prop · GN0397 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen vill vidare framhålla att de aktuella enheterna är en del av militärdistrikten. Enligt regeringens mening vore det mindre lämpligt att ett antal regementen ingår i ett militärdistrikt. Mot att använda regementsbegreppet talar också vissa praktiska omständigheter. Används regementsbegreppet kommer detta att leda till att det i en och samma ort t.ex. finns flera regementen med i stort sett samma namn. Regeringen vill också erinra om att enligt Organisationen för säkerhet och samarbete i () Wiendokumentet 1999 är skyldigt att rapportera förband ned till brigad/regemente. Även om det givetvis inte är avsikten att i sak rapportera dessa delar av militärdistrikten är det enligt regeringen olämpligt att skapa oreda i denna angelägna säkerhetsskapande institution genom att använda en regementsbenämning. Regeringen anser sammanfattningsvis således att regemente inte bör användas som suffix. En mer ändamålsenlig benämning är i stället grupp. De 29 enheterna bör därför benämnas militärdistriktsgrupper. Detta begrepp speglar på ett naturligt sätt enheternas inriktning och arten av deras verksamhet, nämligen att ha samverkansuppgifter med t.ex. kommunerna och att svara för stöd till de frivilliga försvarsorga- nisationerna och utbildning av hemvärnet. Benämningarna bör införas när regeringen beslutar om ändring av förordningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten med ikraftträdande . Benämningarna skall därför betraktas som preliminära. Avslutningsvis vill regeringen behandla traditionsfrågorna. I och med att ett antal förband kommer att läggas ned är det angeläget att de nedlagda förbandens traditioner förs vidare på ett lämpligt sätt. Regeringen anser att traditionsvården bör ägnas stor uppmärksamhet eftersom dessa frågor är av betydelse för såväl de anställda inom Försvarsmakten som allmänheten. Försvarsmakten bör i samverkan med bestämma hur traditionerna från nedlagda förband m.m. skall föras vidare. För att ge en samlad bild av hela Försvarsmaktens grundorganisation redovisas i det följande utöver de organisations- enheter om vilka beslutar också de organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om. I de föregående avsnitten har regeringen redovisat förslag som innebär förändringar inom Försvarsmaktens grundorganisation. Det bör vara en uppgift för regeringen att besluta om organisationsenheternas benämningar. Utöver den del av grundorganisationen som beslutar om finns ett antal organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om. Regeringen har tidigare i denna proposition redovisat sin inriktning i dessa delar. Regeringen bedömer att merparten av de grundorganisatoriska förändringarna i och med dessa beslut är slutförda. Regeringen anser därför att det är lämpligt att nu informera om Försvarsmaktens samlade grundorganisation, alltså även den del som regeringen beslutar om. Med de förslag regeringen redovisat i prop. 1999/2000:30 och i föreliggande proposition, tillsammans med de enheter som regeringen beslutar om, kommer följande organisationsenheter m.m. att ingå i Försvarsmaktens grundorganisation a) Organisationsenheter som beslutar om Högkvarteret insatsledningen Södra militärdistriktet militärdistriktet militärdistriktet / b) Enheter som regeringen beslutar om Inom enskilda organisationsenheter ingår enheter enligt följande Operativa insatsledningen Försvarets krigsspels- funktion I de fyra militärdistrikten ingår militärdistriktsgrupper enligt följande Södra skånska gruppen /Revinge Skånska dragongruppen Hallandsgruppen Blekingegruppen Göteborgsgruppen Bohus-Dalsgruppen /Skredsvik Älvsborgsgruppen Skaraborgsgruppen Livgrenadjärgruppen Värmlandsgruppen Västmanlandsgruppen Livregementets grenadjärgrupp Södermanlandsgruppen Södertörnsgruppen Livgardesgruppen /Upplandsgruppen Dalagruppen Gävleborgsgruppen Västernorrlandsgruppen Härnösandsgruppen Jämtlandsgruppen Västerbottensgruppen Norrbottensgruppen gränsjägargrupp Lapplandsjägargruppen a) Organisationsenheter som beslutar om Södra skånska regementet /Revingehed Livregementets husarer Luftvärnsregementet trängregemente Tredje ytstridsflottiljen flygflottilj /flygflottilj /Livgardet /Artilleriregementet Andra ytstridsflottiljen /Första ubåtsflottiljen /och Fjärde minkrigsflottiljen /och flygflottilj Försvarsmaktens helikopterflottilj /Malmen helikopterbataljon /Östgöta helikopterbataljon /Malmen flygflottilj flygflottilj / b) Organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om Sydkustens marinbas marinbas / Inom enskilda organisationsenheter finns enheter enligt följande artilleribataljon, luftvärnsbataljon, ingenjörbataljon, signalbataljon, trängbataljon, Försvarsmaktens helikopterflottilj helikopterskvadron, Skolor och centrum, m.m. a) Organisationsenheter som beslutar om Försvarsmaktens underhållstjänst (lokaliseringen utreds) och stödverksamhet b) Organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om Totalförsvarets skyddscentrum Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet /Försvarsmaktens sjukvårdscentrum Försvarsmaktens Halmstadsskolor underrättelse- och säkerhetscentrum Försvarsmaktens rekryteringscentrum Redovisningsavdelning Bergslagen //Arméns tekniska skola Hemvärnets /och Inom enskilda organisationsenheter finns enheter enligt följande Försvarsmaktens Halmstadsskolor Försvarsmaktens bas- och underhållsskola Informations teknologi- skolan Flygtekniska skolan Flygtrafiktjänstskolan Väderskolan Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum Tolkskolan Arméns tekniska skola ingenjörregemente Fältarbetsskolan Ledningsskolan Totalförsvarets signalskyddsskola flygflottilj Flygvapnets stridslednings- och luftbevakningsskola Flygvapnets 3.8 Vissa ekonomiska frågor Regeringens förslag och bedömningar i föreliggande proposition har sin grund i prop. 1999/2000:30 som förväntas fatta beslut om . Regeringen konkretiserar nu förslagen inom några områden. Avseende skolor och centrum beräknas inga avgörande skillnader uppstå jämfört med Försvarsmaktens underlag . Den successiva anpassningen av underhålls- och stödorganisationen medför att den materiella avvecklingen och förnödenhetsavvecklingen kan genomföras. 4 Sammanslagning av Försvarets forsknings- anstalt och Flygtekniska försöksanstalten Regeringens förslag: och Flygtekniska försöksanstalten skall läggas ned . En ny myndighet för försvarsforskning skall inrättas . Regeringens bedömning: En organisationskommitté för den nya myndigheten bör tillsättas omgående. Utredarens förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Utredaren konstaterar att och Flygtekniska försöksanstalten bedriver försvarsforskning med olika inriktning och att myndigheterna inom några förhållandevis begränsade områden har likartade kompetenser. Utredaren bedömer att på kan emellertid synergieffekter uppkomma genom samordning av likartade verksamheter inom ramen för en gemensam myndighet medan närtida rationaliseringsvinster var små. Vidare framhåller utredaren att en integration mellan myndigheterna kan skapa bättre förutsättningar att vidmakthålla och utveckla totalförsvarsforskningen som en internationellt och vetenskapligt högtstående verksamhet. Utredaren bedömer att lämplig ledningsform för en sammanslagen myndighet bestående av och Flygtekniska försöksanstalten är en styrelse med fullt ansvar för verksamheten. Remissinstanserna: Försvarsmakten, och är positiva till en sammanslagning medan Flygtekniska försöksanstalten anser att kommande utredningar bör avvaktas. Ställningstagandet från remissinstanserna föranledde Försvarsdeparte- mentet att kalla till ett remissmöte som genomfördes . Vid detta framhölls att gemensam ledning för de båda organisationerna krävs för att tillgodose nya krav på forskning och teknikförsörjning. Vidare framkom att det är möjligt att först utreda försvarsforskningens inriktning och precisera nya krav inom beställande myndigheter och därefter anpassa organisation och processer. Ett modernare sätt är dock att anpassa strukturer och processer parallellt med att nya krav på forskning och beställningssystem utvecklas. Detta kräver gemensam ledning för dagens båda organisationer, regeringen bör beakta den oro som personalen på upplever. Om denna oro inte beaktas, är risken betydande att viktig kompetens försvinner från försvarssektorn. Vid ett principbeslut om sammanslagning bör integrationsarbetet starta , även om inte den gemensamma ledningen direkt kan utnämnas bör det praktiska arbetet med en sammanslagning börja så snart regeringen uttalar sig för en sådan. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det framtida totalförsvarets behov av forskning och teknikutveckling kan främst tillgodoses genom en organisation med förmåga att dels överföra kunskap inom nationell och internationell forskning och utveckling till totalförsvarets behov, dels att inom smalare nischer besitta egen spetskompetens. Totalförsvarets båda forskningsorganisationer har för detta ändamål samma roll. De måste kunna repliera på varandras kompetenser och i gemensamma projekt presentera nya tekniska lösningar där skilda kompetensområden i högre grad än vad som varit fallet tidigare är inbördes beroende. Omvärldens förändring kräver anpassning men skapar också ökade möjligheter till internationell samverkan såväl inom industrin som inom forskningen. För de behov som finns inom totalförsvarsområdet är den internationella samverkan inte ett mål i sig utan ett medel för att uppnå de syften och erhålla den kompetens som vårt framtida försvar behöver. Totalförsvarets möjlighet att tillgodogöra sig forskningskunskap och omvandla den till praktiska tillämpningar utgör en viktig grund i förmågan till anpassning. får vapenbärande plattformar relativt sett mindre betydelse medan betydelsen av systemtänkande och ledningsförmåga ökar. kommer kravet på anpassning att medföra krav på ett flertal alternativa tekniska lösningar för olika taktiska och strategiska behov. De nya förhållandena ställer nya krav på upphandlingsförmåga, system- kompetens och adaptivitet i nära anslutning till den forskning som kan se de nya möjligheterna och som förstår kraven. Denna forsknings- kompetens skall kunna överbrygga en rad olika forskningsområden för att i tvärvetenskapliga projekt lyfta fram försvarsspecifika och flexibla lösningar. Synergier kan vinnas inom systeminriktade områden som kräver kompetenser från ett brett spektrum av discipliner. Ett område som berörs av detta är exempelvis obemannade farkoster där kompetens- områden som är uppdelade mellan och Flygtekniska försöksanstalten såsom telekrigsteknik, människa-system- interaktion och aerodynamik är inbördes beroende. Det finns även vissa synergier på teknisk nivå, där angränsande kompetensområden skulle kunna bli tillräckligt stora och bredda sina tillämpningsområden. Det är nödvändigt att skapa förutsättningar för att möta de framtida behoven inom försvaret genom att utforma en struktur som förmår att tillgodose framtida behov av samverkande kompetenser, vilket kan leda till synergier som inte helt kan förutses. Regeringen delar i huvudsak utredarens bedömning att myndigheterna inom några förhållandevis begränsade områden har likartade kompetenser men att synergieffekter kan uppkomma på . Regeringen bedömer dock att de viktigaste synergieffekterna på ligger i att skapa förutsättningar att driva tvärvetenskapliga och systemövergripande projekt samt att vissa rationaliseringsvinster kan uppnås redan i närtid. Sammanfattningsvis kan en sammanslagning innebära följande generella synergier: en effektivare och mer komplett myndighet avseende försvarsinriktad forskning och utveckling, bättre förutsättningar att leda forskning och att utveckla forsknings- kompetens för tvärvetenskapliga projekt på övergripande system- nivåer, en förenklad styrning av s. k. kompetensnätverk, ett utvidgat gemensamt internationellt kontaktnät, en attraktivare och tydligare partner i internationellt forsknings- samarbete inom tvärvetenskapliga projekt, kompetensgrupper och kompetensområden inom en sammanslagen myndighet har större möjlighet att uppnå tillräcklig volym. Regeringen beslutar senare denna dag om direktiv för en översyn av forskning och utveckling inom totalförsvaret. En sammanslagning av och Flygtekniska försöksanstalten påverkar inte förutsättningarna för denna översyn eftersom översynen främst avser behov och inriktning av forskning och utveckling, inte hur forskningen skall organiseras. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att en sammanslagning av de båda myndigheterna skapar organisatoriska förutsättningar, och väsentligt förbättrar förmågan, att möta försvarets framtida behov av forskning och teknikutveckling. Sammanslagningen bör ske genom att de båda myndigheterna läggs ned och en ny myndighet inrättas. Regeringen bör besluta om den nya myndighetens namn. Regeringen bedömer slutligen att en organisationskommitté för den nya myndigheten bör tillsättas omgående. Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:97 Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten, m.m.