prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade vidare att kommittén fick fatta beslut om utvecklingsprojekt med IT-buren distansutbildning inom högskolan inom en ram av och inom folkbildningen inom en ram av . Utvecklingsprojekt inom folkbildningen fick beslutas på villkor som kommittén kan komma överens om med och kompetensutveckling. Kommittén presenterade en slutrapport . Regeringen fattade beslut om Förordning (1999:249) med instruktion för . Myndigheten påbörjade sin verksamhet . Genom beslut avsatte regeringen till Distansutbild- ningsmyndigheten i första hand med syfte att uveckla distansutbildning inom högskolan åren 1999 och 2000. får användas för och får användas för . Regeringen har vidare utfärdat regleringsbrev för myndigheten för . I regleringsbrevet framgår myndighetens effekt- och verksamhetsmål. Eftersom är en ny myndighet återges nedan målen i sin helhet. Mål del av de effektmål som rör högskolorna, folkbildningen och regionalpolitiken är att främja utvecklingen och användningen av en distansutbildning som grundas på informations- och kommunikationsteknik (IT-stödd distansutbildning). Myndighetens verksamhet skall avse högskolan och folkbildningen i hela landet. Även utbildnings väsendet i övrigt skall kunna dra nytta av verksamheten. - genom stöd till utveckling av IT-stödd distansutbildning underlätta för folkbildningen att erbjuda verksamhet av hög kvalitet i alla delar av landet, - genom stöd till utveckling av IT-stödd distansutbildning underlätta för universitet och högskolor att erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet i alla delar av landet, - genom att verka för att IT-stödd distansutbildning kommer till stånd inom områden som är särskilt angelägna ur regionalpolitisk synvinkel och som inte kan väntas komma till stånd på annat sätt kunna bidra till en regionalt balanserad utveckling. verksamhetsmål skall inom sitt ansvarsområde aktivt främja och säkra uppfyllelsen av målen. skall - genomföra utvärderingar och bedömningar som underlag för statsmakternas respektive universitetens, högskolornas och folkbildningens åtgärder för att förbättra kvaliteten inom IT-stödd distansutbildning, - belysa och presentera den IT-stödda distansutbildningens betydelse för samhällsutvecklingen i ett nationellt perspektiv och för olika regioner i landet, samt - stödja den fortsatta utvecklingen av den IT- stödda distansutbildningen inom högskole- och folkbildningsområdena . Prioriteringar får myndigheten efter rekvisition använda enligt regeringsbeslut för utvecklingsarbete inom högskolan. föreslås myndigheten vidare disponera motsvarande sammanlagt 700 högskoleplatser fr.o.m. höstterminen. Medlen har beräknats under anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Det är angeläget att en viss beredskap finns så att resurserna kan användas i syfte att möta ej tidigare förutsedda utbildningsbehov, t.ex. med anledning av större förändringar på arbetsmarknaden. Regeringen avser att återkomma till frågan om myndighetens resurser i budgetarbetet för . I detta sammanhang kan nämnas att en arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att leda projektverksamhet med målsättningen att utveckla distansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning. Gruppens uppgift är även att utveckla funktioner vid Statens skolor för vuxna i och (SSV-skolorna) till stöd för flexibel undervisning genomförd av kommunala vuxen-utbildningsanordnare. Vid genomförande av uppdraget skall arbetsgruppen samverka med samt lokala komvuxenheter. 10 Nationella och internationella forskningsresurser 10.1 Forskningspolitiska utgångspunkter Högre utbildning och forskning spelar en central roll i ett lärande samhälle genom att utgöra själva grunden för att ta fram, sprida och fördjupa kunskaper. Högre utbildning och forskning är därför prioriterade områden. är det land inom som avsätter störst andel av bruttonationalprodukten, , till forskning och utveckling. De samlade FoU-resurserna i var enligt forskningspolitiska utredningen (SOU 1998:128) uppskattningsvis . Utgångspunkten för forskningspolitiken är att ska befästa sin ställning som framstående forskningsnation. Svensk forskning skall hålla en hög kvalitet och forskningsinsatserna skall rymma både bredd och koncentration inom strategiskt viktiga områden. Detta kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. Staten har ett särskilt ansvar för den grundforskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor som beskrivs närmare inom verksamhetsområdet och högskolor. Dessa verksamheter finansieras huvudsakligen via anslag till forskning och forskarutbildning och medel till grundforskning från forskningsråden. De statliga anslagen till grundforskning och forskarutbildning inom framför allt naturvetenskap och teknik höjs nu med sammanlagt fram till och med . Det är angeläget att i likhet med flera av världens viktigaste forskningsnationer satsar ökade resurser på grundforskning. En fri, ny- fikenhetsstyrd grundforskning, som kan utgöra en bas för och växelspela med mer tillämpad forskning, är en förutsättning för att uppnå nya och ibland oanade kunskaper som kan leda till nya tillämpningar. Den stora satsning på grundläggande hög- skoleutbildning som redan har inletts skapar i sig ett behov av fler forskarutbildade lärare. Sam- tidigt ökar behovet av forskarutbildade inom framför allt näringslivet. Ambitionen är därför att öka antalet forskarutbildade i . Svensk forskning håller en mycket hög kvalitet, men måste vidareutvecklas för att skall hålla jämna steg med sina konkurrentländer. Tvärvetenskap behöver främjas och gränserna mellan grundforskning och tillämpad forskning överbryggas. Flerdisciplinär kompetens i form av exempelvis kombinationer av teknik, språk, ekonomi, kultur m.m. blir allt vikti-gare. Särskilt viktigt är det att i utbildning och forskning överskrida gränserna mellan teknik/naturvetenskap och humaniora, samhälls- vetenskap samt konstnärliga ämnen. Den ökade globaliseringen är en positiv drivkraft som har stor betydelse för forskningen. Kontakterna med omvärlden ger nya idéer och kunskaper. Till detta bidrar forskningssamar- betet inom EU, men även forskningsråden har en viktig funktion att fylla. Den moderna in- formationsteknologin öppnar dessutom helt nya möjligheter till globalt forskningssamarbete. För att attrahera utländska forskare och företag måste utveckla spetskompetens inom ett antal vetenskapliga områden. måste informationen till utlandet om svensk forskning förbättras. Kännedomen måste öka i omvärlden om den framstående forskning som bedrivs i . Inom svensk forskning råder stor pluralism på finansieringssidan. Vid sidan om universiteten, högskolorna och forskningsråden finns även flera andra myndigheter och stiftelser som stöder forskning och utvecklingsarbete. Forskningsråden, i vilka forskarna är i majoritet, spelar en stor roll vad gäller att värna den vetenskapliga kvaliteten och öka förnyelsen inom svensk forskning. Det är även viktigt att råden stöder forskning som är av strategisk betydelse för och bidrar till samhällsutvecklingen. Av det skälet är det angeläget att forskningsråden har ett väl utvecklat samarbete med andra myndigheter inom forskningsområdet. En arbetsgrupp har i uppdrag att lämna förslag till myndighetsorganisation för forskningsfinansieringen. Regeringen avser att överlämna en forskningspolitisk proposition till . 10.2 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslag till natio- nell och internationell forskning, till nationella forskningsbibliotek och till nationell kontakt- verksamhet i förhållande till EU:s forsknings- samarbete. Myndigheterna inom verksamhetsområdet kan med hänsyn till sina mål och uppgifter delas in i tre olika grupper. En grupp består av stora forskningsfinansierande myndigheter: forskningsråden, och Rymdstyrelsen. En annan grupp består av nationella forskningsbibliotek: Kungl. Den tredje gruppen består av övriga myndigheter: , och Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU (EU/). 10.3 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 330 2 218 2 506 2 310 2 325 2 365 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten utvecklas enligt de målsättningar och riktlinjer som angavs i den senaste forsk- ningspropositionen (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr.1996/97:99). Besparingarna på forskningsrådens anslag har under budgetåren 1998 och 1999 kompenserats genom utnyttjande av anslagssparande. Förändringar I avvaktan på den forskningspolitiska proposi- tion som regeringen avser att lägga fram , har inga större förändringar genomförts som rör den nationella forskningsverksamheten inom verksamhetsområdet. Inom det europeiska forskningssamarbetet har det femte ramprogrammet för forskning och utveckling inletts. Prioriteringar Arbetet för att förbättra myndigheternas resultat vad gäller tvärvetenskap, jämställdhet, samhälls- relevans och förnyelse inom forskningen samt forskningsinformation skall fullföljas. Myndig- heternas kompetens skall utnyttjas fullt ut för att ta fram ett allsidigt och kvalitativt underlag 2000. 10.4 Resultatbedömning Resultatbedömningen är anpassad till verksamhetsområdets heterogena karaktär. En gemensam resultatbedömning görs för de myndigheter som har likartade mål och uppgifter. Detta gäller de större forskningsfinansierande myndigheterna inom verksamhetsområdet. Därefter följer i separata avsnitt resultatbedömningar för övriga myndigheter. Nedan följer en kortfattad resultatbedömning för verksamhetsområdet som helhet. Regeringens övergripande bedömning är att verksamheten inom området bedrivs enligt de övergripande forskningspolitiska mål och riktlinjer som beslutats av (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och enligt de mål som formulerats i regleringsbrev för myndigheterna. Den grundläggande uppgiften för forskningsråden, och Rymdstyrelsen är att fördela medel till forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet. Regeringen bedömer att myndigheternas system för bedömning och prioritering av ansökningar väl fyller sin funktion som kvalitetssäkring. Särskilt positivt är att myndigheterna arbetar aktivt med att fortlöpande anpassa sina beredningsorganisationer till utvecklingen inom forskningen. Internationella jämförelser och utvärderingar indikerar att den svenska forskningen håller hög internationell standard. Myndigheterna har särskilda uppgifter som rör forskningens förnyelse och samhällsrelevans, tvärvetenskap och jämställdhet. Regeringen bedömer att arbetet med dessa frågor utvecklats positivt, men vill understryka att arbetet i flera avseenden bör kunna konkretiseras och påskyndas under kommande verksamhetsår. Verksamheten vad gäller forskningsinformation har utvecklats väl, men en bättre samordning med det nationella systemet för forskningsinformation på Internet (SAFARI) är önskvärd. Verksamheten vid Kungl. har utvecklats positivt efter den långa ombyggnadsperiod som avslutats. Besöks- och lånefrekvensen har ökat. har också utvecklat och använt ny teknik för bevarande av insamlat material. Det nationella biblioteksdatabassystemet LIBRIS har utvidgats ytterligare och systemet med ansvarsbibliotek är nu fullt utbyggt. Verksamheten vid , och EU/ligger väl i linje med angivna mål. Bland de viktigare resultaten kan följande nämnas. har uppnått en internationellt framskjuten roll vad gäller miniatyrisering av sonder för rymdforskning och har påbörjat en expansion av sin utbildningsverksamhet. har planerat och genomfört expeditionen Tundra Northwest. EU/har av regeringen utsetts till s.k. National Contact Point för det femte ramprogrammet för forskning och har analyserat det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram. 10.4.1 Forskningsråden, och Rymdstyrelsen följer resultatredovisning och resultatbedömning avseende verksamheten vid de forskningsråd som verkar inom verksamhetsområdet samhällsvetenskapliga forskningsrådet (), (), (), () och () samt den del av verksamheten vid Rymdstyrelsen som finansieras av anslag inom verksamhetsområdet. De effektmål som angivits för myndigheterna innebär att forskningen skall vara av högsta vetenskapliga kvalitet. Forskningen skall också utgöra en bas för kompetensuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillämpningar i samhället och därigenom främja kulturell, social och ekonomisk utveckling. Därutöver skall forskningen bidra till samhällets omställning mot en hållbar utveckling samt bidra till en hög utbildningsnivå och kritiskt tänkande. Slutligen skall forskningen stödja det internationella samarbetet och bidra till lösningar av globala problem. Myndigheterna skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids. Myndigheterna skall utvärdera den forskning till vilken de har fördelat medel och därvid särskilt bedöma forskningens kvalitet och dess relevans för samhället och forskningens utveckling. Myndigheterna skall också undersöka vilka forskningsbehov som är angelägna inom olika samhällsområden, redovisa resultaten av dessa undersökningar samt ta initiativ till och främja forskning som behövs för att tillgodose sådana behov. FRN skall ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från en vidare samhällssynpunkt, vilket ofta innebär ett tvärvetenskapligt angreppssätt, samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. FRN skall även främja jämställdhets- , kvinno- och genusforskning. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen av svensk rymdforskning och näringsverksamhet till högsta internationella nivå. Fr.o.m. infördes vissa nya verksamhetsmål. Myndigheterna skall ägna ökad uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans samt stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som samhällets behov. Myndigheterna skall även stödja tvärvetenskaplig forskning, både över ämnes- och sektorsgränser. Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom forskningen, rikta särskild uppmärksamhet mot den internationella anknytningen, öka antalet internationella utvärderingar av svensk forskning, förstärka informationen om forskning och forskningsresultat samt verka för jämställdhet vid granskning av ansökningar om och fördelning av forskningsmedel. Regeringen gjorde i budgetpropositionen för bedömningen att myndigheternas resultatredovisningar kan vidareutvecklas. I regleringsbrevet uppdrog regeringen åt myndigheterna att eftersträva att de kvantitativa delarna av resultatredovisningen utformas utifrån en, mellan myndigheterna överenskommen, enhetlig redovisningsmodell. Resultatet av arbetet har tillämpats i myndigheternas årsredovisningar för . Med den modell för resultatredovisning som gemensamt utarbetats ökar förutsättningarna för överblick och jämförelser mellan myndigheterna. Regeringen kommer i dialog med myndigheterna att fortsätta arbetet med att utveckla resultatredovisningarna. Vetenskaplig kvalitet och utvärdering av forskning Konkurrensen om myndigheternas forskningsmedel är stor. En stor del av verksamheten består av att granska och prioritera forskningsansökningar. Granskningen sker i prioriteringskommittéer sammansatta av väl meriterade forskare. Organisation och procedurer för bedömning av forskningsansökningar utvärderas regelbundet och anpassas till utvecklingen inom forskningen. FRN har gjort en översyn av kommittéstrukturen och av sekretariatets organisation. MFR har omstrukturerat sina prioriteringskommittéer för att skapa en organisation som bättre överensstämmer med den medicinska forskningens utveckling. Organisation och arbetsformer vid NFR har utvärderats med särskild uppmärksamhet på formerna för bedömning av forskningsansökningar. Ett viktigt led i arbetet med kvalitetssäkring är de internationella utvärderingar av olika delar av svensk forskning som regelbundet genomförs. Utvärderingarna är ett viktigt hjälpmedel både för forskare inom det område som utvärderats och för myndigheterna i deras arbete med att prioritera framtida forskningsinsatser. Genom att utvärderingarna i regel utförs av utländska forskare kan de användas för att jämföra den svenska forskningens inriktning och kvalitet med den främsta internationella forskningen. FRN har utvärderat temaområdet genusforskning. MFR har avslutat en utvärdering av svensk hjärt/kärlforskning. NFR genomförde en utvärdering av forskningen inom ämnesområdet exogen kemi. anlitar regelbundet utländska experter för att göra disciplinutvärderingar inom områden som rådet stödjer. Under budgetåren 1997-1999 slutförs utvärderingar rörande pedagogik, litteraturvetenskap, kulturgeografi och nordiska språk. Science Indicators (NSI) används av MFR och NFR för att göra internationella jämförelser av statistik som rör publicering och citering av vetenskapliga artiklar. Statistiken visar att i förhållande till folkmängden ligger väl framme inom medicin, biologi, kemi och fysik. Regeringen gör bedömningen att den forskning som finansieras av myndigheterna generellt sett har en hög kvalitet och inom flera områden ligger i den internationella forskningsfronten. Av särskild vikt i det fortsatta kvalitetsarbetet är åtgärder som ytterligare förbättrar den svenska forskningens internationella anknytning. Myndigheterna bör t.ex. öka användningen av utländska forskare i prioriteringsarbetet. Regeringen vill också understryka att insatser för att främja förnyelse inom forskningen, tvärvetenskap och jämställdhet är angelägna delar av kvalitetsarbetet. Förnyelse inom forskningen Förnyelse av forskningen stimuleras på flera sätt. Internationell rörlighet för forskare främjas genom utbytesavtal med andra länder, bidrag för forskning i utlandet, resebidrag, postdoktorstipendier och bidrag till metodikstudier för doktorander. Myndigheternas insatser för förnyelse av forskningen sker även genom stöd till forskarrekryteringen. Många doktorander är verksamma inom de forskningsprojekt som myndigheterna finansierar och råden stödjer direkt yngre forskare genom bl.a. särskilda forskarassistenttjänster. Förnyelse av forskningen sker dessutom genom att en del av rådens bidrag vid varje ansökningsomgång alltid går till nya forskningsprojekt/inriktningar och till forskare som inte tidigare fått finansiering. Det kan noteras att drygt en fjärdedel av projektanslagen från NFR och TFR tillföll forskare under . MFR redovisar att både antalet nya forskningsprojekt som beviljats bidrag och andelen yngre forskare (år) med eget projektstöd från rådet ökat kraftigt. Även redovisar att andelen yngre forskare stigit. Myndigheterna har , 1997 och 1998, haft som verksamhetsmål att prioritera förnyelse av forskningen. På grund av att den forskningsfinansierande verksamheten bedrivs med stor långsiktighet kan resultaten av detta arbete ännu inte bedömas fullt ut. Regeringen förväntar sig tydligare resultat under verksamhetsåren 1999 och 2000. Regeringen vill också understryka att arbetet för förnyelse är angeläget. Tendensen att etablerade forskningsinriktningar dominerar forskningsfinansieringen kan tillsammans med den relativt låga geografiska rörligheten hos de akademiska forskarna urholka den svenska forskningens generellt sett goda kvalitet. Ett av de viktigaste argumenten för att fördela forskningsmedel via forskningsråd är dessutom att råden skall bidra till att stärka den nyskapande forskningen och underlätta etablering av nya forskningsinriktningar. Förnyelsearbetet berör många faktorer vid sidan av situationen för yngre forskare och forskarrörlighet, som t.ex. tvär-vetenskapens villkor och de värderingar som styr rådens prioriteringar vid fördelning av forskningsstöd. Forskningsråden måste därför ha genomarbetade strategier för förnyelse som integrerar olika typer av insatser. Tvärvetenskaplig forskning Forskning som överskrider traditionella gränser mellan olika ämnen blir allt viktigare. Tvärvetenskaplig forskning behövs inte enbart på grund av att många angelägna samhälls- och forskningsfrågor måste bearbetas i samverkan mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner, utan också för att utveckla och förnya forskningen i sig. Myndigheterna gör gemensamma insatser för att främja tvärvetenskaplig forskning genom den samverkansgrupp som FRN och forskningsråden under har tillsammans med Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd () samt (). har samverkansgruppen låtit en särskild expertgrupp analysera bl.a. olika tvärvetenskapliga arbetsriktningar, hur tvärvetenskap meritvärderas samt hinder och incitament för tvärvetenskap. Gruppen har också gjort en genomgång av rådens praxis när det gäller hantering av tvärvetenskapliga ansökningar. Vidare förs en diskussion inom samverkansgruppen kring möjliga gemensamma tvärvetenskapliga forskningsområden. FRN:s forskningsfinansiering är koncentrerad till ett antal temaområden som bedöms ha hög samhällsrelevans men ofta inte hunnit konsolidera sig organisatoriskt och vetenskapligt. Syftet är att bygga upp vetenskaplig kompetens inom nya områden. Områdenas karaktär gör att forskningen ofta är tvär- eller mångdisciplinär. De största temaområdena var humanistisk/samhällsvetenskaplig forskning om naturresurser, miljöforskning och genusforskning. Inom varje temaområde har olika programområden utarbetats, vilka i sin tur bildar ramarna för de konkreta forskningsprojekten. finansierade även de stora ämnesövergripande forskningsprogrammen Forskning om samt Kultur och samhälle i Väst- och . Rådet har också utarbetat bättre former för att inom sin beredningsorganisation hantera projektansökningar som omfattar flera discipliner inom rådets ansvarsområde. MFR har tillsammans med andra forskningsfinansiärer utarbetat särskilda forskningsprogram av tvärvetenskaplig karaktär inom områden som epidemiologi och anorexi. Inom medicinsk teknik sker samverkan med TFR och bedömningen sker i en gemensam prioriteringsgrupp mellan de två råden. Inom MFR:s ansvarsområde har den interdisciplinära forskning som uppstår i mötet mellan grundläggande och klinikanknuten medicinsk forskning vuxit i betydelse. Den medicinska forskningen har också kopplingar till andra vetenskapsområden inom t.ex. socialmedicin, medicinsk teknik och miljömedicin. NFR har inrättat fyra särskilda insatsområden som är avsedda att stimulera forskare till ökat samarbete i gränslandet mellan olika naturveten- skapliga ämnen. Avsikten är att insatsområdena skall löpa under och sedan integreras inom olika ämnesområden. NFR har också i samarbete med TFR samt och stiftelse ett program där matematik, naturvetenskap och teknik skall samspela. TFR har en särskild beredningsgrupp för forskning som går över ämnesgränserna. För att stimulera gränsöverskridande forskning ger TFR även större, långsiktiga forskningsanslag till forskarmiljöer som arbetar inom mycket breda strategiska områden. Regeringens bedömning är att de åtgärder myndigheterna har vidtagit främjar den tvärvetenskapliga forskningen. Inte minst viktigt är att råden har utarbetat former för att hantera tvärvetenskapliga projekt. Det är dock angeläget att rådens samverkan kring tvärvetenskap utvecklas och fördjupas i form av konkreta tvärvetenskapliga projekt som överskrider såväl gränser mellan discipliner som sektors- och rådsgränser. Detta arbete bör ges hög prioritet. Jämställdhet och genusforskning Den samverkansgrupp mellan ett antal forskningsfinansiärer som nämndes under avsnittet Tvärvetenskaplig forskning, skall också användas för att öka medvetandet om genusperspektiv i forskningen och öka insatserna för jämställdhet. har samverkansgruppen tillsatt en expertgrupp för genusforskningens integration i andra forskningsområden.