prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av exempelvis konstnärsbidrag, pro- jektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. utgår 102 långtidsstipendier. Styrelsen för för- fattarfond fördelar bidragen till författare, över- sättare, kulturjournalister och dramatiker och fördelar bidrag till övriga konstnärer. Inkomstgarantier fördelas enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer till konstnärer som står för konstnärlig verksam- het av hög kvalitet och betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare fattas av rege- ringen efter gemensamt förslag av och eller efter yttrande av dessa organ. Regeringen har fastställt antalet inkomstgarantier till 157. Bestämmelserna om biblioteksersättning finns i förordningen (1962:652) om för- fattarfond. Mellan regeringen och de upphovs- mannaorganisationer som berörs av bibliotekser- sättningen ingicks en överenskommelse om förhandlingar angående det belopp (s.k. grundbelopp) som skall utgå för varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i ori- ginal. Enligt överenskommelsen har regeringen att som ett led i beredningen av sitt förslag till statsbudgeten förhandla med organisationerna om storleken på nämnda grundbelopp. När avtal träffats skall regeringen lägga fram förslag till om anslagsberäkningen på grundval av det avtalade grundbeloppet. Styrelsen för har till uppgift att besluta om ersättning till författare m.fl. för utlåningen av deras verk genom biblio- tek. Vidare har styrelsen att besluta om statliga bidrag till författare, översättare, kulturjourna- lister och dramatiker samt tillsammans med avge förslag till innehavare av inkomstgaranti för konstnärer. Författarfon- den har även att lämna stöd till nyskriven svensk dramatik i enlighet med för- ordningen (1998:1369) om statsbidrag för be- ställning av nyskriven svensk dramatik. har ett anslagsspa- rande motsvarande av de medel som nämnden disponerar under anslaget. Flera av nämndens bidragstyper måste rekvireras av mottagaren innan de betalas ut. I vissa fall kan därför förflyta mellan beslut och utbe- talning. Anslaget bedöms dock till sin helhet vara intecknat . Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet ansökningar till olika ersättningar och bidrag inom området har varit tämligen i jämförelse med föregående år. Antalet fördelade projektbidrag har ökat un- der året i jämförelse med från 61 till 81 stycken. Detta har möjliggjorts genom att det genomsnittliga bidragsbeloppet minskat från till . Antalet fördelade arbetsstipendier har minskat från 795 stycken till 658 beviljade stipen- dier . Detta överensstämmer med rege- ringens önskemål om en ökad koncentration av insatserna. Stipendiebeloppen har därmed kun- nat ökas från i genomsnitt per sti- pendie till per stipendie . har även utvecklat andra bidragsformer. Bidrag kan utgå till samarbets- projekt mellan tonsättare/kompositörer och musiker. Syftet är att stimulera tillkomsten av nya verk i samarbete mellan upphovsmän och utövare. beviljades fem projekt bidrag om sammanlagt . tillde- lades sju projekt bidrag om totalt 1 057 000 kro- nor. har även fördelat s.k. assistentstipendier. Bidragsformen riktar sig i första hand till dem som av- slutat sin utbildning vid en konstnärlig högskola eller kan anses ha kunskaper på motsvarande nivå. Stipendiet skall ge unga konstnärer möjlig- het att arbeta tillsammans med en äldre kollega. Stipendierna utgick till fem unga konstnärer med per stipen- die. Den individuella visningsersättningen fördela- des av BUS . Antalet ansökande har ökat till knappt 3 1998 (2 728 personer ). Av dem erhöll 1 995 personer ersättning, varav 632 konstnärer (1997) erhöll me- dan 54 konstnärer (1997) erhöll . Av de sökande var kvinnor medan fler män () erhöll er- sättning. Förklaringen ligger i att systemet gyn- nar konstnärer med lång yrkesverksamhet. Jäm- fört med har andelen kvinnor ökat. Vid en översyn av köns- och åldersfördelningen fin- ner man att kvinnorna dominerar i åldersgrup- perna födda och framåt vilket tyder på att den manliga dominansen inom området snart kommer att brytas. Regeringen har godkänt en överenskommelse med Författarför- bund m.fl. om biblioteksersättningen för . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara vilket är en höjning med jämfört med nivån för . Me- delsberäkningen för utgår från den se- naste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken, vilket är statistiken för . Den totala kost- naden 2000 uppgår till , vilket är en kostnadsök- ning med i jämförelse med föregående år. Orsaken är dels ett ökat biblio- teksutnyttjande, dels höjt grundbelopp. fördelade styrelsen för av tillgängliga medel i form av individuella, statistiskt beräknade ersättningar, s.k. författarpenningar och översättarpenningar. erhöll 4 925 upphovsmän ersättning jämfört med 4 654 föregående år. Av dessa erhöll 3 281 personer enbart författarpenning, 743 en- bart översättarpenning och 901 personer sam- ordnad författar- och översättarpenning. Vilka som är ersättningsberättigade grundar sig på statistiken för . Resterande del kallas fondens fria del och kan betraktas som en solidaritetsfond. Den fria delen används till pensioner, stipendier och andra bi- drag till enskilda upphovsmän samt till bidrag till upphovsmannaorganisationer. ut- gick sammanlagt 778 stipendier (garanterade författarpenningar, stipendier och bidrag) vilket är en minskning jämfört med föregående år (807 st). fördelades sammanlagt 152 pensioner (1997). Fonden har även att fördela stipendier och bi- drag till dramatiker m.fl. fördela- des sammanlagt 54 stipendier och bidrag. fördelades 61 stipendier och bidrag till dessa grupper. Slutsatser De ändamål som bekostas inom detta anslag gri- per över samtliga konstnärsgrenar. Utan nämnda ersättnings- och bidragsformer skulle en bety- dande del av de yrkesverksamma konstnärerna inte i samma utsträckning kunna ägna sig åt konstnärligt skapande av hög kvalitet och åt konstnärligt utvecklingsarbete. Därmed bidrar bidragsgivningen till att uppfylla de konstnärs- politiska målen. En sammanställning av rapporter som ingavs till av de bild- och formkonstnärer som erhållit tvååriga arbets- stipendier visar bl.a. på föl- jande: - av stipendiaterna anger att deras övri- ga inkomster av konstnärlig verksamhet ökat som en följd av stipendiet, - anser att de som en följd av stipendiet har bättre möjlighet att försörja sig på sitt konstnärliga arbete under de närmast föl- jande åren, - anser att stipendiet haft stor eller av- görande betydelse för deras konstnärliga utveckling och - anser att deras konstnärliga intentio- ner för stipendieperioden förverkligats bra eller mycket bra. utgår ersättning till rättighetshavare på musikområdet för verkningar av privatkopiering av fonogram. Ersättningen infördes som en temporär lösning i avvaktan på en eventuell upphovsrättslig ersättning på områ- det. Mot bakgrund av att regeringen överläm- nade en proposition (prop. 1997/98:156) med förslag om införande av s.k. kassettersättning fann regeringen att det förelåg förutsättningar för en minskning av bidraget för ersättning till rättighetshavare på musikområdet . I enlighet med förslag i budgetpropositio- nen för minskades således anslaget. finns regler om s.k. kassettersättning i lagen (1960:729) om upp- hovsrätt till litterära och konstnärliga verk varför regeringen nu finner skäl att dra in anslaget i dess helhet. Medlen, , har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. I enlighet med förslag i propositionen Konst- närernas villkor samt i budgetpropositionen för tillfördes utgiftsområdet medel för ge- nomförande av vissa reformer kopplade till för- söksverksamheterna med en tredje anställnings- form inom teatern, försök med arbetsförmedling vid centrumbildningarna samt försök med tydli- gare kriterier avseende vilka som skall ha rätt till arbetsmarknadspolitisk åtgärd med riktning mot kulturarbetsmarknaden. Syftet med reformerna är bl.a. att stimulera konstnärernas arbetsmark- nad. Då försöksverksamheterna bedrivs av med början är anslagsnivån lägre i jämförelse med anslagsnivån . Regeringen kommer att ta ställning till för- söksverksamheterna utifrån den utvärdering som kommer att företas gemensamt av Arbetsmark- nadsstyrelsen, , och berörda konstnärsorganisationer. Regeringen avser återkomma i frågan . Av anslaget avser den statliga ålderspensionsavgiften. Den beräk- nade minskningen av anslaget föranleds av att den tillfälliga ökningen med anledning av försöksverksamheterna faller bort. Tabell 8.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 252 350 Ålderspensionsavgiften +3 076 Ökad biblioteksersättning + 6 058 Indragning av anslaget Ersätt- ning till rättighetshavare på musikområdet - 1 820 Minskning kopplad till försöks- verksamheterna - 7 500 Omprioritering + 20 Förslag 2000 252 184 9.1 Omfattning Till verksamhetsområdet hör anslagen och landsarkiven, Bidrag till regional arkivverksamhet, Arkivet för ljud och bild, samt Svenskt biografiskt lexikon. är den centrala statliga myndig- heten inom arkivområdet med huvuduppgift att främja en god arkivhantering och att bevara, vårda, tillhandahålla samt tillgängliggöra arkiv- material. Genom framför allt regio- nala organisation med en uppdelning på sju landsarkiv, med placering i , , , , , och Öster- sund, har arkivsektorn en god spridning i landet. SVAR (Svensk arkivinformation) och ARKION, fristående enheter inom organisation, finns på flera orter i landet. Stads- arkivet i har funktion som landsarkiv för myndigheter i och samma funktion har Värmlandsarkiv i för . Språk- och folkminnes- institutet finns på fyra orter i : , , och . Arkivet för ljud och bild har 30 fjärrlåneställen utanför , vid vissa bibliotek m.m. arkiv ger bidrag till folkrörelsearkiv, företagsarkiv och andra enskilda arkivinstitutio- ner eller föreningar med anknytning till arkiv- verksamhet. Inom det statliga arkivområdet är ca 750 per- soner anställda, varav ca 200 med lönebidrag. Därutöver har ca 450 personer anvisats inom ramen för ordinarie arbetsmark- nadsstöd, t.ex. beredskapsarbete, ALU, OTA och API. 9.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 297,8 292,0 295,2 308,8 317,1 322,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utökad filmning och registrering av arkivmate- rial leder till att olika användargrupper får lättare att ta del av materialet. Flera produkter har lagts ut på nätet som hemsidor vilket medför större möjligheter att nå nya användarkategorier och att materialet kan tillhandahållas även på andra ställen än hos arkivinstitutionerna. Vidare har kapaciteten i arkivverkets forskarsalar utökats . Tillgängligheten till arkiven har ökat även genom andra åtgärder, bl.a. genom arbetet med referensdatabaser. Vidare har samarbetet med andra myndigheter och institu- tioner inom kulturarvssektorn intensifierats i syfte att utveckla arkivväsendet och stärka arki- vens samhällsbetydelse. Bland annat har ett utökat samarbete med bibliotek och museer medfört att nya användare kunnat nås. Hanteringen av den alltjämt ökande informa- tionsmassan, nya medier, hur materialet skall gallras, förändringar i förvaltningsstrukturen m.m. är frågeställningar som arkivmyndigheterna i allt högre grad har att arbeta med. Utvecklingen inom digitalisering och informationsteknik ger goda förutsättningar för bättre tillgänglighet och ökade möjligheter att nå fler och nya användare. Arkiven har genomfört riktade programinsatser för att nå fler och nya användare av arkiven. Bl.a. har utökad digitalisering och registrering av arkivmaterial medfört att olika användargrupper lättare kan ta del av materialet. Förändringar fördes Svenskt visarkiv över från till Statens musiksamlingar. Prioriteringar Arkivinstitutionernas arbete för att öka tillgäng- ligheten till arkivbestånden skall fortsätta liksom arbetet med att utveckla den statliga arkivverk- samheten för hantering av digitalt material. Industrisamhällets kulturarv skall ges hög prio- ritet i arkivinstitutionernas verksamhet. Arbetet för att öka medvetenheten om kulturarvets bety- delse för en demokratisk samhällsutveckling skall fortsätta att bedrivas liksom arbetet för att motverka främlingsfientlighet och rasism. Arkivmyndigheternas arbete för att motta kyrk- liga arkiv skall bedrivas i enlighet med vad som anges i propositionen Staten och trossamfunden begravningsverksamheten, kulturminnena, per- sonalen, avgiftsbetalningen m.m. (1998/99:38). 9.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Arkivinstitutionernas arbete påverkas i hög grad av ökningen av information i samhället, den has- tiga informationstekniska utvecklingen, och frågor som hör samman med hur arkivmaterialet skall bevaras, vårdas, gallras och kunna göras till- gängligt . Utvecklingen inom infor- mationstekniken förändrar villkoren för ska- pande, förmedling och bevarande av information, vilket möjliggör strukturomvand- lingar i samhället, där fasta organisationer bryts upp. Detta har såväl positiva som negativa kon- sekvenser för arkivinstitutionerna. Vidare har demokratifrågorna kommit att få ökad betydelse, särskilt internationellt, där det bl.a. inom EU pågår en utveckling mot en allt större öppenhet. Internationaliseringen har inneburit att i stor utsträckning har anpassat sig till internationella regler och normer, främst EG-direktiv. Detta påverkar på ett markant sätt arkivinstitutionernas verksamhet och möjligheterna att bevara och tillhandahålla vårt kulturarv. Planerade och genomförda regionala projekt inom arkivområdet visar att arkiven liksom kulturarvsområdet i övrigt utgör en viktig potential för regional utveckling och sysselsätt- ning, bl.a. genom att de skapar arbetstillfällen och bidrar till att stärka den regionala identite- ten. Det internationella arbetet utövas i huvudsak inom ramen för verksamheten inom Internatio- nal , det inomeuropeiska arbetet sker främst med arkivanknutna frågor inom EU och . har lagt ned stort arbete på att utveckla samarbete mellan arkiv, museer och bibliotek inom DG XIII. Vidare är det nordiska samarbetet aktivt liksom Östersjösamarbetet, främst med och . De viktigaste statliga insatserna inom området Arkivinstitutionerna har bedrivit olika projekt för att förbättra tillgängligheten till arkivmaterialet, bl.a. genom fortsatt arbete med att utveckla digitala söksystem, genom fortlö- pande förteckningsarbeten samt genom ett stort antal projekt som rör digitalisering av olika register. Insatser har gjorts för att fördjupa samarbetet och förbättra samordningen mellan statlig och arkivhantering. Effekterna av de statliga insatserna Statens insatser leder till att arkivverksamheten hos myndigheter m.fl. bedrivs effektivt, att kost- naderna hålls nere och att forskare och allmänhet har förtroende för och tillgång till arkiven. Arkivinstitutionernas arbete bidrar i väsentlig utsträckning till förbättrad arkivvård vid myn- digheterna. Detta leder bl.a. till att kvaliteten på förteckningar och register höjs, att bestånden blir mer lättillgängliga som arkivmyn- digheternas arbete underlättas. En fungerande arkivvård hos myndigheterna är vidare en förut- sättning för att offentlighetsprincipen skall fun- gera. En tydlig inriktning mot en bredare allmänhet märks i arkivmyndigheternas arbete genom att tillgängligheten har förbättrats och kapaciteten i arkivverkets forskarsalar har utökats . Till ökad tillgänglighet bidrar även att informationen kan tillhandahållas på andra ställen än i arkivinstitutionerna, t.ex. via Internet och andra nätverk. Regeringens slutsatser Målen för den statliga arkivverksamheten finns angivna i arkivlagen (1990:782) och kan sammanfattas så att myndigheternas arkiv skall hanteras så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipning och förvaltning samt forskningens behov. Verksamheten inom arkivområdet har bidragit till att uppfylla flera av målen för den nationella kulturpolitiken, bl.a. vad gäller kulturarvets beva- rande, tillgängligheten och yttrandefriheten. I ett alltmer informationsintensivt samhälle ställs arkiven inför nya utmaningar och de kan aktivt bidra till att utveckla och fördjupa demo- kratin. Myndigheterna har på ett effektivt sätt använt sina resurser och i allt väsentligt uppfyllt de för verksamheten uppsatta målen. anför i betänkande 1998/99:KrU4 att det är motiverat att formerna för och omfattningen av en utredning av den statliga arkivverksamheten övervägs. Utskottet förutsätter att regeringen i beredningsarbetet inför budgetpropositionen för gör en bedömning av revisorers förslag i frågan och av regeringens tre avslutade utredningsuppdrag och att regeringen för Riks- dagen redovisar sin syn på en kommande, mera omfattande utvärdering och utredning. Utskot- tet konstaterar att arkivlagen varit i kraft och att någon mera omfattande och obero- ende utvärdering av arkivverksamheten inte har gjorts . Mot denna bakgrund arbetar med att ta fram direk- tiv till en utredning av det statliga arkivväsendet. 9.4 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsom- rådet. RRV har i en särskild rapport till gjort vissa påpekanden. Rapporten kommenteras under anslaget F3 . 9.5 Anslag F1 och landsarkiven Tabell 9.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 235 218 2000 Förslag 246 431 2001 Beräknat 253 792 1 2002 Beräknat 258 140 2 1 Motsvarar 249 681 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 249 681 tkr prisnivå. och landsarkiven är statliga arkiv- myndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen (1990:782), arkivför- ordningen (1991:446) och förordningen (1995:679) med instruktion för och landsarkiven. Myndigheternas avgiftsinkomster uppgick till . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att och landsarkiven hade ett anslagssparande på , vilket framför allt är ett resultat av träffade hyresavtal om lokaler för arkivförvaring som inneburit minskade hyres- kostnader. Stora omflyttningar av arkivmaterial till nya lokaler liksom andra stora kostnader har dock medfört att anslagssparandet sjunkit kraftigt . Enligt pro- gnos för innevarande budgetår kommer anslags- sparandet att vara vid slut, dvs. Regeringens överväganden Resultatinformation Den fortsatta utvecklingen inom digitalisering och informationsteknik ger goda förutsättningar för bättre tillgänglighet och ökade möjligheter att nå fler och nya användare och det är angeläget att fortsatt ger hög prioritet åt dessa frågor. Utvecklingen inom informationstekniken förändrar villkoren för skapande, förmedling och bevarande av information, vilket bl.a. möjliggör strukturomvandlingar i samhället, där fasta orga- nisationsstrukturer bryts upp. Genom mikrofilmning av stora bestånd kan materialet tillhandahållas utan risk för förslitning och utökad filmning och registrering av arkiv- materialet leder till att olika användargrupper får lättare att ta del av det. arbetar kon- tinuerligt med att utveckla digitala söksystem, dvs. med att förbättra den framtida tillgången till uppgifter om arkivbestånden. Tillgängligheten till arkiven har ökat även genom andra åtgärder, bl.a. genom arbetet med referensdata- baser. De myndigheter som inspekterats av Riks- arkivet bedömer generellt att detta i hög grad bidrar till en förbättrad arkivvård hos dem. Enkätundersökningar ger vid handen att de myndigheterna till övervägande del uppfattar tillsynsverksamhet som positiv. har intensifierat arbetet med att nå större enhetlighet mellan statlig och arkivhantering och ett fördjupat samarbete har också påbörjats, bl.a. inom en rad olika organ, t.ex. Toppledarforum och Programrådet. har mött regeringens besparings- krav på statlig konsumtion i huvudsak genom att inte återbesätta vakanta tjänster. Av redovisning avseende det regionala utfallet av verksamheten framgår att genom sin landsarkivorganisation och SVAR har en god spridning i landet. har av regeringen getts ett upp- drag att utreda förutsättningarna för att förbättra nuvarande system med överenskommelser och överföring av resurser mellan och arkivlevererande myndigheter i samband med att arkivhandlingar överlämnas. Uppdraget skall redovisas . Tabell 9.3 Redovisning av vissa mätbara prestationer Verksamhet 1995/96 1997 1998 Antal leveranser - varav hyllmeter papper 1 249 17 115 1 226 20 914 1 187 15 586 Antal färdigställda arkiv - varav hyllmeter papper 621 5 152 688 10 397 827 6 520 Forskarbesök 103 899 98 571 103 298 Framtagna volymer 210 501 158 769 171 797 Sålda mikrokort 128 329 255 993 200 299 Mikrokort tillgängliga för forskning Antalet forskarbesök ligger på i stort sett samma nivå som liksom antalet fram- tagna volymer och färdigställda arkiv. Ökade leveranser och leveranser av aktuellt material har gjort att tillhandahållandet ändrat karaktär, bl.a. genom tidskrävande sekretessprövningar och nya grupper av användare, t.ex. åklagare, poliser och journalister. Tabell 9.4 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid och landsarkiven Beståndens totala storlek 1995/96 1997 1998 Papper, hyllmeter - varav enskilt 407 570 61 440 427 800 62 750 443 381 65 127 Militärt tryck 2 767 2 777 2 795 Kartor och ritningar, enhet 992 000 1 002 750 1 038 573 Mikrofilm, antal rullar 28 200 29 570 32 621 Svensk arkivinformation (SVAR) SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som på moderna medier skall bevara, bearbeta och sprida arkivinformation. SVAR riktar sig mycket tydligt till allmänheten, i första hand släktforskarna. SVAR:s verksamhet, vilken främst är förlagd till , bygger till stor del på arbetsmarknadsprojekt. Vid de olika arbetsplatserna sysselsätts drygt 100 perso- ner, av vilka ungefär hälften är anställda med lönebidrag. Knappt 60 personer har därtill varit anvisade med arbetsmarknadsstöd, t.ex. ALU, OTA och API. SVAR prognostiserar en relativt kraftig minskning av bidragsdelen . Även inkomsterna från uthyrning av mikrokort förväntas minska. ARKION ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att med hjälp av moderna medier öka tillgängligheten till och bruket av arkiven. ARKION arbetar bl.a. med att regist- rera arkivhandlingar på digitala media och att utveckla system för informationsspridning samt med utbildning och att sprida kunskap. Detta förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i glesbygdsområden. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna. Slutsatser och landsarkivens verksamhet hante- rar enligt regeringens bedömning myndigheter- nas arkiv så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information samt forskningens behov. Inriktningen för myndigheten bör ligga fast. För leveranser av arkiv tillförs anslaget från berörda myndigheter. För mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar sker en överföring på från utgiftsområde 3. För utökade uppgifter i samband med motta- gandet och förvarandet av kyrkoarkiven föreslås en ökning av anslaget med . Finansiering sker genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsför- säkringarna. Anslaget har tillförts . Som redovisats under avsnitt Arkiv bereder frågan om en utredning av det statliga arkivväsendet.