prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — SBU har också arbetat vidare med att fördjupa samarbetet om utvärdering inom genom att ta initiativ till utveckling av ett gemensamt nätverk inom EU. SBU har till- sammans med myndigheter och institutioner som arbetar med utvärdering i samtliga EU- länder ansökt om finansiering från EU för att in- rätta ett dicinsk värdering. En sammanställning har gjorts av alla utvärde- ringar som genomförts 1997. Sammanställningen omfattar kännedom om SBU och SBU-rapporter, attityder till medicinsk utvärdering och till SBU:s verksamhet samt praktisk nytta av SBU-rapporter (SBU:s genom- slag i hälso- sjukvården, 1998). Den övergripande bilden är att sjukvårdens företrädare anser att SBU:s arbete och rapporter har ett högt värde, men de anser att strukturer och metoder för att åstadkomma genomslag i sjukvårdsarbetet ännu inte är fullt utvecklade. Trots detta kan faktiska förändringar i praxis spåras i flera oberoende utvärderingar. Exempel- vis innebar SBU:s slutsatser i rapporten blodtryck att den snabba ökningen av de nya och dyrare läkemedlen avstannat och att de äldre och mycket billigare preparaten behållit sin andel av försäljningen. Detta trendbrott har inte uppnåtts i andra länder, som exempelvis i eller i . Räknat på samtliga patienter med måttligt förhöjt blodtryck i uppgår skill- naden i kostnad mellan olika läkemedel till mer än . I samband med att rapporten av bentäthet publicerades sjönk antalet nyinköpta utrustningar för bentäthetsmätning dramatiskt. I rapporten konstaterade SBU att det saknas vetenskapligt underlag för att rekommendera bentäthetsmätning av symtomfria individer. Rutinmässiga undersökningar före planerade operationer var tidigare vanligt förekommande i . Den utvärdering som gjordes av SBU visade på bristande vetenskapligt underlag för nyttan av dessa för stora grupper av patienter. Ett flertal utvärderingar har visat att rutinerna i stor utsträckning har upphört och att kostnadsbespa- ringarna till följd av detta uppgått till . SBU har en särskild utsedd gendersamordnare och har utformat en genderplan för åren 1999 2001. Varje projektgrupp inom SBU har till upp- gift att beakta genderaspekter vid genomgången av den vetenskapliga litteraturen och att särskilt framhålla kunskapsluckor som beror på att något kön studerats otillräckligt. SBU har också redo- visat en kompetensförsörjningsplan för åren 1999 2002 med ett antal mål för kompetens- försörjningen. SBU har byggt upp program och kompetens dels för ökad och mer effektiv spridning av resultaten av utvärderings- arbetet, dels för utvärderingar inom psykiatrin. Detta har möjliggjorts genom särskilda anslag. Verksamhetens volym har därför legat på . Vid utgången av har dock det särskilda anslaget för ut- värderingar inom psykiatrin förbrukats. Slutsatser Den medicinsktekniska utvecklingen går allt snabbare, vilket innebär att nya medicinska me- toder introduceras i rask takt. Ett särskilt pro- blem gäller svårigheterna att värdera nyttan av de medicinska framstegen, i synnerhet i kombina- tion med de starka förhoppningar som ofta är knutna till nya medicinska teknologier. Här spe- lar opinionsbildning via massmedia och olika in- tressegrupper en stor roll. Detta leder inte sällan till användning av ineffektiva teknologier eller överutnyttjande av dokumenterat effektiva tek- nologier. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att behovet av SBU:s utvärde- ringar även framöver kommer att vara stort ef- tersom utvecklingen av nya medicinska metoder i kombination med begränsade ekonomiska ra- mar ställer sjukvården inför stora utmaningar . Regeringen anser att SBU arbetar på ett till- fredsställande sätt för att uppnå målen för verk- samheten. Inriktningen vad gäller verksamheten bör ligga fast för . Regeringen fäster sär- skild vikt vid de intensifierade ansträngningar som myndigheten har gjort för att sprida resul- taten av utvärderingarna och anser att detta bör vara en prioriterad uppgift också för . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 4.23 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 33 896 Pris- och löneomräkning 17 Justering av 1 783 Förslag 35 662 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A11 av medicinsk metodik för . beräknas anslaget till respektive . A12 Tabell 4.24 Anslagsutvecklingen A12 Tusental kronor 23 300 2000 Förslag 19 086 2001 Beräknat 23 438 1 2002 Beräknat 23 807 2 1 Motsvarar 23 086 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 23 086 tkr prisnivå. Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds () uppdrag är att aktivt medverka till att stärka pa- tientsäkerheten inom hälso- och sjukvården in- klusive tandvården. skall, när någon anmäler, på ett rätts- säkert och omsorgsfullt sätt pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke. Genom beslut om disciplinpåföljd eller återkallelse av le- gitimation m.m. skall nämnden ge sin bedöm- ning av vad som är godtagbart eller inte inom hälso- och sjukvården och tandvården. Av årsredovisning framgår att det under uppkommit ett anslags- sparande om . Från tidigare budgetår finns ett anslagssparande om samman- lagt . Sammantaget uppgår så- ledes det ackumulerade anslagssparandet till . Förklaringen till sparandet är enligt att antalet inkommande ärenden inte har ökat i den utsträckning som ti- digare beräknats. Antalet avgjorda ärenden är också lägre än beräknat, liksom kostnaden per ärende. uppger i sitt budgetunderlag för åren 2000 2002 att avsevärda extra utgifter kan förut- ses under i samband med en planerad flyttning till nya lokaler. Vidare kom- mer kostnader att uppstå genom införande av nya ärendehanterings- och ekonomisystem. De kostnader som sträcker sig utöver det vanliga be- räknas till . Under budgetåren 2000 2002 kan inte förutse några mer omfattande utgifter som förutsätter att anslagssparandet tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation årsredovisning för visar att antalet inkomna ärenden har ökat. Ök- ningen av antalet inkomna ärenden uppgår för år . Motsvarande procenttal var 5 respektive 8. Antalet avgjorda ärenden har också ökat, men understi- ger något antalet inkomna ärenden. Antalet ba- lanserade ärenden har ökat något, från 1 1997 till 1 1998. Av de balanserade ären- dena var 76 () och 579 () äldre än . Enligt var antalet balanserade ärenden 1 585. Regeringen an- ser att det uppnådda resultatet är godtagbart. Målet att få ned handläggningstiderna för ärenden till har inte uppnåtts under . Den genomsnittliga handläggningstiden har emellertid förkortats från för . januari var enligt den genomsnittliga handläggningstiden . Kostnaden per avgjort ärende var under ungefär densamma som . har samverkat med andra myndigheter och aktörer inom området, främst och landstingens patient- nämnder. Nämndens beslut sänds regelmässigt via e-post till ett antal intressenter. Information har också lämnats genom besvarande av förfråg- ningar från myndigheter, massmedier, forskare och allmänhet per telefon och post samt vid per- sonliga besök. har i årsredovisningen för pre- senterat statistik med syftet att belysa ärende- utvecklingen ur ett genderperspektiv. Nämnden redogör bl.a. för den procentuella fördelningen på ålder och kön hos såväl anmälande patienter som anmäld hälso- och sjukvårdspersonal. Rege- ringen anser det viktigt att myndigheten fortsätter det arbete som inletts med att analysera verksamheten utifrån båda kö- nens perspektiv. Det har visat sig vara svårt att göra några till- förlitliga prognoser för den framtida ärendeut- vecklingen. påpekar i sitt budgetunderlag för perioden 2002 att nedskärningarna inom hälso- och sjukvården och den debatt dessa ger upphov till talar för att klagomålen ökar. Ärendenas svårighetsgrad är mycket varierande. som antalet bagatellartade ärenden ökar, finns en viss tendens till att även mer krä- vande ärenden, främst sådana som anmäls av , ökar. Med stöd av förarbetena till lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område kan fler ärenden än komma att avgöras efter beslut av ordföranden ensam. Där- med kan nämndsammanträdena komma att kon- centreras på de mer komplicerade och om- fattande ärendena. Detta bör kunna bidra till en effektivisering av verksamheten utan att kvali- tetskraven minskas. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. RRV har dock i en särskild revisionsrapport till uttalat sig om vissa brister i myndighetens eko- nomiadministrativa rutiner och återrapportering i årsredovisningen. har redovisat vilka åt- gärder myndigheten avser att vidta för att komma till rätta med de brister som påpekats av RRV, bl.a. skall ett nytt ärendehanteringssystem upphandlas. Slutsatser Myndighetens verksamhet bedrivs enligt rege- ringens mening på ett sådant sätt att målen för verksamheten har uppnåtts. Regeringen anser inte att det finns anledning att ändra den nuva- rande inriktningen på myndighetens verksamhet. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden bör nedbringas till av högst under budgetåren 2000 2002. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Vidare har engångsvis överförts till , utgiftsområde 4 Rätts- väsendet. I sammanhanget bör även noteras att regeringen på tilläggsbudget för före- slagit att engångsvis överförs från till . Tabell 4.25 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 22 421 Pris- och löneomräkning 159 Justering av 506 Omfördelning 4 000 Förslag 19 086 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget A12 Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd för . beräknas anslaget till respektive . A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall Tabell 4.26 Anslagsutvecklingen A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall Tusental kronor 75 000 2000 Förslag 90 000 2001 Beräknat 15 000 1 Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. antog regeringens proposition 1998/99:71 Ersättning av staten till steriliserade i vissa fall. Enligt lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall som trädde i kraft skall den som är berättigad till ersättning enligt lagen få ett belopp om . Ansökningstiden för ersätt- ningsanspråk löper ut . En ny myndighet, , handlägger och beslutar i ersättningsfrågorna. Med anledning av den nya lagen och inrättan- det av föreslog regeringen i tilläggsbudget ekonomiska vårproposition att medel skulle avsättas på statsbudgeten 2001 för er- sättning till steriliserade. Resultatbedömning Resultatinformation Osäkerheten om hur många personer som kan komma att omfattas av ersättningen till sterilise- rade är stor. har 1 170 ansökningar in- lämnats till nämnden. Antalet personer som kan komma att erhålla ersättning har tidigare upp- skattats till omkring 1 000 personer. Detta inne- bär att kostnaderna för utbetalda ersättningar totalt kan beräknas uppgå till . Utöver ersättningen till steriliserade till- kommer vissa kostnader av administrativ karak- tär. Häri ingår bl.a. kostnader för samt för den handläggande personalen. De administrativa kostnaderna be- räknas totalt uppgå till ca . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A13 Ersättning till steriliserade för . beräknas anslaget till . A14 Personligt ombud 4.27 Anslagsutvecklingen A14 Personligt ombud kronor 2000 Förslag 45 000 2001 Beräknat 90 000 2002 Beräknat 90 000 Regeringens överväganden Slutsatser I samband med psykiatrireformen genomfördes försöksverksamhet med förstärkt stöd till psy- kiskt funktionshindrade (s.k. personligt ombud). (se avsnitt 4.3.7 och 5.2.2) har i sin uppföljning av reformen konstaterat att för- söksverksamheten fallit väl ut och rekommen- derar att verksamheten görs tillgänglig för en större målgrupp. Mot bakgrund härav anser rege- ringen att verksamheten med personligt ombud skall permanentas och göras landsomfattande. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A14 Personligt ombud för . beräknas anslaget till vardera året. Regeringen avser att återkomma med förslag om närmare utform- ning i särskild proposition. A15 Tabell 4.28 Anslagsutvecklingen A15 Tusental kronor 429 518 2000 Förslag 429 102 2001 Beräknat 431 224 1 2002 Beräknat 438 734 2 1 Motsvarar 424 102 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 424 102 tkr prisnivå. De redovisade kostnaderna under anslaget för uppgick till . Då det anvisade beloppet för var , innebär detta att anslaget överskreds med . Det uppkomna underskottet finansierades via anslagssparandet, som vid utgången av uppgick till . har i del- årsrapporten för redovisat en utgiftsprognos för helåret på vilket innebär att hela anslagssparandet beräknas tas i anspråk. Utgiftsökningen beror bl.a. på att personalkostnaderna beräknas öka jämfört med föregående år. Flyttkostnader sam- manhängande med en genomförd flytt till mer ändamålsenliga lokaler har också påverkat ut- giftsnivån för . totala om- slutning uppgick till . Omslutningen bestod huvudsakligen av ett stort antal anslag inom verksamhetsområdena Hälso- och sjukvård samt Social omsorg. Regeringens överväganden Resultatinformation är nationell expert- och till- synsmyndighet för socialtjänst, hälso- och sjuk- vård, tandvård, stöd och service till funktions- hindrade, hälsoskydd och smittskydd. Social- styrelsens uppdrag är att verka för god hälsa, social välfärd, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. intar därmed en central roll över hela det social- politiska fältet. Regeringens bedömning av verksamhet återfinns därför huvudsakligen under respektive resultatbedöm- ningsavsnitt inom verksamhetsområdena Hälso- vård och sjukvård samt Social omsorg. har vidare ett övergripande ansvar för beredskapsfunktionen inom sina bevak- ningsområden, vilket finns närmare redogjort för under utgiftsområde 6 Totalförsvar. övergripande uppdrag bröts i regleringsbrevet för ned i ett antal mål fördelade på sex verksamhetsgrenar: 1. Aktiv uppföljning 3. Nationell uppföljning och utvärdering 4. Utbildning och utveckling 5. Till följd av en sådan verksamhetsbaserad indel- ning för mål och redovisning tenderar produk- tionsinriktade verksamhetsmål exempelvis antal tillsynsinsatser, antal genomförda studier och genomsnittlig handläggningstid, att hamna i fokus. Fördelen är att sådana mål är relativt lätta att formulera och mäta. Risken är dock att effekterna av verksamheten, som är svårare att påvisa, inte ägnas samma uppmärksamhet. I reg- leringsbrevet för ställs därför i stället kravet att myndigheten skall redogöra för vad som uppnåtts inom en rad områden. Förhopp- ningen är att denna förändring leder till att effekter av olika insatser på ett tydligare sätt skall hamna i fokus för såväl myndighetens verksam- het som återrapportering. Med utgångspunkt i myndighetens årsredovisning följer dock regeringens bedömning av resultat indelningen i verksamhetsgrenar. Tabell 4.29 Fördelning av totala förvaltningskostnaden på verksamhetsområde Verksamhetsgren 1997 1998 Tillsyn Aktiv uppföljning Nationell uppföljning och ut- värdering Beredskap 1 1 Utbildning och utveckling Övriga huvuduppgifter 1 Förvaltningskostnader för området Beredskap är fördelade på övriga verksamhets- områden. Tillsyn Målet för tillsynsverksamheten är att säkerställa patientsäkerhet samt bidra till förbättrad kvalitet i hälso- och sjukvården. Verksamheten omfattar även registrering och marknadskontroll av medicintekniska produkter. Därutöver förväntas understödja länsstyrelserna som har det primära ansvaret för tillsyn av social- tjänsten samt även kommuner och landsting som ansvarar för tillsynen inom hälsoskyddet. Inom smittskyddet är målet att medverka till effektiva förebyggande åtgärder. Satsning på primär medicinsk tillsyn har fort- satt och genomfördes en resurs- och kompetensförstärkning för tillsyn av vård och omsorg av äldre. Alla indikatorer tyder på att kvaliteten i tillsynsarbetet är fortsatt god. Social- styrelsens verksamhetstillsyn åtnjuter hög legi- timitet hos vårdgivarna och bedöms ha stor kor- rektiv liksom preventiv effekt. Vad gäller tillsynen inom socialtjänstområdet är i huvudsak inriktad på att till- sammans med länsstyrelserna utveckla metoder och arbetsformer. har arbete syftande till att ta fram mål, mått och metoder för upp- följning av tillsynen fortsatt. Dessutom har ar- bete med att utveckla systematiska former för stöd för tillsynsarbetet påbörjats. Resultaten av det gemensamt bedrivna utveck- lingsarbetet förväntas kunna omsättas i den praktiska tillsynsverksamheten med början . Inom ramen för tillsynsverksamheten faller även arbete med att bidra till hälso- och sjukvårdens kvalitetsarbete samt ut- veckling och tillämpning av kvalitetssystem. har bl.a. kunnat notera att vård- givarna i allt större utsträckning tillämpar systematisk avvikelsehantering, vilket bl.a. fått till följd att vårdgivarna allt oftare, och på ett tidigt stadium, korrigerar missförhållanden på egen hand. Kännedomen om och tillämpningen av föreskrifter och allmänna råd om kvalitetssystem i hälso- och sjukvården är dock fortfarande bristfällig. Den relativt svaga genomslagskraften för det stödjande kvalitets- arbetet jämfört med verksamhetstillsynen kan dels förklaras av att arbetet är lång- siktigt syftande, dels av att myndigheten har en kortare tradition och oklarare roll på området. Registren över medicintekniska produkter, tillverkare samt olycksrisker och olycksfall har till följd av regleringsändringar expanderat mycket kraftigt . Aktiv uppföljning Syftet med Aktiv uppföljning har varit att följa upp och granska ändamålsenligheten i de åtgär- der som kommuner och landsting vidtar för att tillgodose befolkningens behov av hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Speciellt intresse har ägnats åt att dokumentera och analysera de hin- der och möjligheter som finns för att huvud- männen skall nå de nationella målen. Arbetet har bedrivits så att huvudmännen, på basis av kon- staterade förändrings- och utvecklingsbehov, skulle kunna genomföra konkreta förbättringar. granskades tillståndet och utveck- lingen i och med utgångspunkt i temat kommuners och lands- tings långsiktiga anpassning till ändrade ekono- miska förutsättningar. I och med detta har samt- liga län granskats. Till följd av resultatet av en extern utvärdering av verksamhetsområdet och dess genomslag på regional och lokal nivå kommer insatserna i första hand att fokuseras på hälso- och sjukvården. Översynen har också gällt arbets- former och arbetet sker nu i nära samarbete med den regionalt baserade tillsynen. Nationell uppföljning och utvärdering tillhandahåller inom ramen för verksamhetsgrenen Nationell uppföljning och utvärdering , landsting, kom- muner och allmänhet med analyser och rapporter som belyser läget och utvecklingen inom hälso- och sjukvård, smittskydd, hälsoskydd, folkhälsa, välfärdsförhållanden och socialtjänst. En sam- manfattade bedömning av situationen inom hälso- och sjukvården finns i årsboken vården i . har Social- styrelsen även utkommit med rapporter där effekterna av psykiatrireformen och föränd- ringarna av äldrevården analyseras. Speciellt intresse har också ägnats frågorna om vårdens kvalitet och tillgänglighet, effekterna av patient- avgifter för vårdefterfrågan samt etik inom vård och omsorg. har även genomfört en rad uppföljnings- och utvärderingsuppdrag med an- ledning av förändringar på om- råde och då bl.a. fokuserat på att analysera resul- tat, kostnadsutveckling, avgifter och pro- duktivitet. För att bättre tillgodose ökade behov av självständiga ekonomiska be- dömningar inom hälso- och sjukvårdsområdet samt har en förstärkning av myn- dighetens ekonomiska kompetens inletts . Utbildning och utveckling uppdrag inom verksamhetsom- rådet Utbildning och utveckling är att beskriva kunskapsläget, sprida kunskap och verka för ett kontinuerligt förnyelse- och utvecklingsarbete inom myndighetens bevakningsområde. En central del av arbetet inom hälso- och sjukvårds- området är att ta fram state of the art-rapporter; utkom ett tiotal rapporter som spreds genom publikationer samt genom den medicinska faktadatabasen . Inom detta område faller också myndig- hetsuppgifter avseende behörighet och före- skrifter. För att bidra till utvecklingen inom har bl.a. insatser skett för att stimulera kommunerna till uppbyggnad av lokala FoU-verksamheter. Andra exempel är utveckling av kvalitetsutvecklingsprogram och kunskaps- sammanställningar. Kostnaderna för Utbildning och utveckling har stigit beroende på intensifierat arbete med metod- och kvalitets- utveckling samt förberedelser inför införandet av nya legitimationsgrupper jämte en ökad aktivitet med föreskrifter och allmänna råd. Övriga huvuduppgifter Inom verksamhetsområdet uppgifter in- går en rad sinsemellan olika verksamheter, bl.a. arbete med beredskapsfrågor, drift och analys av epidemiologiska register, handläggning av en rad författningsstyrda ärenden, besvarande av remis- ser samt internationellt arbete. fick rege- ringens uppdrag att inom ansvarsområdet hälso- och sjukvård följa anspassningarbetet, analysera och bedöma eventuella risker för allvarliga stör- ningar samt vid behov uppmärksamma ansvariga på nödvändiga åtgärder för att säkerställa sam- hällsfunktionen i samband med övergången . har , och , in- kommit med lägesrapporter om år 2000-anpass- ningen inom hälso- och sjukvården. Myndig- heten bedömde att anpass- ningarbetet kommit i gång inom de olika delarna av hälso- och sjukvården men att vissa risker kvarstod. Med anledning av beskrivning av läget uppdrog regeringen åt att fortsättningsvis följa anpass- ningsarbetet inom hälso- och sjukvården med fokus på patientsäkerheten. Genderarbete och kompetensförsörjning Under verksamhetsåren 1998 och 1999 har gen- derarbetet vid myndigheten intensifierats. En övergripande handlingsplan innhållande kon- kreta mål och åtgärder för genderarbetet har tagits fram och ett aktivt utvecklingsarbete i en- lighet med denna bedrivs. Med anledning av regeringens uppdrag har inkommit med en rapport avseende myndighetens kompe- tensförsörjning. Myndigheten konstaterar bl.a. att könsfördelningen inom de flesta personalka- tegorierna, undantaget assistentpersonalen, är jämn, att genomsnittsåldern är något högre än önskvärt samt att den externa rörligheten bör öka. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.30 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig rätts- lig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 6 465 0 7 000 535 Prognos 1999 13 000 0 10 000 3 000 Budget 2000 7 000 0 8 000 -1 000 Intäkterna avser avgifter från utfärdande av legi- timationer som sker inom arbete med behörighetsfrågor. utfärda- des legitimationer för 12 yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. I enlighet med beslut med anledning av propositionen om yr- kesverksamhet på hälso- och sjukvården område (prop. 1997/98:109, bet. 1997/98:SoU22, rskr. 1997/98:290) har fyra nya yrkesgrupper; apote- kare, arbetsterapeuter, receptarier samt sjukhus- fysiker inom hälso- och sjukvården börjat att le- gitimeras . disponerar inte någon del av intäkterna från legitimationshanteringen utan dessa inlevereras i sin helhet till statsbudgetens inkomstsida. har aktualiserat frågan om att få disponera intäkterna från legiti- mationshanteringen. Efter beredning av frågan gör regeringen bedömningen att det inte finns skäl att överföra dispositionsrätten av berörda avgiftsintäkter till . Tabell 4.31 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1998 15 169 24 679 -9 510 (varav tjänsteexport)