prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Därmed kom även överensstämmelse att gälla mellan barnpension och de då gällande reglerna för bidragsförskott. Det har i detta sammanhang framförts viss kritik mot den nu gällande och av utredningen föreslagna återupptagningsregeln, dvs. kravet på att ett barn måste ha återupptagit studier på grund- eller gymnasieskolenivå före det att barnet fyller för att det skall ha rätt till förlängd barn- pension. En konsekvens av regeln är att ett barn, som tar studieuppehåll och som fyller , inte är berättigad till barnpension även om barnet då återupptagit sina studier. Om barnet i stället är fött , uppstår inte nämnda konsekvens. Barnets födelsedag kan således påverka rätten till barnpension. Någon förändring i förhållande till vad som tidigare gällde beträffande åldersgränsen för rätt till s.k. förlängt bidragsförskott gjordes inte vid tillkomsten av lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Inte heller har någon förändring skett av regler om underhållsskyldighet vid fortsatta studier efter det att barnet fyllt . I betänkandet Under- hållsbidrag och bidragsförskott (SOU 1995:26) föreslogs emellertid en förändring av denna återupptagningsregel för förlängt underhållsstöd och underhållsbidrag. Betänkandet har remissbehandlats och majoriteten av remissinstanserna är positiva till en förändring av regeln. Frågan bereds i . Om och i så fall när en förändring kan bli aktuell är emellertid oklart. Trots att återupptagningsregeln innebär att det har betydelse när barnet är fött och när studierna återupptas, anser regeringen att vikten av en stark anknytning mellan en förälders underhållsskyldighet och rätten att uppbära barnpension väger tyngre än de fördelar en omkon- struktion av återupptagningsregeln inom barnpensioneringen skulle kunna leda till i enstaka fall. Eftersom barnpensioneringen bygger på reglerna om föräldrars underhållsskyldighet enligt bestämmelserna i för- äldrabalken, vill regeringen inte i detta sammanhang föregripa den be- redning av åldersgränserna för underhållsskyldighet som pågår inom . Mot samma bakgrund anser regeringen att utländska studier inte skall berättiga till barnpension på annat sätt än vad som gäller enligt dagens regler. Inte heller föreslår regeringen någon generell höjning av åldern för hur länge barnpension skall utges. Regeringen föreslår således att de nu gällande reglerna om hur länge barnpension skall kunna utges i de fall det efterlevande barnet studerar på grund- och gymnasieskolenivå skall stå fast och att frågan om en föränd- ring härvidlag bör tas upp om och i så fall i samband med att en föränd- ring genomförs av regel om underhållsskyldighet efter . 8.3 Beräkning av barnpension, m.m. Regeringens förslag: Barnpension efter en förälder skall utges av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om den avlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn som inte fyllt . Utges barnpension till ett barn efter en avliden förälder av efter- levandepensionsunderlaget skall barnpensionen, från och med måna- den efter den då barnet fyller , i stället utges av efter- levandepensionsunderlaget. Hade barnet fyllt när föräldern av- led skall barnpension efter föräldern utges av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag. Finns det fler barn som är berättigade till barnpension efter den av- lidne föräldern skall procenttalet 35 ökas med 25 för varje barn utöver det första till dess det yngsta barnet fyller . Från och med måna- den efter den då det yngsta barnet fyller skall procenttalet 30 ökas med 20 för varje ytterligare barn. Detsamma skall gälla för det fall det finns fler barn och det yngsta barnet hade fyllt när för- äldern avled. Det sammanlagda pensionsbeloppet skall i samtliga fall därefter fördelas lika mellan barnen. Barnpension efter båda föräldrarna skall utges av respek- tive förälders efterlevandepensionsunderlag. Vid fler än ett pensions- berättigat barn skall detta procenttal ökas med 25 för varje barn utöver det första. Det sammanlagda pensionsbeloppet skall därefter fördelas lika mellan barnen. Utges barnpension till flera barn efter den avlidne och dessa pen- sioner sammantagna överstiger efterlevandepensionsunderlaget skall barnpensionerna sättas ned proportionellt motsvarande detta underlag. I de fall omställningspension eller änkepension och barnpension sam- tidigt utges efter en avliden, skall barnpensionerna reduceras om dessa sammantagna överstiger av den avlidnes efterlevandepensions- underlag till den nivån. Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens för- slag med undantag av att regeringen föreslår att barnpensionen skall be- räknas på samma underlag och med samma andel av underlaget oavsett om änkepension utges eller inte. Utredningen förelog inte heller någon höjning av ersättningsnivån varken för de fall efterlevande barn är yngre än eller för de fall båda föräldrarna avlidit. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har direkt tillstyrkt för- slaget. Akademikers () anser att en nivå motsvarande av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag sannolikt kommer att leda till lägre barnpension. menar att det är angeläget att inte utforma barnpensionen så att den blir lägre än med nu- varande regler. () menar att det är omöjligt att bedöma om de föreslagna ersättningsnivåerna storleks- mässigt kommer att motsvara den nuvarande barnpensionen och vill därför varken tillstyrka eller avstyrka förslaget. läns allmänna försäkringskassa menar att det valda beräkningsunderlaget och ersätt- ningsnivåerna synes väl avvägda. , änkemän och föräldralösa barn invänder mot att förslaget kan ge en minskning av barnpensionen. Skälen för regeringens förslag: Som redovisats i avsnitt 4 utgör en- ligt dagens huvudregel barnpensionen från tilläggspensioneringen för ett barn av den avlidnes tilläggspension i form av ålders- eller förtids- pension. I princip utges barnpensionen med samma belopp, oavsett om efterlevandepension till vuxen utges eller ej. Enligt regeringens uppfattning bör barnpension även i ett anpassat efterlevandepensionssy- stem utges med samma belopp, även om det utges efterlevandepension till vuxen. Såsom nedan redovisas föreslås dock att de sammanlagda barnpensionerna i sådana situationer inte får överstiga en viss andel av efterlevandepensionsunderlaget. Nuvarande barnpension från tilläggspensioneringen beräknas, som tidigare nämnts, endast på inkomster överstigande ett prisbasbelopp. I dagens system kompenseras den avlidnes årsinkomster upp till ett pris- basbelopp genom folkpension av prisbasbeloppet (för motsvarande ). Som nämnts utgör tilläggspen- sion i form av barnpension av den avlidnes egen tilläggspension i form av ålderspension eller förtidspension, som i sin tur motsvarar av prisbasbeloppet, eller x av prisbasbeloppet (i måna- den för ). Förmånen beräknad för det första prisbasbeloppets in- komster är således betydligt högre än för inkomster över ett prisbasbe- lopp. Enligt förslagen i denna proposition skall all inkomstgrundad efterlevandepension beräknas på ett livsinkomstunderlag som utgörs av den avlidnes intjänande eller förväntande pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. en pensionsrätt som grundas på samtliga, från första kronan, intjänade inkomster. Kompensationsgraden i det re- formerade ålderspensionssystemet förväntas bli mellan och . Eftersom någon motsvarighet till dagens folkpensionering inte kommer att finnas för framtiden leder denna skillnad i kompensationsgrad tanken till att det anpassade barnpensionssystemet skulle kunna utformas så att det skulle gälla olika beräkningssätt av barnpensionen beroende på hur stort inkomstunderlaget är. På detta sätt skulle barnet kunna kompenseras för dagens folkpensionsdel inom barnpensioneringen. En sådan differen- tiering skulle emellertid enligt regeringens uppfattning stå i strid med pensionsreformens tankegångar om livsinkomstprincipen och ett in- komstgrundat system. Dessutom skulle det inte främja önskemålet om enkla och begripliga regler. Det torde inte heller vara möjligt att ur den försäkrades pensionsunderlag urskilja vad som utgör det första prisbas- beloppets inkomster, varför ett sådant alternativ inte heller är möjligt av administrativa hänsyn. Mot denna bakgrund föreslår regeringen inte någon särskild reglering innebärande att olika procentsatser av efter- levandepensionsunderlaget skulle tillämpas för det första respektive de följande prisbasbeloppens inkomster. Som redovisas i avsnitt 8.4 kommer det dock även i den anpassade barnpensioneringen att finnas ett grundskydd vilket kan sägas ge kompensation för och ersätta dagens folkpension. Enbart med hänsyn till det efterlevandepensionsunderlag som reger- ingen i det följande föreslår skall ligga till grund för beräkningen av barnpensionen och till det grundskydd som vi i det följande föreslår, föreligger inte skäl att föreslå några förändringar vad gäller dagens nivåer för barnpension. Eftersom barnpension inte ger rätt till det särskilda grundavdraget för pensionärer behöver ersättningnivån inte heller, på sätt som föreslås för vuxna efterlevande, höjas för att ge kompensation för att de särskilda skattereglerna vid ikraftträdandet av de anpassade efter- levandepensionsreglerna avskaffas. Som redovisas nedan föreslår reger- ingen dock att liksom skall en viss del av efterlevandeförmånerna till barn vara befriade från skatt. Ett bibehållande av dagens ersättningsnivåer kan emellertid, såsom vissa remissinstanser noterat, innebära en viss sänkning av barnpensio- nerna jämfört med dagens system. Att skillnad därvid kan uppstå beror på dels att en sådan lösning ger en lägre ersättning för första prisbasbe- loppets inkomster än vad som följer av dagens bestämmelser om grund- skydd i form av folkpension, dels att kompensationsgraden i det reforme- rade ålderspensionssystemet kan komma att vara lägre i jämförelse med tilläggspensioneringen. Av betydelse är också den avlidnes förvärvs- mönster. Några exakta beräkningar går inte att göra eftersom förvärvs- mönstret är olika för varje enskild person. Det går inte heller på förhand att avgöra hur hög kompensationsgraden inom ålderspensionssystemet kommer att bli. Som kommer att framgå i avsnitt 9 föreslår regeringen emellertid vissa förbättringar avseende efterlevandepension till vuxna. I nämnda avsnitt föreslår vi bl.a. att tiden för omställningspension förlängs. Eftersom det i många fall där barnpension utges även betalas ut omställningspension till en person som bor tillsammans med det pensionsberättigade barnet, kan man anta att en sådan förbättring av pensionerna för vuxna efterlevande även kommer barnen tillgodo. När det gäller småbarnsfamiljer saknar emellertid denna koppling betydelse, eftersom efterlevande med barn redan enligt dagens regler har rätt till förlängd omställ- ningspension. Enligt regeringens uppfattning torde det därför vara nöd- vändigt att höja ersättningsnivån för barnpensionen till yngre barn för att barnpensionen för dessa inte skall bli lägre än enligt dagens system. Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att barnpension efter en förälder skall utges av den avlidnes pensionsunderlag om den avlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn som inte fyllt när föräldern avled. När barnet fyller föreslår vi dock att barnpen- sionen efter föräldern skall utges av den avlidnes efterlevande- pensionsunderlag. Finns det fler pensionsberättigade barn än ett, föreslår vi att procenttalet 35 ökas med 25 för varje barn utöver det första till dess det yngsta barnet fyller . När det yngsta barnet fyller skall procenttalet 30 ökas med 20 för varje ytterligare pensionsberättigat barn. Det sammanlagda pensionsbeloppet skall i båda fallen därefter fördelas lika mellan barnen. Om barnet fyllt när föräldern avled föreslår vi att barnpensionen, i likhet med vad som gäller för tilläggspension i form av barnpension, skall utges av den avlidnes efterlevande- pensionsunderlag. Finns fler pensionsberättigade barn än ett skall detta procenttal ökas med 20 för varje barn utöver det första. Även i denna situation föreslår vi att det sammanlagda pensionsbeloppet därefter skall fördelas lika mellan barnen. Den sänkning av barnpensionen för efterlevande barn som fyllt när föräldern avled som detta förslag kan medföra anser regeringen vara acceptabel med hänsyn till den förbättring som den efterlevande familjen som helhet får genom den omnämnda förlängningen av den tid var- under omställningspension skall kunna utges. I den situationen att ett eller flera barn har förlorat båda sina föräldrar utges inte någon omställ- ningspension. Den förlängning av den tid under vilken omställningspen- sion kan utges saknar således betydelse för dessa barn. Regeringen före- slår därför att om båda föräldrarna har avlidit skall barnpensionen, obe- roende av det efterlevande barnets ålder, utgöra av respektive för- älders efterlevandepensionsunderlag. Om det finns fler än ett barn skall detta procenttal ökas med 25 för varje barn utöver det första. Om båda föräldrarna inte avlider , skall således barnpensionen efter den först avlidne föräldern räknas om vid den andre förälderns dödsfall. Som angetts i avsnitt 4 utges barnpension från tilläggspensioneringen med en lägre andel av den avlidnes egenpension i de fall då det efter den avlidne utges även änkepension på grund av dödsfall som inträffat . Redan i samband med reformeringen av efterlevandepen- sionssystemet konstaterades att systemet med olika nivåer för barnpension beroende av om pension utges till vuxen efterlevande inte bör finnas i efterlevandepensionssystemet. Nämnda ordning avskaffades också i princip för all barnpension som beviljats på grund av dödsfall efter . Vid reformen ansågs emellertid att änkepension och barnpension skall ses som en förmån till hela familjen. För att familjen inte skulle bli överkompenserad behölls samordningsreglerna även för beviljande av barnpension på grund av dödsfall efter utgången av . Detta dock under förutsättning att kvinnan är född eller tidigare. Liksom konstaterades vid reformering av efterlevandepensio- neringen är det regeringens uppfattning att storleken på barnpensionen inte bör påverkas av att det med barnpension betalas ut pension till efterlevande vuxna. Enligt vår mening finns det skäl att nu också för framtiden avskaffa all samordning vad gäller barnpension i förhållande till efterlevandepension till vuxen. En sådan lösning innebär att det efter- levande barnets skydd ytterligare förstärks. Såsom framgår av avsnitt 8.4 föreslås att även grundskyddet skall utges oberoende av om änkepension eller annan efterlevandepension till vuxen betalas ut . Det skall noteras att eftersom änkepensioneringen är under avveckling och antalet kvinnor som är födda och som har barn som är berättigade till barnpension blir allt färre, skulle samordningsregeln dessutom komma att tillämpas endast i ett mindre antal fall och . Regeringen föreslår därför att även barnpension som utges med änkepension från tilläggspensioneringen till en kvinna som har rätt till änkepension enligt övergångsbestämmelserna för kvinnor födda eller tidigare, och som beviljas sådan pension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av i förekommande fall skall utgöra alternativt av efterlevandepensionsunderlaget. Som framgår av avsnitt 8.6 skall dock i huvudsak tidigare regler gälla när barnpensio- nen beviljats på grund av dödsfall före ikraftträdandet. Den s.k. begränsningsregeln I den nuvarande efterlevandepensioneringen finns en regel som före- skriver att efterlevandepensionerna i form av omställningspension, sär- skild efterlevandepension och barnpension från tilläggspensioneringen sammantagna inte får överstiga den avlidnes framräknade egenpension. Även kommer inkomstgrundade efterlevandepensioner att baseras på den ålderspension som den avlidne skulle haft rätt till om dödsfallet inte hade inträffat. Eftersom de sammantagna inkomstgrundade efterlevandepensionerna inte i allt för stor utsträckning bör överstiga den ålderspension som den avlidne vid dödsfallet uppbar, eller skulle ha fått om dödsfallet inte hade inträffat, bör det även i ett anpassat efterlevandepensionssystem finnas en begränsningsregel. Eftersom regeringen föreslår att omställningspensionens ersättningsnivå skall var av efterlevandepensionsunderlaget bör dagens 100- procentregel emellertid inte tillämpas. Med denna förhöjda nivå för omställningspension följer att utrymmet för barnpensionerna inte helt obetydligt skulle begränsas i förhållande till om man väljer att ha kvar begränsningsregeln i dess nuvarande utformning. Regeringen föreslår därför en lösning där barnpensioner, i de fall omställningspension inte utges, skall kunna ta i anspråk hela den avlidnes efterlevandepensionsunderlag, dvs. I de situationer där omställningspension utges till en vuxen pensionsberättigad, föreslår regeringen att barnpensionerna skall kunna utges med ett sammanlagt belopp motsvarande högst av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag. Om flera barnpensioner utges efter en avliden, skall dessa sättas ned proportionellt så att de tillsammans motsvarar , eller, om det utges efterlevandepension till vuxen, av efterlevandepensionsunderlaget. Även om barnpensionen och änkepensionen enligt nu lämnade förslag inte kommer att beräknas på samma underlag föreslår regeringen att samma begränsningsregel skall gälla i de fall som änkepension och barn- pension utges . I denna situation skall alltså barnpension komma att utges med högst av efterlevandepensionsunderlaget och änkepensionen av ett tilläggspensionsunderlag (se avsnitt 11). Om någon av pensionerna till barn eller vuxen efterlevande upphör att betalas ut, exempelvis på grund av att något eller några barn fyller 18 (20) år eller den vuxna efterlevande är berättigad till omställ- ningspension, skall vid tillämpningen av begränsningsregeln, på samma sätt som sker , övriga pensioner räknas om så att de tillsammans motsvarar den högsta sammanlagda nivån som kan utges under de nya förutsättningarna. 8.4 Grundskyddet till efterlevande barn 8.4.1 Inledning Enbart ett system som det som ovan har föreslagits skulle leda till att barn till en avliden förälder, som helt saknar eller endast har ett lågt efter- levandepensionsunderlag, inte skulle få någon eller endast en mycket låg barnpension. Enligt regeringens uppfattning är det uppenbart att ett barn även fortsättningsvis måste vara garanterad en viss miniminivå i händelse av en förälders eller båda föräldrarnas död. Regeringen anser därför att det är påkallat att barnpensionen också kompletteras med ett grundskydd. Även om regeringen inte anser att grundskyddet inom barn- pensioneringen skall utgöras av ett underhållsstöd, såsom utredningen har föreslagit, föreslår vi en lösning som innebär att efterlevande barn tillförsäkras ett grundläggande skydd genom ett regelverk som är upp- byggt på i princip samma sätt som underhållsstödet. Bland annat lämnas förslag om att grundskyddet skall utges endast till barn som har en låg eller ingen barnpension. Vidare bör grundskyddet, liksom underhålls- stödet, utges oberoende av den avlidnes anknytning till . Bestämmelserna om grundskyddet bör dock regleras i samma lag som de föreslagna bestämmelserna om barnpension. Genom den av regeringen föreslagna konstruktionen av grundskyddet kommer emellertid barn till en avliden förälder att ges i princip samma ekonomiska grundskydd som samhället ger till barn med särlevande föräldrar. 8.4.2 Efterlevandestöd till barn Regeringens förslag: Barn, vars mor eller far eller båda föräldrar har avlidit, skall vara garanterade ett grundskydd från samhället, benämnt efterlevandestöd till barn. Grundskyddets storlek skall inte vara av- hängigt av den avlidnes anknytning till eller svensk förvärvs- verksamhet. Däremot skall det krävas att barnet är bosatt i . Efterlevandestöd till barn skall utges av det för året gällande prisbasbeloppet. Har barnets båda föräldrar avlidit skall ett dubbelt efterlevandestöd till barn utges. Barnpension efter den avlidne föräldern skall minska efterlevande- stödet till barn krona för krona. Vidare skall, på motsvarande sätt, den efterlevandelivränta som barnet enligt lagen (1976:380) om arbetsska- deförsäkring uppbär minska efterlevandestödet. Även utländsk efter- levandepension som inte är av utfyllnadskaraktär och utländsk efter- levandelivränta skall minska efterlevandestödet genom en sådan av- räkning. Om båda föräldrarna har avlidit skall avräkningen ske mot den sammanlagda barnpension som barnet uppbär efter båda föräldrarna, liksom mot efterlevandelivränta och utländsk efterlevandepension. Om barnet för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd till barn som folkpension i form av förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), skall endast den största av förmånerna utges. Regeringens bedömning: Barnpension och efterlevandestöd till barn bör inte betraktas som skattepliktig inkomst till den del för- månerna för de avser uppgår till högst en tolftedel av eller, vid förmåner efter båda föräldrarna, av prisbas- beloppet. Underhållsstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd bör inte utges till ett barn som förlorat en förälder eller båda sina föräldrar genom dödsfall. Utredningens förslag: Utredningens förslag skiljer sig i väsentliga delar från regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslog att grundskyddet inom barnpensioneringen skulle utgöras av underhållsstöd och regleras särskilt i en ny gemensam lag om underhållsstöd till barn till avliden förälder och till barn med särlevande föräldrar. Utredningen före- slog vidare att grundskyddet skulle bestämmas till ett i kronor bestämt belopp och att detta skulle inkomstprövas mot barnets egna inkomster. Utredningen föreslog dock, i likhet med regeringen, att grundskyddet skulle utges endast till dem som har behov av ett ekonomiskt tillskott, oberoende av den avlidnes anknytning till och att det endast skulle utges till barn bosatta i . Remissinstanserna: Flera remissinstanser är positiva till att efter- levande barn likställs med barn till särlevande föräldrar. Flertalet av dessa remissinstanser anser emellertid att grundskyddet inom barnpen- sioneringen måste värdesäkras. () anser att grundskyddet måste värdesäkras genom att kopplas till inkomstindex i det reformerade ålderspensionssystemet eller, i andra hand, till prisbasbeloppet. Vissa andra remissinstanser anser att även om de båda barngruppernas behov av ekonomiskt stöd kan likställas bör barngrupperna inte i något annat avseende likställas. Många remissin- stanser är också av den uppfattningen att bestämmelserna om grund- skyddet bör tas in i den föreslagna lagen om efterlevandepension. Vissa remissinstanser påpekar att med utredningens förslag kommer olika be- stämmelser om retroaktiv utbetalning av barnpension och underhållsstöd att gälla. () framhåller att med nuvarande reg- ler missgynnas ett barn som har rätt till ett lågt antal 40-delar i förhållan- de till ett barn som helt saknar rätt till barnpension, eftersom det senare men inte det förra har rätt till underhållsstöd samt att denna orättvisa för- svinner med de föreslagna reglerna. RFV påpekar emellertid att hand- läggningen av barnpension och underhållsstöd ofta sker på olika admi- nistrativa enheter, vilket leder till att förslaget kräver organisatoriska för- ändringar och utbildningsinsatser. Moderatkvinnorna och , änkemän och föräldralösa barn menar att grundskyddet inte skall inkomstprövas mot barnets egna inkomster. motsätter sig även i övrigt förslaget eftersom det innebär en försämring av grundskyddet till barn. PTK är kritisk till att grundskyddet vid båda föräldrarnas död skall avräknas mot den samlade barnpensionen utan uppdelning och föreslår i stället att barnpensionerna räknas av var och en för sig mot en garantinivå om efter vardera föräldern.