prop · GN03123 · 2000-01-01 00:00:00 — Det innebär bl.a. att skolans verksamhet skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar samt att var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde. Särskilt skall den som verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen samt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden (jfr 1 kap. 2 § skollagen). Samma krav beträffande värdegrund och mål gäller således för fristående skolor som för skolor med offentligrättslig huvudman. Vid bedömningen av om en fristående skola kan förväntas präglas av ett synsätt som står i överensstämmelse med de krav som ställs när det gäller värdegrund tar hänsyn till alla uppgifter som verket kan få och som har betydelse för bedömningen (jämför prop. 1995/96:200 s. 32 f.). I vissa fall kan det vara av betydelse för bedömningen att kontrollera om huvudmannen har anknytning till exempelvis någon rasistisk eller någon annan antidemokratisk organisation. Trots att huvudmannen förklarat att utbildningen vid skolan skall präglas av den värdegrund som krävs kan sådana uppgifter komma fram som leder till att skolan inte kan godkännas. Sådana uppgifter kan också komma fram som gör att godkännandet kan återkallas. Kontrollen av huvudmannens lämplighet att driva en fristående skola är alltså stark. Som nämnts omfattar kontrollen också att den som verkar inom skolan skall motverka alla former av kränkande behandling. Kränkande behandling omfattar även trakasserier och övergrepp av sexuell natur. Om uppgifter av sådan art framkommer beträffande den som skall verka inom verksamheten kan alltså redan enligt gällande bestämmelser en ansökan om godkännande avslås. Mot den angivna bakgrunden finner regeringen inte tillräckliga skäl att nu föreslå att det införs ett krav på registerkontroll av företrädare för de huvudmän som skall bedriva verksamheten. Det bör också anmärkas att den av utredaren föreslagna lösningen skulle medföra att endast de som vid själva ansökningstillfället företräder huvudmannen skulle kontrolleras. En aspekt som måste beaktas i detta sammanhang är möjligheterna att vidta åtgärder mot en arbetsgivare som brister i skyldigheten att kontrollera att registerutdrag lämnas vid anställning. När det gäller verksamhet i offentlig regi är utgångspunkten att arbetsgivaren följer de föreskrifter som gäller för verksamhetens bedrivande. Det får anses vara ett tjänsteåliggande för den som ansvarar för rekryteringen att fullgöra kontrollskyldigheten. Beträffande enskilt bedriven verksamhet skall kommunerna respektive inom ramen för tillsynsverksamheten granska att arbetsgivarna verkligen genomför registerkontroller. För arbetsgivare som inte uppfyller skyldigheten att utföra registerkontroll kan tillståndet eller godkännandet återkallas. Detta bör emellertid bara komma ifråga i sådana fall när huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg och bristen inte avhjälps efter påpekande. Någon särskild sanktionsmöjlighet föreslås inte beträffande riksinternatskolorna. Av 42 § förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor framgår att om en skolhuvudman för en riksinternatskola inte fullgör sina skyldigheter enligt lag eller andra författningar i fråga om skolan, får regeringen efter anmälan av besluta att en del av statsbidraget enligt nämnda förordning skall hållas inne i avvaktan på att rättelse sker. Om rättelse ändå inte sker, får regeringen förordna att det innehållna beloppet skall dras av från statsbidraget. Om en huvudman för en riksinternatskola underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt den nu föreslagna lagen kan alltså den beskrivna sanktionsmöjligheten komma att användas. När det gäller personer som flyttat till är det önskvärt att de omfattas av samma regler om registerkontroll som andra och att registerutdrag lämnas från det eller de länder där personen tidigare varit bosatt. Möjligheten att erhålla registerutdrag varierar emellertid mellan olika länder. Ett registerutdrag måste kunna erhållas utan dröjsmål för att anställningsförfarandet skall kunna fullföljas. Enligt regeringens mening kan det inte ställas krav på registerutdrag från annat land än . Denna omständighet aktualiserar i än högre grad vad som tidigare anförts om noggrannhet i anställningsförfarandet i övrigt. Utredaren anser att det kan finnas skäl att överväga någon form av lämplighetsprövning vid antagning till utbildningar som leder fram till yrken inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. (U 1997:07, dir. 1997:54, tilläggsdir. 1998:47) har haft i uppdrag att bl.a. se över frågor om rekrytering till lärarutbildning. Kommittén har överlämnat sitt betänkande och lära en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63). har behandlat frågan om lämplighetsprövning i form av registerkontroll vid antagning till utbildning. Regeringen avser att återkomma i frågan i proposition med förslag till ny lärarutbildning. 8 Registerutdrag 8.1 Den arbetssökande skall själv inhämta registerutdrag Regeringens förslag: Den arbetssökande skall själv inhämta registerutdrag ur belastningsregistret. Utredarens förslag: Utredaren föreslår att den arbetssökande skall inhämta registerutdrag från både belastningsregistret och misstankeregistret. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i förslaget att den arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag ur belastningsregistret. anser att det inte kan anses särskilt integritetskränkande att den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag. Enligt mening framstår den modell som utredningen valt som den för den enskilde presumtive arbetstagaren lämpligaste och den som bäst tillgodoser skyddet för den personliga integriteten. tillstyrker förslaget om att en arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag och överlämna till den presumtive arbetsgivaren. instämmer i förslaget. och skola anser att förslaget minimerar problemet med integritetsintrång. , och anser däremot att det finns flera skäl som talar emot att den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag, bl.a. risken för att registerutdragens äkthet skulle kunna ifrågasättas. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening är en ordning där den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag den bästa metoden. Integritetskränkningen blir minst när den arbetssökande har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut till den presumtiva arbetsgivaren. Det är enbart den som erbjuds anställning som behöver inhämta ett registerutdrag. Registerutdrag skall begäras från belastningsregistret. Ett registerutdrag bör inte vara äldre än . Det är svårt att finna en modell för registerkontroll som inte berör integriteten eller är förenad med olägenheter av praktisk art. Den av regeringen föreslagna modellen rör ett stort område på arbetsmarknaden. Därför finns det skäl att gå ifrån den modell som gäller på vissa begränsade arbetsmarknadssektorer , nämligen att arbetsgivaren inhämtar registerutdrag. I det decentraliserade system som gäller på skolområdet finns det ett mycket stort antal arbetsgivare och ett ännu större antal personer som efter delegation fattar beslut om anställning av personal. Av integritetsskäl är det inte möjligt att låta alla dessa arbetsgivarrepresentanter begära registerutdrag med risk för spridning av uppgifter till andra än den som skall ta emot uppgiften. Särskilda regler om behörighet att begära utdrag skulle behöva införas. Omfattningen av antalet anställda inom området medför vidare att det kommer att vara svårt att veta vilka personer som skulle vara behöriga att begära registerutdrag angående andra personer. Det är knappast möjligt att hålla behörighetslistor eller motsvarande aktuella. Ett system med registerkontroll måste vara trovärdigt, praktiskt möjligt att använda och ta största möjliga hänsyn till integritetsaspekterna. Enligt regeringens mening är modellen att den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag att föredra framför att arbetsgivaren inhämtar utdraget. Valet av modell är gjort med hänsyn till de förhållanden som gäller inom berörda verksamhetsområden och behöver inte nödvändigtvis passa andra sektorer i samhället. Regeringen har vid beredningen av förslaget övervägt olika möjligheter att erhålla registerutdrag. Regeringen har också haft särskilt samråd med i denna fråga. Andra förslag såsom att arbetsgivaren inhämtar registerutdrag genom eller genom har övervägts. Vid en samlad bedömning, där skälen vägts för och emot olika möjliga tekniska lösningar för att inhämta registerutdrag, har regeringen stannat för att den av utredaren föreslagna metoden är den mest rimliga. En nackdel med att låta de arbetssökande själva inhämta och uppvisa utdrag är dock risken för förfalskning av utdragen. Det är därför viktigt att dessa ges en sådan utformning att den risken minimeras. Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen av hur den föreslagna modellen kommer att fungera i verksamheterna. Uppgifter ur misstankeregistret bör enligt regeringens mening inte inhämtas. Ett system med registerkontroll måste utformas så att integritetsintrånget blir så begränsat som möjligt. Eftersom slutlig ställning inte tagits till om ett brott begåtts eller inte vid uppgift i misstankeregister, bör en sådan uppgift inte omfattas av registerutdrag som skall lämnas till en kommande arbetsgivare. Regeringen utgår från bedömning att misstankar som lett till åtal kommer att finnas i registret . De brottsmisstankar som här är av intresse avser brott av allvarlig art och av en svårighetsgrad som ofta innebär att den misstänkte är häktad för brottet. Det handlar om få personer, och även om kontroll i misstankeregistret inte kommer till stånd, bör risken för att någon kommer att erbjudas anställning efter ett ingående och seriöst anställningsförfarande vara liten då personen i fråga är föremål för åtal. Registerutdraget bör erhållas utan dröjsmål och utan kostnad för den arbetssökande. bör ansvara för utformningen och den praktiska hanteringen av registerutdragen. 8.2 Vilka brott registerkontrollen skall omfatta Regeringens förslag: Enskilda skall ha rätt att få ut ett utdrag om sig själva som är begränsat enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringens bedömning: Registerutdragen bör innehålla uppgifter om alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB och andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Uppgifter som är mer än bör inte tas med i registerunderlaget. Utredarens förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar i huvudsak utredarens förslag om vilka brottstyper som bör omfattas av registerutdragen. Flera remissinstanser anser att ytterligare brottstyper som visar på en total brist på medkänsla med barn och ungdom bör omfattas av registerskyldigheten. att även narkotikabrott bör omfattas. anser att rasistisk motiverad misshandel och hets mot folkgrupp bör ingå i de aktuella brottstyperna. Även och Skola anser att hets mot folkgrupp skall framgå av registerutdragen. anser att registeruppgifterna bör omfatta även narkotikabrott och misshandelsbrott riktat mot barn. ifrågasätter varför inte så allvarliga brott som kvinnofridsbrott och rån skall ingå i underlaget för lämplighetsprövning. i , , , och Barnens Rätt i Samhället anser att misshandelsbrott bör framgå av registerutdragen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En enskild har enligt bestämmelserna i 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister rätt att på begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter ur registret om sig själv. Ett sådant utdrag är inte begränsat till att avse vissa typer av brott och det kan därför innehålla uppgifter om brott som saknar betydelse för bedömningen av en persons lämplighet för arbete med barn och ungdomar. Ett sådant utdrag är inte avsett att användas vid lämplighetsprövning. Regeringen föreslår ett tillägg i 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister med den innebörden att enskilda skall ha rätt att få ett utdrag om sig själva som är begränsat enligt föreskrifter som regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar, om den enskilde behöver ett utdrag enligt bestämmelser i lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Ett registerutdrag som är avsett för användning enligt nämnda lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg bör endast innehålla sådana uppgifter som kan vara av betydelse vid en lämplighetsprövning med syfte att förebygga övergrepp mot barn och ungdomar. I detta sammanhang är det främst uppgifter om sexualbrott som är av intresse. Detta gäller inte bara uppgifter om sexualbrott mot barn utan om alla sådana brott. Varje sexualbrott innebär att förövaren visar brist på hänsyn och likgiltighet för andra människor och deras integritet. När det gäller skydd mot andra övergrepp än sexuella är det främst uppgifter om våldsbrott som kan vara av betydelse. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka brott som skall tas med på ett registerutdrag med begränsat innehåll. Enligt regeringens bedömning bör uppgifter om alla sexualbrott ingå i registerutdraget. Detta gäller även uppgift om att någon dömts till ansvar för försök, förberedelse, medverkan eller stämpling till sådant brott. Av uppenbara skäl bör även uppgift om domar avseende barnpornografibrott tas med. Härefter är frågan om vilka brott i övrigt som bör framgå av utdragen. Personer som gjort sig skyldiga till mord, dråp, grov misshandel, grovt rån och människorov kan sägas ha visat stor likgiltighet för andras liv, hälsa och integritet. Uppgifter om att en person har begått dessa typer av brott har betydelse för att skydda barn och ungdomar även för andra övergrepp än sexuella. Om uppgifter om dessa brott tas med i registerutdragen stärks enligt regeringens mening barns och ungdomars skydd mot övergrepp. Uppgifter om dessa brott bör därför framgå av registerutdragen. Andra brottstyper än de här nämnda bör däremot inte omfattas av registerutdragen. Uppgifter i belastningsregistret gallras när förutsättningar för registrering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter överklagande eller ett strafföreläggande undanröjs. Uppgifter gallras i regel . Uppgifter om fängelse gallras efter frigivningen och uppgifter om överlämnade till rättspsykiatrisk vård efter utskrivningen. Uppgifter om böter gallras efter domen eller beslutet. Om det före utgången av de angivna tiderna görs en ny anteckning beträffande samma person skall ingen av anteckningarna gallras så länge någon av dem skall finnas kvar. Detta gäller dock inte om den nya anteckningen avser brott som endast medfört penningböter. En konsekvens av reglerna om gallring är att den tid en viss typ av uppgift finns med i belastningsregistret kan variera. Uppgiften finns med längre än annars om en person döms upprepade gånger för brott. Beträffande den som t.ex. döms för sexualbrott och efter avtjänat fängelsestraff döms för något helt annat brott kommer registeranteckningen om sexualbrottet att finnas kvar längre än efter frigivningen. Regeringen avser att meddela föreskrifter om att de uppgifter som skall tas med i ett registerutdrag inte får vara äldre än ett visst antal år. 8.3 Sekretess och tystnadsplikt Regeringens bedömning: I likhet med vad som gäller i fråga om sekretess i ärenden om anställning inom andra områden bör inte sekretess gälla för uppgifter i registerutdrag. Utredarens förslag: Utredaren föreslår att sekretess skall gälla för uppgifter i registerutdrag. Remissinstanserna: Instämmer i utredarens förslag. Skälen för regeringens bedömning: Lagrådet har anfört att förslaget i lagrådsremissen om att sekretess skall råda för uppgifter i registerutdrag bör övervägas ytterligare. Av 7 kap. 11 § framgår att sekretess normalt inte gäller i ärenden om anställning. Det har varit en viktig princip att det skall vara offentlighet i sådana ärenden (se prop. 1979/80:2 del A s. 200 f. samt prop. 1986/87:3 s. 8). I den mån utdrag ur belastningsregistret förekommer i andra anställningsärenden torde sekretesskydd regel- mässigt saknas för uppgifterna. Vidare kan anmärkas att sekretessen inte kommer att gälla innehållet i registerutdrag som är blanka , dvs. Sådana utdrag skall lämnas ut, eftersom det torde stå klart att den enskilde eller någon honom närstående inte lider men om uppgiften om avsaknad av belastningsuppgift röjs. Det betyder att, om någon begär att få ta del av ett registerutdrag och nekas detta, kan sökanden dra slutsatsen att det finns någon belastningsuppgift av det slag som utdraget är avsett att innehålla. Den i lagrådsremissen föreslagna sekretessregeln skulle därför kunna få till följd att spekulationer uppkommer om vilket eller vilka brott en viss person kan ha gjort sig skyldig till i stället för att verka som skydd för känsliga uppgifter. Med anledning av lagrådets synpunkter föreslår regeringen inte någon reglering av sekretessen för uppgifter som förekommer i registerutdrag i det allmännas verksamhet. Regeringen föreslår inte heller någon regel om tystnadsplikt för upp- gifter i registerutdrag som förekommer i enskild verksamhet. 9 Genomförande av förslaget Bestämmelserna om registerkontroll skall tas in i en särskild lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Vissa ändringar görs i lagen (1998:620) om belastningsregister och i skollagen (1985:1100). Utredarens förslag: Utredaren föreslår att bestämmelser om registerkontroll införs i skollagen (1985:1100) och att 1 kap. 2 § 2 skollagen skall ändras till formuleringen aktivt motverka sexuella övergrepp och alla andra former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden . Remissinstanserna: och är kritiska till utredarens förslag till lagteknisk lösning. anser att bestämmelserna inte skall in i skollagen utan samordnas i särskild lagstiftning. , Kammarrätten i , Datainspektionen och Arbetsdomstolen har inget att invända mot den lagtekniska lösningen. tillstyrker genomförandet av förslaget men anser inte att det skall göras tillägg i 1 kap. 2 § skollagen med innebörd att sexuella övergrepp skall motverkas. hyser farhågor om att fler tillägg urholkar portalparagrafen. anser att sexuella övergrepp givits alltför dominerande ställning i förslaget till ändring av den s.k. portalparagrafen. Även förordar en annan lydelse. anser att en eventuell precisering av skollagen bör avvakta den kommande skollagsöversynen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utredarens förslag att de materiella reglerna om registerkontroll skall tas in i skollagen innebär enligt regeringens mening ett relativt svåröverblickbart regelsystem. Regeringen anser därför att bestämmelserna om registerkontroll skall tas in i en särskild lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. I 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100), den s.k. portalparagrafen, anges de grundläggande villkoren för lika tillgång till likvärdig utbildning för barn och ungdomar i landet. Utbildningens mål anges likaså. I paragrafen anges att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. I paragrafens punkt 2 sägs att den som verkar i skolan särskilt skall aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. När det gäller 1 kap. 2 § 2 skollagen anser regeringen i likhet med t.ex. och Hem och Skola att det kan bli risk för överdriven fokusering på sexuella övergrepp som kränkande behandling, samt att portalparagrafen skulle riskeras att urholkas, om den av utredaren föreslagna formuleringen skulle införas. Den alltigenom övergripande och avgörande grunden för innehållet i paragrafen är att all personal i skolan har ett särskilt ansvar att motverka kränkande behandling. Kränkande behandling omfattar självfallet även trakasserier och övergrepp av sexuell natur. Regeringen är inte beredd att föreslå ytterligare ändringar i skollagens s.k. portalparagraf. Lagen om belastningsregistret ändras så att enskild har rätt att få registerutdrag om sig själv enligt den förslagna lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Bestämmelser om återkallande av tillstånd eller godkännande samt om tillsyn, som föranleds av den föreslagna lagen om registerkontroll, tas in i skollagen. De nya bestämmelserna bör träda i kraft . 10 Ekonomiska konsekvenser Regeringens förslag: Förslaget om registerkontroll medför ökade kostnader för . Detta föreslås finansieras genom att överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utöver detta föreslås att överförs engångsvis . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att förslaget om registerkontroll medför ett merarbete för och kommer att innebära vissa ökade kostnader. Regeringen föreslår att överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk- ning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Därtill kommer en engångsanvis- ning på för systemutveckling för . 11 Författningskommentar 11.1 Förslaget till lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg 1 § Första stycket anger inom vilka offentligt bedrivna verksamheter den som erbjuds en anställning skall lämna ett registerutdrag ur det belastningsregister som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Genom att endast den som erbjuds en anställning skall lämna registerutdrag markeras att inte alla sökande måste lämna registerutdrag utan endast den som arbetsgivare under urvalsprocessen kommit fram till är den lämpligaste. Erbjudandet lämnas under förutsättning att den arbetssökande företer ett registerutdrag som huvudmannen finner vara tillfredsställande. Utdraget får vara högst gammalt. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om innehållet i ett sådant utdrag med stöd av bemyndigandet i 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister. Av andra stycket framgår att den som inte har lämnat ett sådant registerutdrag som avses i första stycket inte får anställas. Arbetsgivaren åläggs alltså en skyldighet att genomföra registerkontroll av den som erbjuds anställning. Tredje stycket innebär att verksamhet vid en riksinternatskola med en kommun som huvudman som anordnar utbildning som motsvarar omfattas av reglerna i denna lag. 2 § Första stycket visar att den som erbjuds en anställning inom vissa angivna enskilt bedrivna verksamheter skall, på samma sätt som framgår av 1 § första stycket, lämna ett registerutdrag. Av andra stycket framgår att även för enskilt bedriven verksamhet gäller att den som inte har lämnat ett registerutdrag inte får anställas. Tredje stycket innebär att reglerna om registerkontroll som anges i första och andra styckena även kommer att gälla anställningar hos utbildningsanordnare som efter regeringens medgivande enligt 2 § lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan med stöd av entreprenadavtal bedriver undervisning för skolpliktiga barn samt anställningar inom en riksinternatskola med enskild huvudman som anordnar utbildning som motsvarar . 3 § I paragrafen, som har utformats enligt Lagrådets förslag (se 4 § i Lagrådets yttrande), anges som undantag från bestämmelserna i 1 och 2 §§ att den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare får anställas utan att han eller hon lämnar ett registerutdrag. Undantaget gäller under förutsättning att erbjudandet sker från det att den förra anställningen upphörde. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1. 4 § Paragrafen innebär att ett registerutdrag skall återlämnas i original på begäran av den som lämnat det.