prop · GN0390 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:90 Nordiskt samarbete 1999 Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Innehållsförteckning 1 Inledning 1 2 Samarbetets huvudområden 1 2.1 Samarbetet inom 1 2.2 och samt 1 2.3 och dess närområden 1 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå 1 3.1 Kultur och medier 1 3.2 Utbildning och forskning 1 3.3 Miljö 1 3.4 Ekonomi och näring 1 3.4.1 Energi 1 3.4.2 Näringspolitiskt samarbete och IT-frågor 1 3.4.3 Regionalpolitik 1 3.4.4 Jord- och skogsbruk samt fiske 1 3.4.5 Bygg- och bostadssamarbete 1 3.4.6 Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet 1 3.4.7 Ekonomi och finanspolitik 1 3.5 Medborgarpolitik 1 3.5.1 Arbetsmarknad och arbetsliv 1 3.5.2 Socialpolitik och hälsovård 1 3.5.3 Livsmedelsfrågor 1 3.5.4 Konsumentpolitik 1 3.5.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 1 3.5.6 Lagstiftningsarbete 1 3.5.7 Migrations- och flyktingpolitiska frågor 1 3.5.8 Ungdomsfrågor 1 3.6 Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 1 Inledning Under hade ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. har under ordförandeskapet lagt särskild vikt vid att utveckla samarbetet inom Västnorden och vad gäller arktiska frågor. Det har på isländskt initiativ tillsatts en särskild arbetsgrupp med uppgift att studera det nordiska samarbetet inför det nya årtusendet. En rapport kommer att lämnas . På isländsk sida har man lagt vikt vid att följa upp initiativ från tidigare ordförandeskap. Det gäller bl.a. det svenska initiativet om arbetet med att avveckla gränshinder. ambition under ordförandeskapet var att koncentrera ordförandeprogrammet till ett par profilfrågor, nämligen samverkan för ökad sysselsättning och uppgifterna att göra och dess närområden till en ekologiskt hållbar region. Sysselsättningsfrågornas behandling på det europeiska planet förblir framöver också en central samnordisk angelägenhet. De riktlinjer som utformades för sysselsättningspolitiken inom Europeiska unionen (EU) bygger i stor utsträckning på värderingar som är bärande i de nordiska ländernas politik för tillväxt och sysselsättning, såsom betydelsen av aktiva insatser för att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och av en god balans mellan flexibilitet och trygghet, liksom värdet av att främja företagsamhet och att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Samverkan på det nordiska planet kring utvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhälle fick en särskild politisk vikt genom den deklaration som de nordiska statsministrarna antog . I deklarationen gavs i uppdrag att utarbeta en tvärsektoriellt förankrad strategi för hållbar utveckling i och dess närområden. har arbetet pågått för att följa upp deklarationen. Förslag kommer att lämnas, och även föreläggas , . Under det svenska ordförandeåret kom även frågorna om inomnordisk rörlighet/avveckling av gränshinder att växa fram som en tredje profilfråga. På flera plan har gjort frågorna om onödiga, irrationella och otidsenliga gränshinder för boende, pendling, arbete och företagande över och runt gränserna i till ett centralt samarbetstema. Ett omfattande arbete har genomförts på det bilaterala planet mellan och för att underlätta integrationen i . presenterade den danska och "en region blir till". Rapporten är en kartläggning av de hinder och problem för rörlighet och integration som finns över . Trots närheten mellan länderna och redan pågående arbete visar rapporten att det finns en rad olika hinder för en integrerad region och en dynamisk ekonomisk utveckling. Regeringarna har därför samarbetat intensivt tillsammans med de regionala aktörerna för att åtgärda de problem som fanns listade i rapporten. Ambitionen är att så många hinder som möjligt skall vara avvecklade till dess att Öresundsförbindelsen öppnar . Diskussioner har också förts om etablerandet av en gemensam informationsfunktion och ett informationskontor i . Målet är att dessa skall kunna invigas i samband med broöppningen. Det första mötet i den nybildade Öresundsdelegationen under ledning av statsrådet hölls . Deltagarna var de politiska aktörerna i regionen och andra intressenter samt företrädare från ett flertal svenska departement. Delegationen skall fungera som ett informations- och diskussionsforum och på dagordningen fanns bl.a. skattefrågor, brotaxor och arbetsmarknadsregler. planeras ytterligare två möten. Samarbetet mellan och i har även blivit en inspirationskälla för arbete för ökad integration med och . tog statsrådet initiativ till ett gränshinderssamarbete med . tillsattes en norsk- svensk arbetsgrupp som fick i uppgift att arbeta med integrationsfrämjande åtgärder inom områden som arbetsmarknad och sociala frågor, skatt- och tullfrågor, infrastruktur, utbildning och kultur. Arbetsgruppen skall presentera en rapport . Ett motsvarande gränshindersamarbete har också inletts med . Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett av huvudområdena för det nordiska samarbetet. Den grundläggande ambitionen är att systematiskt utnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningar finns, samstämt agera i aktuella EU- och EES-frågor liksom i det bredare Europasamarbetet. Med inleddes en period av då ett nordiskt land alltid finns i eller i närheten av EU:s ordförandestol. Rätt utnyttjad är det en situation där de nordiska EU-medlemmarna med stöd från och - bör ha möjligheter att främja arbetet för sysselsättning, för en god miljö och de andra frågor där har starka sammanfallande intressen. Nordiskt närområdessamarbete lämnar ett bidrag till säkerhet, demokrati och gynnsam ekonomisk och social utveckling i vår del av , till fred, säkerhet och stabilitet i vår region. har mycket att vinna på att utveckla handel och folkligt utbyte mellan de nordiska länderna och länderna kring . beslut att i budgeten för väsentligt utvidga det nordiska närområdes- programmet blev en bekräftelse på detta. Den snabba utvecklingen i närområdet har emellertid aktualiserat frågan om en översyn av det nordiska närområdessamarbetet . 2 Samarbetets huvudområden 2.1 Samarbetet inom har inriktning på frågor som har betydelse för enskilda och företag i vardagen, inte minst arbetet med att avlägsna gränshinder stått högt på dagordningen. har fortsatt verksamhet bedrivits med anledning av ett svenskt initiativ om att upprätta en servicetelefon för nordiska medborgare dit de kan ringa för att få information om vart de kan vända sig för att få klarhet i problem de stött på vid arbete, studier och resor i andra nordiska länder än det egna hemlandet. Projektet, som kallas Hallå !, genomförs som ett försöksprojekt vid i på uppdrag av . Det kan konstateras att denna service fyller ett behov. Försöksperioden har förlängts . Då kommer överväganden om fortsatt verksamhet att ske. Beslut har tagits om att etablera ett s.k. informationsfönster, där information om det nordiska samarbetet tillhandahålls, i , och . Bakgrunden är särskilt avsaknaden och behovet av en centralt belägen informationspunkt i . Arbete pågår med att etablera en sådan informationsverksamhet i . har fortsatt att verka för att effektivisera och förnya den verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget. Genom omprioriteringar och effektivitetsuttag har verksamheten utsatts för krav på omvandling. Regelverken för styrning och kontroll har moderniserats. En översyn skall göras av det nordiska budgetsystemet i syfte att förbättra styrningen och öka flexibiliteten. En omorganisation och förstärkning har gjorts av Nordiska ministerrådets sekretariat. Informationsverksamheten har lagts samman med . Nordiska ministerrådets budget för uppgick till . De viktigaste områdena i budgeten var kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet som svarade för nära hälften av utgifterna. Andra stora samarbetsområden inom budgetens ram var ekonomi- och näringsområdet, medborgarpolitik samt miljö- och närområdessamarbetet. Den svenska andelen av Nordiska ministerrådets budget var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en minskning sedan föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i enlighet med önskemål budgeten för . Den uppgår efter prisomräkning till . Det är en realt sett oförändrad budgetram. Det största satsningsområdet är fortsatt kultur-, utbildnings- och forsknings- samarbetet. Ökade insatser görs främst på arktiskt samarbete, energisamarbete, välfärdsforskning och IT-frågor. Den svenska andelen av budgeten minskar ytterligare något till . Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. På det nationella planet har regeringen, i enlighet med önskemål som har uttalats i , lämnat särskilt ekonomiskt bidrag till verksamheten vid i . Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet såsom , Nordiskt samiskt institut samt stöd till samisk kultur- verksamhet. Dessutom fördelas medel för urbefolkningsspörsmål inom ramarna för det arktiska programmet. Stöd kan även ges från sektorernas dispositionsmedel. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , och . Nordiskt samiskt institut har till uppgift att ta initiativ till att samordna och genomföra utredningar, planläggningar och forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. har tagit på sig en samordnande roll beträffande årliga ministermöten i samefrågor. Efter ett möte i samarbetsorganet för same- och rennäringsfrågor beslutades att det första ministermötet skall äga rum . Vid detta möte kommer formerna för framtida ministermöten, relationerna med Sametingen samt frågan om en nordisk samekonvention att diskuteras. Frågan om ett nordiskt samiskt parlamentariskt råd avvaktar i väntan på att det svenska skall fatta positivt beslut i frågan. 2.2 och samt Europafrågorna är ett av huvudområdena för det nordiska samarbetet och de har spelat en framträdande roll också under . Genom att tre nordiska länder är medlemmar av EU och och är parter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Det gör att de nordiska länderna har många gemensamma intressen att bevaka. Samarbetet i Europafrågorna har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Samarbetet inom kon- centreras till de områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och en önskan att påverka den europeiska dagordningen. Ambitionen att använda sig av det nordiska samarbetet som en plattform för nordiskt samråd i aktuella EU- och EES-frågor har inneburit att dessa frågor blivit en stående punkt på dagordningen vid nordiska ministermöten, såväl vid möten inom Nordiska ministerrådets formella ram som vid exempelvis statsministermöten och utrikesministermöten. Ordningen med ett årligt återkommande möte mellan de nordiska samarbetsministrarna och de nordiska EU-ambassadörerna i för att diskutera Nordiska ministerrådets arbete med EU- och EES-frågorna har fortsatt. Kontaktgruppen med tjänstemän vid de nordiska representationerna i har tillsammans med Nordiska ministerrådets sekretariat utvecklat rutiner för information och samverkan. En viktig del i detta samarbete är den ordning för praktiktjänstgöring vid EU- representationerna för tjänstemän vid ministerrådssekretariatet som började tillämpas . Mot bakgrund av de goda erfarenheterna har denna ordning fortsatt. utarbetade en rapport om samarbetet i EU- och EES-frågor inom ministerrådets olika samarbetssektorer. Rapporten visar på ett ganska omfattande samarbete. Sektorer med ett särskilt intensivt samarbete är konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. På lagstiftnings- området har nordiskt samråd vid förberedelser för och genomförande av EG-rättsakter varit viktigt. Som ett led i det nordiska samarbetet om förverkligandet av den inre marknaden beslutade de nordiska handelsministrarna att en informell nordisk samrådsgrupp skulle arbeta vidare med ett antal utvalda områden avseende marknadskontroll, ömsesidigt erkännande av provningar, märkning av läkemedelsförpackningar och godkännande av kompetensbevis för maskinförare. Arbetet har fortsatt och avrapporterades vid ministrarnas möte . Vid mötet välkomnades även ett svenskt förslag om att jämförande prisnivåstatistik för de nordiska länderna skulle tas fram. Avsikten med det är att få fram underlag för bedömning av inom vilka områden det föreligger hinder för konsumenterna att dra nytta av den inre marknaden. Den nordiska passfriheten är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Den har fungerat och betraktas som en självklarhet av flertalet medborgare i de nordiska länderna. Inom EU är, på samma sätt som i , den fria rörligheten för personer ett av kärnområdena inom den inre marknaden. För att påskynda avvecklingen av gränskontroller inom (dåvarande) EG, ingick några av EG:s medlemsländer det s.k. . ansökte och om anslutning till med förbehåll för att den nordiska passfriheten skulle bevaras. Avtalet om anslutning till undertecknades . undertecknades anslutnings- avtal för och samt samarbetsavtal med och . antog propositionen om . I den propositionen lades inga lagförslag fram. Det arbetar man på och en proposition kommer att läggas fram för att kunna behandlas under vårriksdagen . Genom Amsterdamfördraget beslutades att , som omfattar alla EU:s medlemsstater, utom och , samt och , skall införlivas med EU. Med Amsterdamfördragets ikraftträdande överfördes inom EU:s ram. Införlivandet av Schengen- samarbetet regleras i ett särskilt protokoll, Protokoll om införlivande av inom Europeiska unionens ramar (s.k. Schengenprotokollet), som har fogats till Amsterdamfördragets slutakt. Schengenprotokollet innebär att kommer att äga rum inom den vanliga EU-strukturen, dvs. under medverkan av alla EU:s institutioner enligt de regler som gäller enligt fördragen. Schengenprotokollet innehåller också bestämmelser som, tillsammans med ett särskilt protokoll om ställning, gör det möjligt att säkerställa att den nordiska passfriheten kan bibehållas inom ramen för det bredare europeiska samarbetet. Det hittillsvarande Schengen- regelverket fördelades under den första och den tredje pelaren i fördraget. och deltagande regleras genom ett särskilt avtal från mellan Europeiska unionens råd och de båda länderna. Samarbetet verkställs i en gemensam kommitté, som består av representanter för EU:s medlemsstater, Europeiska gemenskapernas kommission, och . Sedan förhandlingarna om Schengens överförande till EU samt och ställning är lösta, är för svensk och nordisk del den dominerande uppgiften att förbereda inträde i det operativa samarbetet med upphävda gränskontroller. Utgångspunkten är att de nordiska länderna skall bli färdiga för integrering . Förutom de interna långtgående svenska och nordiska förberedelser som krävs och som pågår, bl.a. rättsliga och polisiära frågor, måste inträdet kommuniceras och beredas med övriga EU-medlemsstater. , i detta fall bestående av de 13 forna Schengenstaterna, kommer att besluta om de nordiska länderna uppfyller villkoren. Eftersom utvidgningen av det operativa arbetet avser fem länder, förestår en förhållandevis komplicerad och tidsödande process i rådet. 2.3 och dess närområden Samarbetet med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdena omfattar de tre baltiska länderna, nordvästra , och . Nordiskt samarbete flätas allt mer samman med annat samarbete i närområdena. Nordiska ministerrådets insatser i dessa närområden skall ses som ett komplement till andra insatser som görs bilateralt eller genom andra regionala organ som Östersjöstaternas råd, och . Nordiska ministerrådets närområdesinsatser utformas i dialog med berörda samarbetspartner. De nordiska samarbetsministrarna har bl.a. årliga möten med sina motsvarigheter inom . Även de nordiska statsministrarna har årliga möten med sina baltiska kollegor. Huvudmålsättningen med nordiska ministerrådets närområdes- samarbete är att bidra till stabil och demokratisk utveckling i närområdena och att främja utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi. Avsikten är också att närområdessatsningarna skall koncentreras till de områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för ökade det särskilda närområdes- programmet väsentligt till . En stor del av dessa resurser satsades på projekt som skall främja demokrati- utvecklingen. De olika formerna av stipendie- och utbytesordningar är också ett viktigt inslag i närområdesprogrammet. Programmet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska huvudstäderna och i . Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget även genom olika samarbetssektorer. De samlade satsningarna är därför avsevärt större och bedöms uppgå till totalt av Nordiska ministerrådets budget. Vid sidan av de insatser som görs över ministerrådets budget har de nordiska finansministrarna haft ett program för att främja investeringar i små och medelstora företag i de baltiska länderna (Baltiska investeringsprogrammet). Programmet fasades ut men vissa resurser kvarstår även därefter. Det omfattade totalt ca 180 miljoner ecu. inrättades dessutom en särskild ordning inom Nordiska investeringsbanken för lån på särskilt förmånliga villkor till finansiering av miljöprojekt i närområden. Låneramen uppgår till . Vidare har nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO), som inrättades , en riskkapitalfond på för lån till miljöinvesteringar i närområdena. Härutöver finns möjligheter att via få ekonomiskt stöd för miljöinsatser. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . Programmet omfattar urbefolkningsfrågor, polarforskning, miljö- och infrastrukturfrågor. Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdena och av önskemål om en bättre samordning med övriga nationella och internationella insatser har beslutats att de strategiska målsättningarna för närområdessamarbetet skall ses över. Översynen kommer att genomföras . 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå 3.1 Kultur och medier Allmänt stimulerar kultursamarbetet i genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning och satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder, och Nordiska film- och TV- fonden. Kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal . Satsningen på kultursamarbetet över ministerrådets budget uppgick till ca . Samarbetet inom Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom och bygger på den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna och som manifesteras i den kulturella och språkliga gemenskapen. En strategisk redogörelse - Nordiskt kultursamarbete vid årtusendeskiftet - antogs av vid sessionen i . Syftet med redogörelsen är att skapa möjligheter för en ökad flexibilitet, effektivitet och precisering i allokeringen av resurserna för att förnya, utveckla och synliggöra samarbetet. En ny prioritering är insatser mot rasism och främlingsfientlighet med den överordnande målsättningen att öka minoriteternas deltagande och inflytande på alla nivåer i kulturlivet. Genomförandet av strategin har diskuterats med företrädare för , dels i samband med kulturministermötet i , dels i samband med session som hölls i . I det isländska ordförandeprogrammet betonas utkantsområdernas och de små nationernas ställning inom det nordiska kultursamarbetet. I samband med ämbetsmannakommitténs möte i hölls en särskild konferens om utkantsområdernas ställning. Även det språkliga samarbetet betonas och bland annat vill man fokusera på aktiviteter för barn och unga. Satsningen på barn och unga har fortsatt med utgångspunkt i den särskilda handlingsplanen Ett kommande som avser det nordiska barn- och ungdomskultursamarbetet 1996-2000. Huvudmålet för ministerrådets kultursamarbete inom barn- och ungdomsområdet är att stärka den nordiska identiteten genom att öka barns och ungdomars deltagande i, kunskap om, och intresse för kultur i . har medel beviljats för att stödja barnkulturforskningen. Mötesplatser för barn och unga har erbjudits både genom Internet och barnkulturläger. En kulturmönstring för ungdomar har ägt rum i . Ett liknande evenemang ägde rum i där ungdomar från alla de nordiska länderna presenterade sina egna föreställningar och konstverk. Nyhetsbulletinen har utkommit med fyra nummer. Språket är en förutsättning för att kunna ta del av det gemensamma kulturarvet. Arbetet med ministerrådsförslaget om en nordisk språkpolitik som har tagits fram i samarbete med utbildningsministrarna har fortsatt. En handlingsplan för språkområdet (NORDMÅL) har utarbetats av en språkpolitisk referensgrupp. Målet är att de skandinaviska språken fortsatt skall utgöra den gemensamma ramen i det nordiska samarbetet och att den internordiska språkförståelsen och kulturkompetensen skall vidareutvecklas och bestå samt att stärka nordbors färdigheter att förstå varandra i skrift och tal. Kultursektorn har ett särskilt ansvar att bekämpa främlingsfientlighet och rasism. I den strategi som lades fram till session i framhålls att de nordiska länderna genom respekt för kulturell mångfald skall motarbeta rasism och främja positiva värden. Inom kultursektorn skall särskilda åtgärder vidtas för att tillmötesgå tidens krav. Man bör satsa på att stärka rekryteringen av minoriteter på alla nivåer samt stödja verksamhet som är opinionsbildande och som ger uppmärksamhet. har också beviljat medel till olika projekt. Nordiskt mörker vitt oljud är ett projekt som syftar till att ge ungdomar ett historiskt perspektiv på rasism och främlingsfientlighet och att få dem att själva analysera sitt förhållningssätt till nynazism, diskriminering av flyktingar, invandrare och andra minoriteter. Satsningarna på media har fortsatt. Avtalet om Nordiska film- och TV- fonden har omförhandlats . Det nya avtalet garanterar fonden ett årligt tillskott på minimum . Nordiska film- och TV-fonden stödjer produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier. är det viktigaste nordiska stödorganet för kulturaktiviteter på fältet. Verksamhetsområdet är brett och omfattar alltifrån allmän kultur till utbildning och forskning. har projekt för ett belopp på beviljats. Bidrag har bl.a. getts till i för nordiska inslag i visfestival, Sibelius-Akademin för nordiska dagar på i , till Cirkus Cirkör och projekteringen av en nordisk utbildning av nycirkusartister samt till en konferens i om islam i . Fonden har också gett bidrag till andra särskilda projekt såsom exempelvis Läslust; ett projekt för att öka kännedom om nordisk litteratur hos gymnasieelever, forskningsprojektet och olika samarbetsprojekt mellan de tre kulturstäderna , och . Kulturfonden har genom sina satsningar möjliggjort förverkligandet av ett stort antal idéer från kulturlivet. De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och biblioteks- kommittén (), (Nomus), () och Teater och dans i har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk konst. har NKKK (Nordiska konst - och konstindustrikommittén) lagts ned och arbetsuppgifterna övertagits av NIFCA. Den nybildade institutionen skall synliggöra kvalitativ visuell kultur i och internationellt. Utställningsprogrammet skall bestå både av egna projekt och samarbetsprojekt med andra institutioner eller konstnärsgrupper.