prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Ök- ningstakten är störst för denna nivå och den är i stort sett den samma för båda könen. Övervägande delen av beviljad handikapper- sättning uppbärs som tilläggsförmån. Vanligast är att ersättning utges i kombination med för- tidspension. Kvinnor dominerar bland personer som har handikappersättning som tilläggsförmån och män dominerar bland personer som har han- dikappersättning som huvudförmån. Slutsatser Antalet handikappersättningar bedöms fortsätta öka något medan medelersättningen bedöms vara ganska stabil och minska något. Uppräkning görs på grund av retroaktiva utbetalningar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 1 anvisas för an- slaget A4 Handikappersättningar för . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . A4 Arbetsskadeersättningar Tabell 3.13 Anslagsutvecklingen A4 Arbetsskadeersätt- ningar Tusental kronor 2, 3 Utgifts- prognos 7 099 1003 2000 Förslag 7 189 338 2 2001 Beräknat 7 066 253 2 2002 Beräknat 7 014 650 2 1 Arbetsskadeersättningar redovisades utanför statsbudgeten. 2 I beloppen ingår statliga ålderspensionsavgifter med 1 457 200 tkr för år 1999,1 595 695 tkr för , 1 547 154 tkr för och 1 551 258 tkr för . 3 1999 fanns ett särskilt anslag för statliga ålderspensionavgift för arbetsskade- ersättningar och ersättning för kroppsskador. I denna tabell har detta anslag fördelats till de anslag utifrån vilket pensionsrätten grundas. Under anslaget redovisas utgifterna för arbets- skadeförsäkringen och i vissa fall lagen om stat- ligt personskadeskydd samt utgifter enligt mot- svarande äldre regler. Dessutom redovisas statliga ålderspensionsavgifter för främst egenliv- räntor under anslaget. Även i de fall livräntorna betalas av t.ex. bolagiserade före detta affärsverk finansieras ålderspensionsavgifterna över ansla- get. var den statliga ålderspensionsavgiften . Avgiften höjs år . redovisas under särskilt anslag ålderspensionsavgiften för den del av en livränta som är samordand med förtidspension. Denna avgift är . kommer dessa ålderspensionsavgifter att redovisas under detta anslag. För ytterligare information kring den statlig ålderspensionsavgiften hänvisas till kapitel 8, avsnitt 5, volym 1. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare samt egenföretagare och ger er- sättning för inkomstbortfall till dem som drab- bas av skada i sitt arbete. Från försäkringen ut- betalas egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall samt ersättning i samband med sjukhusvård utom ri- ket, tandvård och ersättning för särskilda hjälp- medel. Utgiftsutvecklingen är beroende av flera olika faktorer. De viktigaste är medellivräntan, prisbasbeloppsutvecklingen samt regeltillämp- ning och praxis. För ändamålet beräknades 6 052 000 000 kro- nor för . De faktiska utgifterna blev 6 . Differensen beror främst på en ökning av retroaktiva livränteut- betalningar. beräknas utgifterna till 7 . Målet med arbetsskadeförsäkringen är att den som drabbas av bestående men på grund av ar- betsskada i största möjliga utsträckning skall hållas skadeslös. vissa yrkesskadeersättningar m.m. innefattar skadeersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd vid tjänstgöring i civilförsvaret eller räddningstjänst liksom skadeersättningar till fångar m.fl. Vidare innefattas ersättning enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän. För liknande skadefall inträffade belastas an- slaget enligt flera olika förordningar. Här redo- visas även tillägg för vissa äldre livräntor och slutligen skadeståndslivräntor. Kostnadsutveck- lingen styrs främst av prisbasbeloppsutveck- lingen. För ändamålet föreslogs för . Det faktiska utfallet blev . är känslig för slumpmässiga variationer. beräknas utgifterna till . De ersättningar som ligger till grund för den ålderspensionsavgift som belastar anslaget är liv- räntor och sjukpenning enligt bl.a. lag om arbets- skadeförsäkring, inklusive vissa utbetalningar från affärsverken och före detta affärsverk, affärsverksfonden samt . är För- svarsmaktens för interna- tionell fredsfrämjande verksamhet. Regeringens övervägande Resultatinformation/Resultatbedömning Arbetsskadelivränta m.m. Som en följd av praxisutvecklingen ökade antalet anmälningar och ärenden som skulle prövas hos försäkringskassorna kraftigt talet, så även antalet personer med arbetsskade- livränta. Detta ledde till att arbetsskadeförsäk- ringens utgifter steg kraftigt. Antalet godkända ärenden har dock sjunkit kraftigt . godkändes ca 7 800 ärenden jämfört med ca 67 1992. Det är framför allt bi- fallsfrekvensen för arbetssjukdomar som har sjunkit. Även antalet till för prövning inkomna ärenden har sjunkit. Det kan finnas flera förklaringar bl.a. regelförändringarna , då beviskraven höjdes och arbets- skadesjukpenningen togs bort, en begynnande lågkonjunktur med ett minskat antal förvärvs- arbetande och införandet av sjuklöneperioden. Antalet livräntetagare minskar . uppgick antalet utbetalda livräntor till ca 98 000. Egenlivränta från arbetsskadeförsäkringen för- delas enligt följande mellan kvinnor och män. Den högre ersättningen för män speglar bl.a. lö- neskillnaderna mellan män och kvinnor, men den har också ett samband med skadans svårig- hetsgrad. Tabell 3.14 Antalet egenlivräntor och årsmedelbelopp Kvinnor Män Samtliga Antal egenlivräntor 46 928 48 804 95 732 Årsmedelbelopp 35 801 49 179 42 621 Det har framförts kritik från flera håll att regel- förändringarna slagit hårdare mot kvinnor än män. Könsperspektivet har behandlats i flera rapporter, bl.a. i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1). RFV framhåller bl.a. att den mer restriktiva bevis- regeln som infördes i arbets- skadeförsäkringen drabbar kvinnor hårdare än män. Detta beror enligt RFV på att det främst är vid belastningsskador som bedömningen är mer restriktiv vid beslut om arbetsskada. Kritik har förts fram mot att arbetsskadeför- säkringen inte ersätter inkomstförlust vid arbets- skada i tillräcklig omfattning. Kritiken avser ord- ningen med karensdagar vid arbetsskada, värdesäkringen av livräntan samt samordningen med sjukförsäkringen i sådana fall då nedsätt- ningen av arbetsförmågan inte är bestående. Den särskilde utredare som hade i uppdrag att se över reglerna i arbetsskade- försäkringen, angav att det i allt väsentligt är slopandet av arbetsskadesjukpenningen som orsakat nedgången i antalet anmälningar respek- tive antalet godkända skador. Livräntan är värdesäkrad ge- nom koppling till prisbasbeloppet. Enligt lagen om arbetsskadeförsäkring har försäkrad under vissa förutsättningar rätt till ersättning i form av livränta för den inkomstförlust som uppkom- mer. Den högre ersättning som livräntan ger den försäkrade utges endast vid bestående nedsätt- ning av arbetsförmågan. Innan arbetsskadan kan anses vara bestående ges ersättning enligt de all- männa reglerna om ersättning vid sjukdom. För den försäkrade innebär detta i många fall att den högre ersättningen aldrig kommer att erhållas eller erhålls först efter att förflutit. Arbetsskadeförsäkringens inkomster och ut- gifter reglerades tidigare via arbetsskadefonden. Fonden uppvisade ett underskott och fram till avvecklingen . In- komster och utgifter kommer att redovisas årli- gen tills det ackumulerade underskottet är regle- rat. Tabell 3.15 Arbetsskadeförsäkringens inkomster och ut- gifter 1997 10 288 5 879 225 11 727 1998 10 903 5 824 246 6 894 19991 11 368 5 854 228 1 608 20001 11 767 5 833 234 4 092 1 Beloppen är beräknade Vissa yrkesskadeersättningar Volymen antas vara relativt . I progno- sen förväntas utgifterna för äldre skadefall minska i samma takt som utgifterna för skadefall inträffade ökar. Skadeståndslivrän- tor räknas normalt upp endast om prisbasbelop- pet stigit med sedan föregående uppräkning, vilket inte kommer att inträffa un- der den prognostiserade perioden enligt de anta- gen som gjorts. Slutsatser Utgiftsutvecklingen bedöms vara relativt stabil. Vid framskrivningen antas att antalet nybeviljade livräntor och medelbeloppet kommer att öka . Orsaken till detta är dels vissa domar från Regeringsrätten som innebär att liv- ränta kan utges för rehabilitering som tid med sjukbidrag, dels att det finns demografiska skäl för en ökning av antalet nybe- viljade livräntor. Det är dock mycket osäkert hur många livräntor som kommer att tillkomma med anledning av domarna. Arbetsskadeförsäkringen har varit föremål för utredning. Utredningens förslag be- reds inom . Re- geringen har för avsikt att återkomma i denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 7 anvisas under anslaget A4 Arbetsskadeersättningar för . beräknas anslaget till 7 respektive 7 . A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 3.16 Anslagsutvecklingen A5 Kostnader för syssel- sättning av vissa förtidspensionärer kronor 25 000 2000 Förslag 25 000 2001 Beräknat 55 000 2002 Beräknat 55 000 Anslaget infördes i syfte att finansiera en ersättning som i vissa fall kommer att betalas till arbetsgivare som anställer personer med 75 pro- cent förtidspension/sjukbidrag och som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på resterande arbetsförmåga. Det skall i första hand gälla ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av löne- bidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer beredas anställning vid . Berörda arbetsgivare och skall efter framställning erhålla ersättning från . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Med hänsyn till att sysselsättningsstödet infördes kan någon resultatredovisning inte lämnas för . Det är dessutom svårt att i mitten av göra en bedömning av hur stora utgifterna kommer att bli för denna nya er- sättningsform . Beroende på regel- systemets utformning bedöms dock utgifterna bli betydligt lägre eller knappt hälften av vad som budgeterats. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget för . be- räknas anslaget till vardera . A6 Ersättning för kroppsskador Tabell 3.17 Anslagsutvecklingen A6 Ersättning för kropps- skador Tusental kronor 2, 3 Utgifts- prognos 63 8003 2000 Förslag 65 002 2 2001 Beräknat 65 690 2 2002 Beräknat 67 307 2 1 1998 var anslaget uppfört under utgiftsområde 6 Totalförsvaret. 2 I belopp en ingår statlig ålderspensionsavgift motsvarande 3 800 tkr för , 5 302 tkr , 5 2001 och 5 2002. 3 1999 fanns ett särskilt anslag för statliga ålderspensionsavgift för arbetsskade- ersättningar och ersättning för kroppsskador. I denna tabell har detta anslag fördelats till de anslag utifrån vilket pensionsrätten grundas. Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget av bl. a. ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kropps- skada ådragen under militärtjänstgöring (militär- ersättningslagen). Anslaget belastas även av stat- liga ålderspensionsavgifter. Utgiftsutvecklingen påverkas bl. a. av föränd- ringar inom regelverket, däribland prisbasbe- loppets utveckling. Regeringens övervägande Resultatinformation/Resultatbedömning För blev utgifterna för äldre skadefall och utgifterna för ersättning enligt lag om statligt personskade- skydd , vilket gav en total utgift om . Anslaget var uppfört med . Utgifterna för skadefall som inträffat tenderar att öka. Den förbättring som gjorts av de totalförsvarspliktigas personskade- skydd torde innebära en något kraftigare utgiftsökning . Det är dock osäkert hur utvecklingen blir på lång sikt bland annat be- roende på osäkerhet i fråga om hur många som kommer att bli inkallade till plikttjänstgöring . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A6 Ersättning för kroppsskador för . beräknas anslaget till respektive . B Socialförsäkringens administration B1 Tabell 3.18 Anslagsutvecklingen B1 Tusental kronor 800 393 2000 Förslag 717 116 2001 Beräknat 727 195 2 2002 Beräknat 741 090 3 1 Inklusive 1 000 tkr indraget på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 715 116 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 716 116 tkr prisnivå. RFV:s anslagssparande uppgår till 75 412 tkr, därutöver tillkommer ytterligare 13 900 tkr som tidigare stått till regeringens disposition. Rege- ringen beslutade att utbetala till RFV för engångsvisa merkostnader p.g.a. genomförandet av det reformerade ålderspen- sionssystemet. Dessa medel överfördes från för- säkringskassans särskilda resultatområde admi- nistration av arbetsskadeersättningar som vid det tillfället hade ett överskott. Regeringens övervägande Resultatinformation/Resultatbedömning Av RFV:s resurser användes under av resurserna inom IT-området och resterande för centrala myndighetsuppgifter. Till de centrala myndighetsuppgifterna räknas främst normering, tillsyn, utvärdering, mål- och resul- tatstyrning, statistikansvar och stabsuppgifter. Mot bakgrund av att RFV sat- sade stora resurser på förberedelser inför det nya pensionssystemet och 2000-säkringen har andra uppgifter fått stå tillbaka. Målen att RFV skall se till rättssäkerheten, likformigheten och att kva- litet säkerställs inom försäkringstillämpningen har inte uppfyllts. Detta avser även målet om samverkan mellan de olika rehabiliteringsaktö- rerna. Kompetensfrågorna har fått en ny aktua- litet inom RFV eftersom den nya allmänna pen- sionen och den nya generationen av IT-stöd ställer andra krav. För att uppnå bättre målupp- fyllelse har ett tillsynsprogram tagits fram, samverkansformerna utvecklats och leve- ranser av nya IT-stöd genomförts. Även flera insatser har vidtagits för att utveckla verkets roll när det gäller det sammanhållande ansvaret för ekonomistyrningen. RFV:s roll som stabsmyn- dighet åt regeringen bör utvecklas ytterligare. Uppgiften som stabsmyndighet innebär bl.a. att vid behov redovisa systematiska analyser av för- säkringsutnyttjandets utveckling, förklara oväntade förändringar i prognostiserat utfall samt analysera regelsystemens och omvärlds- faktorernas påverkan. Utvecklingsarbete har också genomförts inom området resultatredo- visning och av prognosmodeller. Projekt har påbörjats inom tjänsteexporten. Denna verk- samhet skall vara självfinansierande. På miljöområdet har miljöledningssystem införts inom myndigheten. Inom beredskapsområdet omfattar verksam- heten inom funktionen socialförsäkring m.m. administration av socialförsäkringen samt arbets- löshets- och tjänstegrupplivförsäkring. RFV är funktionsansvarig myndighet. Verksamheten skall bedrivas så att de ekonomiska trygghets- systemen fungerar under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. RFV har till regeringen redovisat vilka åtgär- der som bör genomföras inom funktionen för att förmågan skall vara uppfylld (S1999/4422/SF). RFV definierar ett antal gränssättande faktorer. För att klara de påfrestningar som en total ut- slagning av de centrala IT-systemen skulle inne- bära, pågår arbete med att ta fram centrala katastrofrutiner. Dessa rutiner planeras vara färdiga . Inom datakommunika- tionsområdet har arbete med att uppgradera och byta ut vissa tjänster genomförts. Avseende be- talningsväsendet har en arbetsgrupp bildats på initiativ av RFV med syfte att skapa reserv- rutiner. Med anledning av detta bedömer rege- ringen att funktionens förmåga vid utgången av är godtagbar. Slutsatser Tabell 3.19 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 710 181 Pris- och löneomräkning 14 751 Teknisk justering 18 584 Div förändringar 26 400 Förslag 2000 717 116 Regeringen har beräknat anslaget utifrån pris- och löneomräkning, tekniska justeringar avseen- de kompensation för premiekostnader för av- talsförsäkringar samt viss reduktion för över- föring av medel till statistikområdet. Hänsyn har tagits till att ränteutgifterna för investeringar avseende det reformerade ålderspensionssyste- met skall belasta AP-fonden Liksom för skall RFV ges ut- rymme för satsningar för att initiera forskningen inom socialförsäkringens område. Det föreslås också att RFV skall kunna åta sig ekonomiska förpliktelser avseende forskning inom social- försäkringens område som innebär utgifter om högst och . Vissa av RFV:s administrationskostnader täcks via ersättningar bl.a. från AP-fonden och de affärsdrivande verken. I tabellen har inte utgifter för amorteringar beaktats. Tabell 3.20 Beräkning av avgiftsintäkter för Tusental kronor AP-fonden 226 500 Övrigt 25 500 Totalt 252 000 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas på anslaget B1 . beräknas anslaget till 727 195 000 kro- nor respektive . B2 Allmänna försäkringskassor Tabell 3.21 Anslagsutvecklingen B2 Allmänna försäkrings- kassor Tusental kronor 4 971 195 2000 Förslag 4 764 977 2001 Beräknat 4 833 619 1 2002 Beräknat 4 910 061 2 1 Motsvarar 4 760 977 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 760 977 tkr prisnivå. fanns 25 försäkringskassor. har antalet försäk- ringskassor anpassats till länsindelningen och uppgår därmed till 21 stycken. I ledningen för varje försäkringskassa finns en styrelse och en direktör. Cirka 160 förtroende valda socialför- säkringsnämnder beslutar i vissa enskilda ärenden. Vid utgången av hade kassorna samlat utnyttjat en anslagskredit på och vid utgången av finns det ett anslags- sparande på ca . Till detta kommer medel som överförts i samband med regleringen av resultatområdena för arbetsskade- administration och ATP-administration. Dessa medel är i huvudsak uppbundna, bl.a. för att dis- poneras av försäkringskassorna för genomföran- dekostnader i samband med det reformerade ålderspensionssystemet. Sammantaget gör detta att försäkringskassorna vid utgången av har ett anslagssparande på . Regeringens övervägande Resultatinformation/Resultatbedömning Åtgärder mot ohälsa tar i anspråk av anslaget, och resterande , utgör administrationskostnader för handläggning och utbetalning av ersättningar. Regeringen har utifrån ett antal rapporter och redovisningar noterat att det föreligger brister i handläggningen av socialförsäkringens administ- ration, som bl.a. får till följd bristande rätts- säkerhet, sjunkande produktivitet, långa hand- läggningstider och allt för stora regionala skillnader. Varje försäkringskassa har ansvar för att rätta till de brister som framkommit. Den nya ansvars- och rollfördelningen mellan RFV och försäkringskassorna som gäller innebär ett tydligt ansvar för styrelserna när det bl.a. gäller att uppfylla de mål som regeringen satt upp för verksamheten. När det gäller bemötande och service har olika undersökningar som gjorts visat på ett allt för låg tilltro till och dess beslut. Beroende på vilken typ av undersökning och hur frågor ställts varierar också resultatet. En undersökning visar på ett minskat förtroende från är . Regeringen ser allvarligt på denna utvecklingen. Tilltron till försäkrings- kassan är en mycket viktig grund för hela socialförsäkringssystemet. Regeringen anser även att det är viktigt att arbetet med att utveckla för- säkringskassorna till moderna arbetsplatser bl.a. med avseende på bemötande, service, tillgänglig- het och IT-stöd. Slutsatser Tabell 3.22 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 4 726 394 Pris- och löneomräkning 42 083 Div förändringar -3 500 Förslag 2000 4 764 977 Regeringen har beräknat anslaget utifrån pris- och löneomräkning samt att KAS-administra- tionen överförs till arbetslöshetskassan. Tabell 3.23 Beräkning av avgiftsintäkter för Tusental kronor AP-fonden 303 000 Övrigt 14 500 Totalt 317 500 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 4 anvisas på ansla- get B2 Allmänna försäkringskassor för . beräknas anslaget till 4 respektive 4 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 9 2.1 Omfattning 9 2.1.1 Justeringar till följd av ålderspensionsreformen 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Resultatbedömning 11 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 11 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området och effekterna av dessa 13 2.3.3 Regeringens slutsatser 15 2.4 Skatteavvikelser 15 2.5 Anslag 18 A1 Ålderspensioner 18 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 19 A3 Bostadstillägg till pensionärer 20 A4 Delpension 21 Anslagsbelopp 7 2.1 Överföringar 1999 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Utgiftsutvecklingen med fördelning efter kön 10 2.4 Utvecklingen av disponibla inkomster och samt skillnaden mellan dessa tidsperioder 11 2.5 Offentliga pensionsinkomster för ålderspensionärer i olika inkomstgrupper. Exklusive de som blev änkor/änklingar 12 2.6 Skatteavvikelser 16 2.7 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 11 ingående anslagen 17 2.8 Anslagsutvecklingen A1 Ålderspensioner 18 2.9 Överföring av utgifter från anslaget 19 2.10 Anslagsutveckling A2 Efterlevandepensioner till vuxna 19 2.11 Överföring av utgifter till anslaget 20 2.12 Anslagsutveckling A3 Bostadstillägg till pensionärer 20 2.13 Anslagsutveckling A4 Delpension 21 2.1 Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard . priser 12 2.2 Utvecklingen av antalet ålderspensionärer med pensionstillskott åren 1990 1981 12 2.3 Utvecklingen av antalet ålderspensionärer med BTP åren 1990 1998 13 11 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Ålderspensioner ramanslag 10 826 000 A2 Efterlevandepensioner till vuxna ramanslag 12 988 000 A3 Bostadstillägg till pensionärer ramanslag 9 682 000 A4 Delpension ramanslag 122 800 Summa 12 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12.1 Omfattning Utgiftsområde 11 omfattade t.o.m. folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension och efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg och särskilt bostadstillägg till folkpensionärer (respektive SBTP). Från och med innefattar ut- giftsområdet folkpension till ålderspensionärer som inte har rätt till tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepen- sion, pensionstillskott såväl till ålderspension som till efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpensioner. bytte basbeloppet namn till prisbasbelopp. Fortsättningsvis kommer be- nämningen prisbasbelopp att användas även för tid . 12.1.1 Justeringar till följd av ålderspensionsreformen Ett led i införandet av det reformerade pensions- systemet har varit en omfördelning av pensions- kostnaderna mellan statsbudgeten och den All- männa pensionsfonden (AP-fonden). Detta innebär bl.a. att utgifterna för efterlevandepen- sion i form av ATP, , belastar utgiftsområde 11 och att utgifterna för folkpension till ålderspensionärer som har rätt till tilläggspension, , har överförts från utgiftsområdet till AP-fonden. Ytterligare en ändring /1999 var att delpensionerna har överförts till utgiftsområdet som ett nytt anslag. Även den statliga ålderspensionsavgiften som betalas på delpensionerna har därvid belastat utgiftsom- rådet. Överföringarna uppdelade efter anslag framgår av tabellen nedan. Överföringar från anslaget Överföringar till anslaget A1 Ålderspensioner 41 800 0 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 12 200 A4 Delpensioner1 0 259 1 Anslaget delpension är nytt under utgiftsområdet. 12.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 62 684 34 315 34 350 33 619 32 691 32 198 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna minskade med ca . Detta kan delvis förklaras med att den inkomstprövning av änkepensioner som infördes fick fullt genomslag först .