konvention. kan få betydelse på flera sätt i förhållande till olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn. Den reglerar på ett tvingande sätt myndigheternas behörighet att ta upp t.ex. vårdnadsfrågor och den innehåller regler om att den behöriga myndighetens beslut skall erkännas och verkställas i de övriga konventionsstaterna. Dessutom är avsikten att skall förhindra att en person genom att olovligt föra bort eller hålla kvar ett barn skapar behörighet för myndigheter i ett annat land än det där barnet har sin invanda miljö. Enligt konventionen skall behörigheten i alla åtgärder rörande barn tillkomma myndigheterna i den stat där barnet har sitt hemvist och tills behörigheten på föreskrivet sätt har övergått till en ny stats myndigheter skall man i den staten erkänna och verkställa de beslut som har meddelats i barnets (ursprungliga) hemvistland. Frågan om skall tillträda kommer att övervägas i . I detta sam- manhang är det även aktuellt att ta ställning till om det också i den svenska, icke konventionsbundna, internationella familjerättsliga lagstift- ningen bör införas allmänt gällande bestämmelser som är i linje med bestämmelserna , däribland bestämmelser om erkännande av utländska vårdnadsavgöranden. Främja tillgången till familjerådgivning. Kommittén noterar att det föreligger olikheter mellan kommunerna när det gäller avgifts- uttag för familjerådgivning och att ett anmärkningsvärt stort antal familjer underlåter att söka hjälp av denna anledning. Kommittén rekommenderar regeringen att se över frågan för att underlätta för familjer att få tillgång till familjerådgivning, särskilt de mest sårbara grupperna. I det engelska uttrycket family counselling ryms inte bara det vi i menar med familjerådgivning utan också det som skulle kunna benämnas familjebehandling eller rådgivning till familjer. Hit kan sägas höra allt stöd (rådgivning) som ges till familjer i för att arbeta med relationerna i familjerna. Inom familjerådgivningen är fokus relatio- nen mellan paret, vare sig de söker för att kunna fortsätta samlevnaden eller för att kunna separera på ett bra sätt. Därutöver kommer all den behandling familjer har tillgång till inom olika verksamheter helt gratis inom och till viss kostnad inom den öppna barn- och ung- domspsykiatrin. Det är dock angeläget att påpeka att såväl inom familje- rådgivningen som inom barn- och ungdomspsykiatrin finns möjlighet för de familjer som inte har råd att bli befriade från avgift. Kommunerna har rätt att ta betalt för familjerådgivning, men inte för samarbetssamtal. Förebyggande kan t.ex. mödra- och barnavårdscentralernas föräldra- utbildning sägas vara eftersom den förbereder föräldrarna på de föränd- ringar som kommer i och med att barnet föds och i den mån den behand- lar relationen mellan paret. Mer riktat relationsbearbetande stöd/rådgivning ges inom PBU/BUP (enligt en enkät som genomförde är relations- /familjeproblem ett av de vanligaste skälen till kontakt med den öppna psykiatrin) samt inom där relationsproblem är en vanlig orsak till att ungdomar aktualiseras inom (1998:5). Också familjerätten arbetar med relationsproblem i hög utsträckning framför allt när det gäller samarbetssamtalen som syftar till att föräldrar skall kunna samarbeta i frågor som rör barnen i samband med en separation. Våra samarbetssamtal kan i internationella samman- hang anses som mediation som i sin tur kan ses som ett slags family counselling . Kommittén är bekymrad över att anmälningsskyldigheten när det gäller barn utsatta för övergrepp inte fungerar tillfredsställande och uppmanar regeringen att vidta åtgärder för att förbättra skyd- det för att skydda barn i enlighet med artikel 19 i konventionen. Regeringen beslutade om direktiv till en parlamen- tarisk kommitté med uppdrag att utreda frågan om barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor (dir. 1998:105). Kommittén har ett brett uppdrag och kommer att behandla frågan om anmälningsskyldigheten i 71 § socialtjänstlagen. Kommittén skall arbeta utåtriktat med att med- vetandegöra såväl allmänhet som professionellt verksamma i frågor som rör barnmisshandel. Se vidare under avsnitt 3.4. Med hänvisning till artiklarna 2, 26, 27 och 30 uppmanas rege- ringen att tillse att alla, särskilt de fattigaste familjerna, har tillgång till sociala förmåner och att allmänheten bättre informeras om sina rättigheter. Denna punkt förefaller bygga på missförstånd.