prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Årsstudieplatser överensstämmer med det begrepp som för de statliga högskolorna kallas helårsstudenter. Då alla landsting, förutom , genom avtal uppdragit åt statlig högskola att bedriva utbildningen föreslår regeringen att beräkningen av respektive landstings bidrag baseras på helårsstudenter, dvs. det begrepp som används för den statliga högskolan och på vilket gällande avtal om vårdhögskoleutbildning baseras. Därmed underlättas redovisningen, som tillförlitligheten i återrapporteringen förbättras. Beräkningen kan då göras på tidigare års uppnådda prestation. Bidrag per landsting/kommun kan därmed presenteras i budgetpropositionen. gör på regeringens uppdrag en årlig sammanställning av antalet helårsstudenter inom vårdområdet, på vilken nedanstående belopp är beräknat. För beräkning av kommande års bidrag, föreslår regeringen såväl bidrag per landsting som högsta antal bidragsberättigade helårsstudenter. För bör fastställas följande bidrag per landsting/kommun, samt följande högsta antal bidragsberättigade helårsstudenter: Bidrag per landsting/kommun samt bidragsberättigade helårsstudenter LANDSTING/KOMMUN KRONOR HELÅRS- STUDENTER 38 528 000 3 123 läns landsting 13 220 000 1 011 5 465 000 401 13 165 000 966 14 092 000 1 034 6 174 000 453 läns landsting 4 089 000 348 landsting 4 552 000 334 läns landsting - varav tidigare - varav tidigare - varav tidigare kommun 28 362 000 800 4 157 000 305 Västra - varav tidigare - varav tidigare - varav tidigare - varav tidigare 40 968 000 1 588 5 888 000 432 läns landsting 12 743 000 935 4 566 000 335 6 201 000 455 6 760 000 496 7 523 000 591 3 871 000 284 16 341 000 1 256 8 804 000 665 532 000 54 , HSVFS 1997:2, har för rätt att utfärda musiklärarexamen. Det högsta belopp som kan utgå till beräknas till . B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Utfall 448 890 Anslags- sparande 585 180 1999 Anslag 336 612 Utgifts- prognos 421 000 2000 Förslag 451 293 2001 Beräknat 867 2991 2002 Beräknat 1 201 9792 1 Motsvarar 852 535 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 160 338 tkr prisnivå. Detta anslag avser verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte har ställts till förfogande under annat anslag. Anslaget avser även bidrag till Svenska studenthemmet i samt bidrag till . Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Fördelning på anslagsposter Tusental kronor ANSLAGSPOST BELOPP 1. Svenska studenthemmet i 1 271 2. Finansiering av lånekostnader m.m.1 Bidrag till 191 4. Distansutbildning 7 760 5. Utveckling av lärarutbildning 31 583 6. Insatser inom naturvetenskap och teknik m.m. 190 484 7. Jämställdhet 57 712 8. Svenskundervisning i utlandet m.m. 6 843 9. Konstnärligt utvecklingsarbete 4 000 10. Övrig forskning 3 000 11. Statlig ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag 48 328 12. För regeringens fördelning 100 123 Summa 451 293 1 Anslagssparande 122 414 tkr . Svenska studenthemmet i Bidraget har pris- och löneomräknats. Finansiering av lånekostnader m.m. har tidigare beslutat om investeringar i inredning och utrustning för universitet och högskolor enligt regeringens förslag i propositionerna Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) och Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU22, rskr. 1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre propositioner vilka beslutat om. Fr.o.m. /95 finansieras sådana investeringar genom att universitet och högskolor tar upp lån i . De tidigare avsatta medlen för investeringar finansierar i stället lånekostnaderna. Under denna anslagspost har beräknats medel för sådana tidigare beslutade ändamål som kommer att realiseras under kommande budgetår. innehåller endast anslagssparande från föregående år. Medlen kommer att fördelas till universitet och högskolor genom särskilda regeringsbeslut. Utveckling av lärarutbildning Regeringen återkommer beträffande medlens användning i samband med propositionen om den framtida lärarutbildningen. Se vidare avsnitt 5.3.5. Jämställdhet För insatser som följer av propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18, rskr. 1995/96:405) ingår medel i anslagsposten 7 för postdoktorala stipendier, för gästprofessurer, för nya professurer och för doktorandtjänster. Se vidare avsnitt 5.5.2. Svenskundervisning i utlandet m.m. Medel under anslagsposten beräknas finansiera åtgärder som främjar undervisning i svenska och om svenska förhållanden liksom information om svensk utbildning och forskning i utlandet. Medlen disponeras av . Övrig forskning Medel för forskning inom IT-området m.m. har förts till denna anslagspost (prop. 1997/98:1 utg. omr. 16 avsnitt 5.2.7). Statliga ålderspensionsavgifter för utbildningsbidrag Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen finns beräknade under anslagposten. För regeringens fördelning Under anslagsposten finns bl.a. medel för decentraliserade platser. Dessutom avser att användas till distansutbildning inom högskolan. B54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Utfall 438 686 Anslags- sparande 0 1999 Anslag 198 838 Utgifts- prognos 198 838 2000 Förslag 192 178 2001 Beräknat 195 3121 2002 Beräknat 198 6361 1 Motsvarar 192 178 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning som är förenad med forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden samt konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i . Regeringens överväganden De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1997/98:108) för treårsperioden 1999 skall fortsatt gälla. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Fördelning på anslagsposter Tusental kronor ANSLAGSPOST BELOPP 1. 2 671 2. 2 262 3. 9 350 4. 25 548 5. Högskolan på 2 022 6. 28 102 7. 21 510 8. 13 895 9. 13 193 10. /8 594 11. i 5 444 12. 2 680 13. 1 272 14. i 2 738 15. i 14 606 16. 21 531 17. i 2 158 18. 12 321 19. i 2 279 Summa 192 178 Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under anslagen till , , och . har tillförts från utgiftsområde 18 anslaget A6 Byggforskning. Resultatbedömning Högskolorna har för anvisats permanenta forskningsresurser. Utöver dessa har högskolorna erhållit betydande externa forskningsresurser. Detta vittnar om en hög kvalitet i forskningen, som är i ett skede av stark utveckling. Högskolorna har betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet och offentlig verksamhet, för tekniköverföring och forskningsinformation, men också för den regionala rekryteringen till högre utbildning. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en väsentlig del av de konstnärliga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet. Resurser Resurserna för forskning vid högskolorna uppgår till . B55 Sunet Anslagsutveckling Tusental kronor 59 922 2000 Förslag 75 692 2001 Beräknat 128 5541 2002 Beräknat 37 5812 1 Motsvarar 126 157 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 36 157 tkr prisnivå. har Sunet fullgjort nästan alla de uppgifter som anges i regeringsbeslutet och i budgetpropositionen . har samtliga universitet och högskolor förbindelser med kapaciteten /s. och de statliga centrala museerna har anslutits med förbindelser på /s. Vad däremot gäller att erbjuda huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuseer Internetanslutning har måluppfylleslen inte varit tillfredsställande. Sammanlagt har ett 70-tal bibliotek och museer anslutits. Förbindelsen till är central för de nordiska länderna och uppgraderades NORDUnets USA-förbindelse till /s. Tack vare de nordiska ländernas framstående position som IT-användare har också NORDUnet som första icke-amerikanska nät tecknat ett avtal med det amerikanska konsortiet Internet 2. kommer därigenom att kunna samarbeta med amerikanska universitet kring utvecklingen av applikationer för Internet. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tusental kronor UPPDRAGSVERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1998 3 146 77 113 -73 967 Prognos 1999 80 200 140 622 -60 422 Budget 2000 80 200 174 359 -94 159 Regeringens överväganden Sunet redovisar ett anslagsbehov om , och . Regeringen gav 1998 Sunet tillstånd att ta ut en avgift för att finansiera verksamheten. uppgår den till ca . Regeringen anser att den planerade utveckling som har redovisat för Sunet bör äga rum under förutsättning att antagandet att trafikvolymen fördubblas stämmer. Anslaget förstärks därför med för och med ytterligare för . En fortsatt årlig avgiftsfinansiering på ca för perioden bedöms därför som rimlig. B56 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Anslagsutveckling Tusental kronor 1 056 161 2000 Förslag 1 600 913 2001 Beräknat 1 642 8571 2002 Beräknat 1 686 0641 1 Motsvarar 1 600 913 tkr prisnivå. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen obsoleta. Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av avtalen. Vid diskussioner med en förhandlingsdelegation utsedd av berörda landsting framkom att landstingen inte var beredda att sluta nya avtal. Regeringen beslutade att säga upp avtalen. Avtalen har en uppsägningstid . Se vidare avsnitt 5.3.4. Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Medicinsk utbildning och forskning Tusental kronor 188 597 303 353 314 141 153 540 118 485 437 791 Odontologisk utbildning och forskning Tusental kronor 48 315 36 691 B57 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 1 557 530 Nytt anslag 2001 Beräknat 1 587 1231 2002 Beräknat 1 618 8661 1 Motsvarar 1 557 530 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknas ersättning för statliga avtalsförsäkringar. Regeringens överväganden Regeringen har beräknat ramanslaget till 1 . I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) aviserade regeringen att justeringar skulle göras av anslagen för förvaltningsändamål för som en följd av ändrade finansieringsprinciper för avtalsförsäkringarna på det statliga området. Berörda myndigheter kommer att till sina respektive ramanslag tillföras medel som motsvarar myndighetens ökade kostnader för de statliga ålderspensionsavgifterna. Universitet och högskolor har mer än ett anslag för sin verksamhet vilket, tillsamman med resurs- tilldelningssystemet för grundutbildningen, gör det olämpligt att justera respektive anslag. För ändamålet har i stället anslaget B57 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna tillskapats. C1 Anslagsutveckling Tusental kronor 155 730 2000 Förslag 131 775 2001 Beräknat 134 0111 2002 Beräknat 136 3971 1 Motsvarar 131 775 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom- pensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Resultatinformation Målet för verksamhet är att ge- nom uppföljning, utvärdering och tillsyn bidra till att förbättra och förnya den högre utbild- ningen och forskningen vid universitet och hög- skolor. Extern utvärdering tillkallade en extern grupp som fick i uppgift att utvärdera Högskole- verket. Utvärderingen omfattade verksamhetens resultat, verkets ambitionsnivå samt om verk- samheten motsvarar statsmakternas intentioner och förväntningar. Resultatet av utvärderingen visar att väl har fullgjort och fullgör sin uppgift som nationell högskolemyn- dighet. Utvärderingen publicerades i rapporten måste ständigt vinnas på nytt (1998:11S). Kvalitetsbedömningar av högre utbildning och forskning En första omgång bedömningar av kvalitetsar- betet vid samtliga universitet och högskolor av- slutades . Ett av de viktigaste resulta- ten är att synen på kvalitetsarbete har förändrats och att medvetenheten om dess betydelse har ökat. Utifrån erfarenheterna av den första be- dömningsomgången redogör verket i rapporten granskning och bedömning av kvalitet- sarbetet vid universitet och högskolor (1998:21R) för vad som skall bedömas och hur bedömningen skall genomföras 2002. avslutades flera nationella utvärderingar, bl.a. av arkitektutbildningen och magisterexamen. I utvärderingen av magisterexa- men ingick fem ämnen vid tjugo institutioner vid ett tiotal högskolor och universitet. Utvärdering- en ligger till grund för ett pågående projekt om breddad magisterexamen som syftar till att stu- dera behovet av och förutsättningar för att införa en ny typ av magisterexamen i . Antalet genomförda examensrättsprövningar uppgick till 100. Prövningarna har till största delen gällt magisterexamensrätt inom- humaniora, samhällsvetenskap, vård och teknik. Måluppfyllelsen har varit god beträffande pröv-ningar av examensrätter, professurer, universitet och vetenskapsområden. (se vidare avsnitt 5.5.1). Beskrivning och analys av högskolan och dess om- värld ansvarar för statistik om verk- samheten för universitet och högskolor. Statisti- ken sammanställs i Årsrapport för uni- versitet och högskolor. Statistiken görs även tillgänglig i verkets, på Internet tillgängliga, data- bas för nationell uppföljning (NU-databasen). Antalet besök i databasen uppgick till 54 000. Rättssäkerhet inom högskolan En betydande del av verkets tillsynsärenden har initierats efter anmälningar från enskilda. Målet är att se till att lagar och förordningar inom hög- skoleområdet följs och att allmänhetens och en- skilda individers främst studenters behov och intressen tillgodoses. I tillsynsrapporten ker examination (1998:39R) ut- reds syftet med hur examinationsfrågor skall el- ler bör hanteras inom den grundläggande högskoleutbildningen. Stöd- och utvecklingsinsatser för universitet och högskolor Rådet för grundläggande högskoleutbildning har till uppgift att främja utvecklingsinsatser som syftar till pedagogisk förnyelse och utveckling av utbildningens kvalitet, bl.a. genom att fördela medel till projekt. (se avsnitt 5.5.5) Rekrytering till högre utbildning ansvarar för att öka kunskaper- na om och intresset för högre utbildning. Data- basen (Automatisk studiekatalog), som innehåller information om utbildningar vid samtliga universitet och högskolor, hade nära 3 miljoner förfrågningar. Genom , som bedrivs i samar- bete med , arbetar verket för att stimulera intresset för teknisk och naturveten- skaplig utbildning. (se avsnitt 5.3.3) Vidare ansvarar verket för Högskoleprovet som är ett viktigt instrument vid antagning till högre utbildning. anmälde sig drygt 141 000 personer. ansvarar även för det nationella systemet för forskningsinformation på Internet, Safari. (se avsnitt 5.5.5) Internationell rörlighet för studenter och akade- miskt utbildade stöder högskolornas internatio- nella kontakter och främjar rörligheten för stu- denter, lärare och forskare. Verket är nationellt kontor för EU:s studentutbytesprogram och för Tempus, EU:s särskilda stöd- program för Öst- och . Vidare ansvarar verket för bedömningar av ut- ländska högskoleutbildningar och jämför dessa med motsvarande svenska, till stöd för framför allt invandrares inträde på arbetsmarknaden. Det svenska universitetsdatornätet - SUNET. är ansvarigt för universitetsda- tornätet Sunet (se anslaget B 55) . Övriga uppgifter Verket svarar för kansliuppgifter till för högskolan samt . Vidare genomförde verket 6 regeringsuppdrag samt påbörjade ytterligare 5 . har på regeringens uppdrag analyserat risker i samband med och gett stöd åt universitet och högskolor vid planering, prioritering och genomförande av an- passningsåtgärder. Verkets slutsatser är att hög- skolornas beredskap generellt sett är god och att eventuella störningar i samband med millennie- skiftet sannolikt endast kommer att vara av mindre omfattning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1998 17 853 16 531 -1 450 Prognos 1999 16 250 17 700 -1 450 Budget 2000 16 250 17 700 -1 450 C2 Verket för högskoleservice Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1998 Utfall 9 892 Anslags- sparande 2 584 1999 Anslag 10 177 Utgifts- prognos 12 761 2000 Förslag 12 171 2001 Beräknat 12 3711 2002 Beräknat 12 5862 1 Motsvarar 12 171 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 171 tkr prisnivå. Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning. Utöver detta biträder , högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet sökande var drygt 172 000 personer, vilket är jämförbart med föregående år då knappt 174 000 personer sökte. Antalet antagna har däremot ökat med knappt 4 000 till totalt 58 1998. Tyngdpunkten i VHS arbete ligger i antagningen till höstterminen. antog VHS studenter till 1 408 utbildningsprogram som kan jämföras med antagningen till , som omfattade 174 program. Upphandlingsverksamheten har minskat något i omfattning p.g.a. personalavgångar. genomfördes 49 stycken upphandlingar över EU:s tröskelvärde, med en total omsättning på . I förhållande till föregående år är detta en minskning med 21 upphandlingar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1998 54 053 51 330 2 907 Prognos 1999 51 330 51 330 0 Budget 2000 52 450 52 450 0 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1998 Utfall 339 099 Anslags- sparande -1 575 1999 Anslag 313 566 Utgifts- prognos 373 566 2000 Förslag 343 250 2001 Beräknat 332 6731 2002 Beräknat 338 4192 1 Motsvarar 327 250 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 327 250 tkr prisnivå. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna proposition att förvaltningsanslaget till () höjs engångsvis för med med anledning av kostnadsökningar avseende data- drift och utveckling samt ökade ärendevolymer. Volymökningen har uppkommit till följd av regeringens fortsatta satsning på vuxen- och högskoleutbildning. Anslagsmedlen för kommer sammantaget att uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation CSN:s årsredovisning för visar att myndigheten har lyckats uppfylla de för myndigheten fastställda målen bättre än . Genom regeringens satsning på nya platser inom högskolan och vuxenutbildningen ökade pressen kraftigt på CSN . Pressen fortsatte att stiga under föregående år och förväntas även att stiga innevarande år. Det stora antalet studerande som ansöker om det särskilda utbildningsbidraget kräver betydande arbetsinsatser. Det totala antalet ansökningar om studiestöd har ökat under föregående år som också antalet återbetalningsskyldiga låntagare ökade. Servicenivån har varit enligt följande nyckeltal: Nyckeltal för CSN:s verksamhet Verksamhet 1996 1997 1998 Ärendeutveckling 974 962 1 147 014 1 186 454 Behandlingstid högst3 veckor - studiemedel 82,66,70,Behandlingstid - utlandsstudier 44,42,50,Behandlingstid - särskilt utbildningsbidrag 44,Behandlingstid - SVUX 98,95,96,Behandlingstid - SVUXA 54,43,45,Antal besvarade telefonsamtal 87,68,85, Som redan nämnts har CSN för med hjälp av ökade resurser kunnat förbättra sin service till de studerande och låntagarna. Trots detta har man fortfarande inte nått service-nivå. Antalet personer som får studiestöd beräknas uppgå till nästan en miljon och antalet låntagare till drygt 1,3 miljoner personer. som pågår bedöms efterfrågan på vuxenstudiestöd vara hög. Regeringen tillkallade en särskild utredare som fick uppdraget att göra en översyn av CSN:s nuvarande organisation och resursbehov för administrationen av myndighetens samtliga verksamheter (Dir. 1997:143). Uppdraget slutredovisades genom betänkandet CSN - en myndighet i ständig förändring (SOU 1998:131). Betänkandet har remissbehandlats. Förslagen i betänkandet ingår i underlaget för det översynsarbete beträffande myndighetens organisation och arbete som CSN:s ledning bedriver. Vidare skall utredningsmaterialet användas i den arbetsgrupp som avser att tillsätta i syfte att se över och lämna förslag till principer för resurstilldelning till CSN. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat Utfall 1998 79 762 181 900 206 000 -24 1001 Prognos 1999 83 000 202 000 232 000 -30 000 Budget 2000 91 000 203 000 232 000 -29 000 1Anslagsmedel har tillförts för . Avsikten är att återbetalningsverksamhetens administrationskostnader skall täckas av intäkter från avgifter. För att uppnå de ekonomiska målen för verksamheten höjdes expeditionsavgiften inom återbetalningsverksamheten från vilket ger en resursförstärkning på ca . Kostnaderna för beräknas till men intäkterna till endast . Av dessa förväntas ca att inflyta kassamässigt. Detta beror på att en del låntagare inte erlägger sina avgifter. Dessa avgifter ligger som en utestående fordran. Kostnadsökningen beror i huvudsak på att kostnader för datadrift och utveckling har ökat mer än beräknat och att de flesta kostnaderna är svårrörliga på kort sikt. Regeringen planerar att skapa en mer långsiktig lösning av finansieringen av återbetalningsverksamheten och en minskning av främst datakostnader fr o.m. Inkomster till CSN avseende uppläggningsavgifter, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till . Slutsatser Regeringens satsning på utbildning har ökat arbetsbelastningen avsevärt för CSN. har handläggningssituationen trots detta varit relativt god. Verksamheten under innevarande år beräknas uppvisa ett underskott på ca i relation till budgeterade medel. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna proposition en engångsvis förstärkning av anslaget för innevarande budgetår. CSN har beräknat kostnaden för till , vilket är mera än tidigare beräknat. Regeringen anser att beräkningen är osäker. Anslaget för har dock förstärkts engångsvis med . Höjningen har finansierats inom utgiftsområdets ram. Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen och vid behov återkomma med förslag om ytterligare förstärkning i tilläggsbudget. ny myndighet har inrättats fr.o.m. . Bakgrund Med anledning av regeringens förslag i propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd har godkänt att en ny myndighet inrättas för att stödja utveckling av distansutbildning baserad på modern informationsteknik inom högskolan och folkbildningen. Myndighetens resurser och kompetens kan även vara ett stöd för gymnasiestudier m.m. på distans inom vuxenutbildningen. I propositionen förklarade regeringen att den avsåg att avsätta från anslag inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling för myndighetens inledande verksamhetsperiod. Dessa medel skulle främst finansiera verksamhet med inriktning mot högskolans behov. Vidare skulle myndigheten erhålla från och kompetensutveckling för att stödja distansutbildning för i första hand folkbildningens behov (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Regeringen beslutade om direktiv (dir. 1998:44) till en organisationskommitté (U98:03) för en distansutbildningsmyndighet i . Regeringen beslutade att denna kommitté fick fatta beslut om planering och förberedelse av verksamheten för myndigheten. Planeringsbemyndigandet omfattade även fördelning av resurser motsvarande 500 högskoleplatser för IT-baserad distansutbildning som anordnas . För platserna fick högst fördelas för kostnader , varav högst för .