prop · GN0342 · 2000-01-01 00:00:00 — Efter utgången av , eller den tidigare tidpunkt då ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd upphör att gälla, skall därför utlänningen ha rätt att få sin status som flykting prövad. En utlänning som kommer till i en massflyktsituation kan, förutom skyddsskäl, även ha andra skäl för att få stanna i landet. Han eller hon kan exempelvis vara nära anhörig till någon som redan är bosatt i landet. Det kan även inträffa att situationen förändras under vistelsen här genom att utlänningen ingår äktenskap eller får barn. I en situation där skyddsskäl enligt 3 kap. utlänningslagen inte åberopas finns det inte någon anledning att underlåta att pröva om utlänningen skall beviljas uppehållstillstånd på annan grund. Frågan om uppehållstillstånd prövas då på vanligt sätt utan beaktande av bestämmelserna i 2 kap. 4 a § UtlL. En sådan ansökan kan göras såväl som en första ansökan om uppehållstillstånd som i form av en förnyad ansökan som ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd gäller. Om utlänningen då beviljas uppehållstillstånd, sker detta enligt vanliga regler och han eller hon kommer att kunna bosätta sig i en kommun. 5 Sociala rättigheter m.m. 5.1 Gällande ordning Före folkbokföring gäller att den som med stöd av 2 kap. 4 a § UtlL beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som understiger och som inte genom eget arbete eller med egna tillgångar kan tillgodose sin försörjning alltid får bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och inte enligt socialtjänstlagen (1980:620). Däremot kan personen komma i fråga för andra insatser enligt socialtjänstlagen, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. är huvudman för dessa personer och skall svara för att plats kan beredas på för dem som inte själva önskar eller kan ordna sitt boende. Bostaden är gratis för dem som saknar medel och därutöver lämnas dagersättning och särskild ersättning för att täcka behovet av mat, kläder m.m. De personer som väljer eget boende får bostadsersättning på samma sätt som asylsökande. Utlänningarna erhåller hälso- och sjukvård med stöd av ett avtal mellan staten och . I den omfattning som landstingen ger vård enligt avtalet utgår ersättning till landstingen enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. I förordningen finns bestämmelser om statlig ersättning till landsting, kommuner och apotek för kostnader för hälso- och sjukvård samt kostnader för tandvård och receptförskrivna läkemedel. Enligt 2 § förordningen om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande lämnas ersättning för personer som fyllt för akut hälso- och sjukvård och sådan hälso- och sjukvård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort och åtgärder enligt smittskyddslagen (1988:1472) samt akut tandvård och tandvård som inte kan anstå. För barn som inte fyllt ges ersättning för hälso- och sjukvård samt tandvård. Detta innebär att barnen erhåller samma vård som barn vilka är bosatta i landet. Enligt 3 § förordningen får ersättning ges för hälsoundersökningar till samma personkrets. De utlänningar som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd beviljas arbetstillstånd , varigenom de får rätt att arbeta i landet. Barn i grundskoleåldern som vistas i i avvaktan på beslut i ett ärende om uppehållstillstånd eller under liknande omständigheter har rätt till grundskoleundervisning (6 kap. 2 § grundskoleförordningen, 1994:1194). Enligt förordningen om undervisning av asylsökande barn (SKOLFS 1993:21) skall de få undervisning i och på sitt modersmål samt i svenska som andraspråk, matematik och orienteringsämnen under sammanlagt minst 15 schemalagda veckotimmar under första läsåret. Efter skall en successiv ökning ske av antalet veckotimmar och ämnen. Utöver dessa timmar skall undervisning i skapande verksamhet och idrott anordnas under minst fem schemalagda veckotimmar. Statlig ersättning lämnas till kommunerna för kostnader för grundskolundervisning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Genom att lagen om mottagande av asylsökande är tillämplig på dem som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i en massflyktsituation har samma ansvar för att anordna organiserad verksamhet för denna personkrets som verket har i fråga om asylsökande. Denna skyldighet gäller såväl för barn och ungdomar som vuxna. För ungdomar i gymnasieåldern gäller att har skyldighet att erbjuda gymnasieersättande verksamhet. sker detta bl.a. genom att de ungdomar som kan och vill erbjuds deltagande inom ramen för den ordinarie gymnasieskolan om kommunen i fråga bedömer att det finns plats. Övriga erbjuds deltagande i den organiserade verksamheten. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen påbörjat en översyn av de asylsökande barnens och ungdomarnas skolgång för att den bättre skall överensstämma med intentionerna i . Uppdraget är att belysa och redovisa konsekvenserna om asylsökande barn erbjuds förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och förskoleklass samt att utreda konsekvenserna om dessa barn ges samma rätt till grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasieskola som barn som är bosatta i . Utgångspunkten för utlänningarnas vistelse i bör vara att de så långt möjligt skall ta ansvar för sig själva och sin familj. Den organiserade verksamheten är därför anpassad så att de som bor på skall kunna ta en aktiv roll i den dagliga skötseln av dessa. Därutöver erbjuds de olika former av organiserad verksamhet vilken syftar till att den enskilde skall kunna få mening och struktur i vardagen under sin vistelse i . Den organiserade verksamheten skall även vara utformad så att den kan vara till nytta för den enskilde vid ett återvändande. Förutom utbildning av varierande utbud, ofta med inslag av praktikplatser, vilka kan vara en inkörsport till arbetslivet, anordnas också på mottagningscentret ett rikt utbud av verksamheter i olika former. Exempel är aktiviteter liknande småföretagsamhet, caféverksamhet, andrahandsbutiker med skrädderi- och tvättverksamhet liksom snickerier för restaurering av anläggningens inventarier. Utbildningen upphandlas oftast hos externa utbildningsföretag som kan erbjuda svenska och samhällsskola, IT, media, engelska, hantverk och kultur. Med kunskaper i bl.a. svenska språket ökar naturligtvis möjligheterna för utlänningarna att finna ett arbete och därmed att kunna försörja sig själva. Kostnader för samhället i fråga om tolkhjälp minskar i samma mån som flyktingen lär sig svenska. Efter folkbokföring I en situation där utlänningar som erhåller tidsbegränsade uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § UtlL beviljas uppehållstillstånd om , skall dessa enligt nuvarande ordning folkbokföras enligt folkbokföringslagen (1991:481). Även inskrivning hos allmän försäkringskassa enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring kan ske i sådana fall. Utlänningen har därvid rätt till i princip samma förmåner som andra i bosatta personer. Enligt nuvarande ordning omfattas dessa utlänningar av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande oavsett uppehållstillståndets längd. Detta innebär att personerna i de fall de inte genom eget arbete eller med egna tillgångar kan tillgodose sin försörjning alltid får bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och inte enligt socialtjänstlagen (1980:620). Däremot kan, som nämnts, personkretsen komma i fråga för andra insatser enligt socialtjänstlagen, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. De riktlinjer för program för flyktingmottagandet som beskrivs i prop. 1989/90:105 om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna och som vidareutvecklats i prop. 1997/98:16 , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik blir även gällande för dessa personer. Kommunerna får statlig ersättning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandet m.m. genom en schabloniserad ersättning för varje mottagen flykting och andra utlänningar som omfattas av flyktingmottagandet. Därutöver lämnas också viss annan ersättning. Den schabloniserade ersättningen till kommunerna är emellertid beräknad med utgångspunkt från att en viss del av ersättningen skall täcka kommunernas kostnader för socialbidrag. Genom att dessa personer omfattas av lagen om mottagande av asylsökande är den nuvarande ordningen inte anpassad för denna personkrets. Enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar skulle dessa utlänningar kunna erhålla sådana lån. Lånet administreras av . Lån kan beviljas till flyktingar m.fl. som fyllt och som tas emot i en kommun efter att ha varit registrerade vid en anläggning för asylsökande eller som i övrigt omfattas av flyktingmottagandet. Lånet skall vara en del i integrationen i det svenska samhället och medverka till att flyktingen så långt möjligt skall kunna ta ansvar för sin livssituation i . Den särskilda ersättningen till landstingen enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande betalas inte ut för personer i en massflyktsituation som folkbokförs. Detta innebär att landstingen inte ersätts för sina kostnader för hälso- och sjukvård eller för högkostnadsskydd vid köp av läkemedel. Landsting och kommuner erhåller emellertid statlig ersättning motsvarande bestämmelserna i 34 § ersättningsförordningen (1990:927) för vården av sådana personer i en massflyktsituation som på grund av en sjukdom eller ett funktionshinder direkt efter ankomsten till eller efter inkvartering på en förläggning eller i anslutning till att uppehållstillstånd beviljades första gången måste beredas varaktig vård som ordinerats av läkare. Ersättning utgår endast om vården bedömts ha en varaktighet av och vårdkostnaden uppgått till . Ersättningens storlek bestäms enligt riksavtalet för hälso- och sjukvård om inte annat avtalas. får även ersätta kostnader för hälsoundersökning av sådana utlänningar som erhåller tidsbegränsade uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, om utlänningen inte genomgått hälsoundersökning innan det första mottagandet i en kommun. 5.2 överväganden lade fram betänkandet Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75). I betänkandet föreslogs bl.a. att de som får tidsbegränsat uppehållstillstånd i en situation med massflykt inte skall folkbokföras och inte heller omfattas av lagen (1962:381) om allmän försäkring även om tillstånd beviljas än . Kommittén föreslog vidare att behov av ekonomiskt bistånd alltid skall täckas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och inte av socialtjänstlagen (1980:620). I samband med remissbehandlingen av Flyktingpolitiska kommitténs betänkande ansåg flera frivilligorganisationer att den som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd skall ha samma sociala rättigheter som alla andra i vårt land. ansåg att det kunde ifrågasättas om människor bör leva så som i en form av undantagstillstånd. Om en sådan ordning skulle införas framhöll i likhet med flera frivilligorganisationer att det är särskilt angeläget att ungdomar kan beredas meningsfull sysselsättning. Regeringens proposition Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv I regeringens proposition Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop. 1996/97:25) ansåg regeringen i likhet med flera remissinstanser att det var angeläget att de som får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i så stor utsträckning som möjligt skulle jämställas med dem som accepterats som invandrare när det tidsbegränsade tillståndet kom att gälla för en sammanlagd tid överstigande . Självfallet skulle de liksom ha rätt att arbeta och barnen skulle ha rätt till skola. Regeringen delade Flyktingpolitiska kommitténs synsätt att det inte var rimligt att de som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd fullt ut skulle omfattas av alla sociala rättigheter som gäller för dem som är bosatta i landet. Regeringen framhöll att frågan om folkbokföring av och vilka socialförsäkringsförmåner de som får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd skulle omfattas av var komplicerad. Den borde inte avgöras utan ytterligare beredning vilken skulle innefatta en noggrann genomgång av konsekvenserna i olika fall. När det gällde de ekonomiska förmåner som bör utgå till dem som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd måste enligt regeringen också beaktas att konventionsflyktingar enligt flyktingkonventionen skall jämställas med landets egna medborgare i fråga om en lång rad sociala rättigheter. I likhet med flera remissinstanser ansåg regeringen också att det var angeläget att ungdomar skulle kunna beredas meningsfull sysselsättning. Genom att lagen om mottagande av asylsökande m.fl. blir tillämplig även på dem som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får emellertid samma ansvar för att bereda meningsfull sysselsättning för dem som för asylsökande. Denna skyldighet gäller såväl barn som ungdomar och vuxna. Departementspromemorian Utlänningar i en massflyktsituation - sociala rättigheter m.m. (Ds 1997:42) Regeringen beslutade att bemyndiga dåvarande statsrådet att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att belysa konsekvenser av om personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd folkbokförs eller inte. Arbetsgruppen har i departementspromemorian Utlänningar i en massflyktsituation - sociala rättigheter m.m. (Ds 1997:42) redovisat vilken betydelse bosättningsbegreppet har för en persons rätt till skilda sociala förmåner m.m. I promemorian föreslås att en person som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § utlänningslagen inte skall ha rätt till vissa socialförsäkringsförmåner och bidrag m.m. Några särskilda bestämmelser såvitt avser folkbokföring av en sådan person föreslås däremot inte. Vidare föreslås att kommunerna under de extraordinära förhållanden som det kan bli fråga om i en massflyktsituation bör kunna svara för att den enskilde utlänningen erhåller den omsorg som bedöms skälig med hänsyn tagen till den rådande situationen i avvaktan på att tar över mottagningsarbetet. bör i en sådan situation kunna ersätta kommunerna för de kostnader som normalt åvilar . Promemorian har remissbehandlats. Remissutfallet var splittrat. Bland annat , , , kristna råd och tillstyrkte förslaget. föreslog omedelbar folkbokföring. Förslaget avstyrktes av bl.a. Kammarrätten i , , , och . Landstingen motsatte sig i princip att de skulle svara för sjukvårdskostnaderna, vilket skulle bli en följd av folkbokföring. avstyrkte förslaget om att det skulle finnas undantag från socialförsäkringsförmåner. Konsekvenserna av om flyktingar i en massflyktsituation blir folkbokförda eller inte bedömdes i den fortsatta beredningen av förslagen inte vara tillräckligt belysta. Dåvarande statsrådet lämnade i uppdrag till Statskontoret att biträda en referensgrupp vid utredningen av de ekonomiska konsekvenserna om personer, som erhåller tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § utlänningslagen blir folkbokförda eller inte. Den ekonomiska utredningen preciserades till att omfatta kostnader varav i samtliga tre alternativ nedan utgår från att de ekonomiska konsekvenserna beräknas utifrån att personerna kommer att erhålla sociala förmåner och rättigheter enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) samt hälso- och sjukvård enligt samma ordning som gäller för asylsökande. Därefter har beräkningarna gjorts med utgångspunkt dels från att personerna även år två omfattas av LMA, dels enligt vad som gäller för i folkbokförda personer, dels enligt vad som gäller för i folkbokförda personer med vissa begränsningar i sociala förmåner enligt förslagen i departementspromemorian Utlänningar i en massflyktsituation - sociala rättigheter m.m. (Ds 1997:42). Av den ekonomiska utredningen framkommer att LMA-alternativet innebär de lägsta utgifterna för hela den offentliga sektorn. 5.3 Förslag 5.3.1 Utlänningar i en massflyktsituation som beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd Regeringens förslag: En utlänning i en massflyktsituation som med stöd av 2 kap. 4 a § UtlL beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd som understiger eller, i fall då ett program för återvändande inletts, därefter beviljas ett förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd som understiger skall vara berättigad till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Utlänningen skall inte folkbokföras enligt folkbokföringslagen (1991:481). Han eller hon skall inte heller omfattas av de bosättningsbaserade förmåner som följer av den nya lagstiftning på socialförsäkringsområdet som träder 2001. Om utlänningen beviljas flyktingförklaring eller resedokument skall dock folkbokföringslagens generella regler gälla. En utlänning som vistas här i landet med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd meddelat med stöd av 2 kap. 4 a § UtlL föreslås inte ha rätt till lån till hemutrustning. För de utlänningar som folkbokförs här skall ersättning hänförliga till boendet ges till kommunerna inom ramen för den statliga ersättningen för flyktingmottagandet. Flyktingpolitiska kommitténs förslag: Kommittén föreslog att den aktuella gruppen bör erhålla bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande och att folkbokföringslagen ändras så att utlänningarna undantas från kravet på folkbokföring. En sådan utlänning skall ha rätt att arbeta och barnen skall få möjlighet att gå i . Remissinstanserna: Flera remissinstanser tog upp frågan om sociala rättigheter för dem som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd i en massflyktsituation. Kammarrätten i och menade att det var tveksamt att undanta den aktuella gruppen från sociala rättigheter. Kammarrätten fann dock den föreslagna ordningen godtagbar. ansåg att, om en sådan bestämmelse infördes, var det viktigt att ungdomar fick något meningsfullt att göra som är konstruktivt och utvecklande för dem i . framhöll att den som får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd bör omfattas av alla sociala rättigheter. Röda Korset ansåg att dessa personer skulle ha rätt till arbete, utbildning och hälsovård. och framförde liknande synpunkter. ansåg att alla barn måste ha samma rättigheter som andra barn i och FARR framhöll att ungdomarna måste ha rätt att gå i gymnasieskola. kristna råd ansåg att den föreslagna ordningen med bistånd enligt LMA var godtagbar men att personerna skulle ha rätt att arbeta. UNHCR framhöll rätten till arbete och utbildning. Skälen för regeringens förslag: Det skyddsbehov som tillgodoses genom bestämmelserna i 2 kap. 4 a § UtlL är av tillfällig natur. Tanken är att de utlänningar som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i en massflyktsituation avses återvända hem så snart den akuta situationen i hemlandet är över. En utgångspunkt är därför att dessa utlänningar inte fullt ut bör omfattas av alla sociala rättigheter som normalt tillkommer de utlänningar som inleder en permanent bosättning i landet. Personer med tillfälligt skyddsbehov måste dock få en rimlig levnadsnivå och en meningsfull vistelse i landet under den övergångsperiod som de behöver skydd här. bör även fortsättningsvis vara huvudman för mottagandet av dem som i en massflyktsituation beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd och som inte folkbokförs. skall se till att det finns plats på verkets anläggningar för dem som inte själva önskar ordna sitt boende. Verket skall även ha samma ansvar för att bereda organiserad verksamhet för denna personkrets som verket har i fråga om asylsökande. Dessa utlänningar bör även i övrigt erhålla sociala förmåner samt hälso- och sjukvård enligt samma ordning som gäller för asylsökande. För att en person skall kunna omfattas av de skilda sociala förmåner som samhället erbjuder gäller i allmänhet och som en huvudregel att han eller hon skall vara bosatt i landet. I rättstillämpningen anses detta innebära att personen skall uppfylla i princip samma bosättningskrav som gäller för den som skall vara folkbokförd enligt bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481). Detta gäller exempelvis rätten till hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialförsäkringsförmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620). Enligt 3 § folkbokföringslagen skall den som efter inflyttning kan antas under sin normala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila i landet under folkbokföras. Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet skall folkbokföras om han eller hon med hänsyn till omständigheterna får anses ha sitt egentliga hemvist här. En utlänning som är skyldig att ha uppehållstillstånd skall enligt 4 § inte folkbokföras om han eller hon saknar sådant tillstånd och det inte finns synnerliga skäl för att utlänningen ändå skall folkbokföras. Om en person beviljats uppehållstillstånd än och det kan antas att tillståndet inte kommer att förlängas, folkbokförs personen normalt inte. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som meddelas i en situation av massflykt kan, beroende på hur förhållandena i utlänningens hemland utvecklas, komma att gälla . Enligt regeringens bedömning bör de personer som erhåller tidsbegränsat uppehållstillstånd i en massflyktsituation uppgående till högst inte fullt ut omfattas av alla sociala förmåner. Enligt gällande lydelse av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) skall en utlänning som beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § UtlL vara berättigad till de förmåner som följer av den lagen. I avsnitt 5.1 redogörs närmare för dessa bestämmelser. Regeringen anser att denna grupp av utlänningar fortsatt bör omfattas av samma förmåner och rättigheter som gäller för de utlänningar som söker asyl i landet. Utgångspunkten är ju att dessa utlänningar skall återvända till sitt hemland så snart behovet av det tillfälliga skyddet upphör, varför såväl en något lägre nivå på det ekonomiska stödet som på den sjukvård som ges inte framstår som oskäligt i förhållande till andra utlänningar som beviljas uppehållstillstånd i landet. Det är endast sådan vård som kan skjutas upp som denna grupp utlänningar inte kommer att erhålla. Barn och ungdomar har dock alltid rätt till samma sjukvård som i bosatta barn. Som tidigare nämnts under avsnitt 5 har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av barnens och ungdomarnas skolgång. Även konsekvenserna av att erbjuda dessa barn förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleklass skall utredas. Här kan även nämnas att vid en jämförelse med andra medlemsstater i EU ligger väl till vad avser sociala förmåner och rättigheter för personer som beviljats tidsbegränsat skydd. En utlänning kan som längst beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § UtlL . Denna tid kan dock förlängas om ett program för återvändande har inletts, dvs. Bestämmelserna i innehåller inte någon tidsbegränsning och den situationen kan därför inträffa att en utlänning som är berättigad till förmåner enligt LMA , enligt bestämmelserna i folkbokföringslagen, skall folkbokföras. Av detta följer att utlänningen därmed även kan erhålla förmåner som en person bosatt i landet eftersom de flesta sociala rättigheter är kopplade till det bosättningskrav som tillämpas enligt folkbokföringen. De utlänningar som skall erhålla förmåner som följer av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. bör därför inte vara folkbokförda och inte vara berättigade till förmåner som bosatta enligt lagstiftningen inom exempelvis socialförsäkringsområdet som de omfattas av lagen om mottagande av asylsökande. Dessa utlänningar måste därför undantas från folkbokföring. Ett undantag från folkbokföringen innebär ett avsteg från den grundläggande principen att alla personer som vistas här i landet skall folkbokföras.