prop · GO032 · 2000-10-24 00:00:00 — Resurser bör på ett snabbt och effektivt sätt kunna avsättas till analys och utvärdering av konkreta risksituationer, till undersökningsmissioner och rapporter från ett potentiellt riskområde samt till s.k. track-two- initiativ såsom informella och inofficiella medlar- och förhandlingsinsatser på lokal eller regional nivå. Även särskilda studier bör kunna finansieras. Resultatet bör bli en mer strategiskt genomtänkt och enhetlig konfliktförebyggande politik. 10.1.5 Det interna arbetet Det konfliktförebyggande perspektivet bör i än högre grad än tidigare integreras i de operativa enheternas dagliga verksamhet. Detta ställer krav på nya färdigheter, attitydförändringar och metodutveckling. Enheterna har också ett särskilt handläggaransvar för de i handlingsprogrammet prioriterade åtgärderna och möjligheter att identifiera nya åtgärder och utmaningar på området. Betydande samverkan mellan de olika operativa enheterna, departementen och myndigheterna är nödvändig. Styrgruppen för uppföljning av handlingsprogrammet för konfliktförebyggande bör utvecklas till en samrådsgrupp som inkluderar enheter samt andra departement och myndigheter, som Sida. Gruppens syfte bör vara att integrera konfliktförebyggande i verksamheten och främja ett gemensamt och koordinerat agerande. Gruppen bör även behandla förslag på forskningsuppdrag, särskilt av sektorsöverskridande karaktär. De olika, f.n. ett tiotal, enhetsöverskridande icke-permanenta projektgrupper som verkar för att genomföra handlingsprogrammet inom olika områden bör rapportera om sin verksamhet i denna samrådsgrupp. Projektgrupperna leds av de enheter som är mest berörda av de frågeställningar gruppen behandlar. och Sida bereder frågan om projektbidrag till främjande av en kultur för förebyggande i det civila samhället. Svenska och internationella enskilda organisationer har initierat ett projekt, som bl.a. innefattar framtagande av policydokument, anordnande av seminarier och analyser av tidigare erfarenheter av konfliktförebyggande. Seminarierna kommer att anordnas under det svenska ordförandeskapet. Regeringen följer utredningen om folkrörelsernas bidrag till, potential inom och framtida strategier för konflikthantering, fredsbyggande och våldsförebyggande med stort intresse. Sida för diskussioner med för fredstjänst om hur konfliktperspektivet kan integreras i de enskilda organisationernas utvecklingssamarbete. Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: ·Ytterligare anlägga ett förebyggande perspektiv i utvecklings- samarbetet. ·Ta initiativ till en svensk utbildningssatsning om konfliktförebyggande. ·Stärka samarbetet med forskarvärlden genom att inrätta ett forum för regelbundna möten mellan forskare och praktiker. ·Skapa bättre samråds- och beslutsformer som leder till en mer strategisk användning av medel för konfliktförebyggande. ·Utveckla mer integrerade metoder för regeringens arbete med förebyggande. ·Stärka samarbetet med enskilda organisationer. 10.2Särskilda prioriteringar inom FN-systemet Bristande samordning mellan olika delar av FN-systemet och även med de internationella finansiella institutionerna begränsar möjligheten att bedriva effektivt konfliktförebyggande. kommer att verka ytterligare för att samarbetet och samordningen mellan FN-systemets olika delar, mellan FN och regionala och subregionala organisationer samt mellan FN, enskilda organisationer och affärsvärlden utvecklas och stärks. En vängrupp för generalsekreterarens konfliktförebyggande politik är under utveckling med som central aktör. För att ytterligare stärka FN:s kapacitet att agera tidigt bör en stående undersökningsmekanism inrättas. Regeringen avser att följa upp utvecklingsmöjligheterna för för samordning (UN framework for coordination) som är ett forum för informationsutbyte, utvärdering av risker och identifiering av preventiva åtgärder. Samordningen inom detta ramverk inkluderar tio institutioner inom FN-systemet men kan även omfatta medlemsstater. syftar till att på ett tidigt stadium identifiera potentiella kriser, som kan bli föremål för konfliktförebyggande åtgärder eller fredsoperationer. har tolv länder identifierats som prioriterade potentiella konfliktområden. ligger i linje med svenska tankar om behovet att förändra FN:s reaktiva handlingsmönster. kommer att delta aktivt i uppföljningen av rapporten från FNs panel om fredsbevarande operationer, den s.k. Brahimirapporten, som behandlar brister i existerande system. Vårt mål kommer bl.a. att vara att förstärka ett förebyggande synsätt inom detta område, särskilt vad gäller postkonflikthantering. 10.2.1 Ekonomiskt bidrag till FN:s fond för förebyggande och till FN:s utbildningscenter i Regeringen har beslutat att bidra med till den fond som på norskt initiativ skapades 1996 för förebyggande verksamhet (Trust Fund for Preventive Action). Fonden handhas av FN:s enhet för politiska Skr. 2000/01:2 frågor (DPA), som därmed har fått ökat manöverutrymme och kunnat ta en rad initiativ och genomföra insatser som inte rymts inom ramen för ordinarie budgetanslag. Medel från fonden har också använts för att anställa personal och upprätta ett internationellt sekretariat som bl.a. assisterade och underlättade fredssamtalen i Arusha som var en del av den burundiska fredsprocessen. Med bidrag från fonden sändes en internationell undersökningsmission till för att rapportera om situationen i landet till FN:s generalsekreterare som senare offentliggjorde rapporten. Fortsatt stöd till FN:s utbildningscenters () program för konfliktförebyggande är under beredning. 10.2.2 Stöd till Internationella fredsakademin Regeringen kommer att stödja Internationella fredsakademin, , i med under 200001. Institution är fristående men har ett intimt samarbete med FN- systemet. Bidraget skall bland annat möjliggöra en uppföljning av det i kapitel sju nämnda svenskfinansierade projektet om stärkande av FN:s kapacitet att på ett effektivt och integrerat sätt agera konfliktförebyggande. Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: ·Bidra till utvecklingen av en vängrupp för förebyggande inom FN. ·Verka för att inrätta en stående undersökningsmekanism. ·Aktivt delta i uppföljningen av rapporten från FN:s panel om fredsbevarande operationer, den s.k. . ·Ge ekonomiskt stöd till FN:s fond för förebyggande, till FN:s utbildningscenter samt till Internationella fredsakademin, . 10.3Särskilda prioriteringar inom EU Regeringen kommer inför och under det svenska EU-ordförandeskapet att prioritera konfliktförebyggande och sträva efter att utveckla en sammanhållen EU-politik på området. Det övergripande syftet är att få förebyggande att genomsyra EU:s hela verksamhet. En sammanhållen EU-politik anknyter till visionen bakom skapandet av EU, dess historiska konfliktförebyggande roll, medlemsstaternas gemensamma och starka intresse för frågan och de gemensamma framväxande normerna om tidig förebyggande verksamhet. EU förfogar över en stor potential av samlade konfliktförebyggande medel inom unionens tre pelare. Dessa bör utnyttjas för att stärka EU:s roll som konfliktförebyggare. Avsikten är verka för att ett program för konfliktförebyggande presenteras vid i . Regeringen kommer att fortsätta att aktivt bidra till arbetet med de Skr. 2000/01:2 rekommendationer om EU:s framtida konfliktförebyggande roll som skall presenteras vid toppmötet i . Avsikten är verka för att ett program för förebyggande vid i . Återkommande genomgångar av potentiella konfliktområden bör bli rutin inom EU, och rådsekretariatet bör få i uppdrag att presentera regelbundna rapporter om potentiella konflikter och tänkbara åtgärder som ministerrådet tar ställning till. Relaterat till betoningen av förebyggande av väpnade konflikter drivs inom EU också ett parallellt arbete med att bygga ut den civila och militära krishanteringskapaciteten. kommer att fortsätta att spela en ledande roll i detta arbete. pågår arbetet med att anta nya riktlinjer för gemenskapens utvecklingssamarbete. Inom ramarna för denna process verkar för en ökad samstämmighet mellan det arbete som sker inom utvecklingsområdet och det konfliktförebyggande området. Regeringen bidrar aktivt till kommissionens arbete med demokrati- och valfrågor. Under det svenska ordförandeskapet kommer kommissionen att tillsammans med bl.a. International anordna ett seminarium om hur EU:s demokratiarbete och valövervakning kan utvecklas, bl.a. i förebyggande syfte. Även det arbete som bedrivs inom för asyl och migration har konfliktförebyggande aspekter. Handlingsplaner, som spänner över de allmänpolitiska samt bistånds- och migrationspolitiska områdena finns nu för bl.a. , och med närområde. kommer aktivt att verka för en vidareutveckling av detta arbete, som i likhet med den svenska politiken baseras på en helhetssyn på migrationsfrågorna. EU förbereder ett aktivt deltagande i den konferens om illegal handel med lätta vapen, som kommer att äga rum . Detta arbete kommer att samordnas av i rollen som EU- ordförande. Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: ·Verka för att få till stånd regelbundna genomgångar inom EU, FN och andra internationella strukturer och organisationer av potentiella riskområden och rapporter om lämpliga förebyggande åtgärder. ·Främja samarbetet mellan EU, FN och genom regelbundna konsultationer och utbyte av information och kunskap. ·Fortsätta att spela en ledande roll i utvecklandet av en förebyggande politik inom EU och verka för att ett program för förebyggande presenteras vid toppmötet i . ·Verka för att öka samstämmigheten mellan utvecklingspolitiken och konfliktförebyggande inom Unionen. ·Samarbeta med kommissionen i arbetet med att utveckla EU:s demokratiarbete och valövervakning som ett förebyggande instrument. ·Aktivt delta i utvecklingen av den civila och militära krishanteringen. ·Bidra till att utveckla förebyggandeaspekterna i EU:s asyl- och Skr. 2000/01:2 migrationspolitik. Regeringen kommer att vara pådrivande för att utveckla konfliktförebyggande roll. Vi kommer att verka för att stärka EU som aktör i och främja samarbetet mellan EU och , bl.a. i arbetet med att utveckla civila insatsberedskap. samarbete med andra internationella organisationer inom ramen för den i antagna plattformen bör utvecklas, särskilt på fältet, och den mänskliga dimensionens (mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer) centrala roll i det konfliktförebyggande arbetet bör stärkas ytterligare. snabba operativa utveckling ställer ökade krav på snabb sekondering av personal till fältverksamhet och förstärkning av organisationens sekretariat. Åtgärder för att sprida konfliktförebyggande erfarenheter till andra regionala organisationer och till FN bör stimuleras. Inom ramen för för sydöstra driver regeringen bl.a. frågan om att etablera ett regionalt försoningsinstitut på . Institutet skall ha till uppgift att bidra till det långsiktiga återuppbyggnadsarbetet för att skapa en stabil fred i regionen. Ett försoningsinstitut skulle kunna vara en knutpunkt i ett nätverk, en tankesmedja och en mötesplats med syfte att främja meningsutbytet mellan skilda åsikter, kulturer och religioner. Genom att samla bl.a. statliga aktörer, opinionsbildare, journalister, forskare, lärare och representanter för utbildningsväsendet och det civila samhället kan institutet också fungera som nav i ett nätverk mellan personer verksamma inom olika ämnesområden i och utanför regionen. Institutet skulle också kunna bidra till samhällsdebatten genom att ta upp frågor av betydelse för den framtida politiska, ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen. Relationerna mellan regionen och omvärlden, i första hand EU, är ännu en central beståndsdel i processen. Ytterst skulle institutet kunna bidra till att överbrygga motsättningar och återupprätta förtroende mellan stater och folk, och därigenom skapa varaktig stabilitet, fred och försoning i regionen som helhet. Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: ·Vara pådrivande för att utveckla konfliktförebyggande roll. ·Sprida erfarenheterna från arbete till andra internationella och regionala organisationer. ·Verka för att möjliggöra snabbare sekondering av personal till fältverksamhet. ·Verka för att etablera ett försoningsinstitut på . Regeringen har identifierat ett antal särskilda prioriteringar för samarbetet med olika regionala och subregionala organisationer samt med andra länder. 10.5.1 Särskilda prioriteringar i Regeringen är beredd att i olika former fortsätta att stödja uppbyggnaden av regional och subregional kapacitet när det gäller förebyggande och hantering av våldsamma konflikter, inklusive fredsbevarande. Detta är naturligt mot bakgrund av det stora antalet väpnade konflikter i . önskar utveckla ett långsiktigt samarbete med OAU. Utgångspunkten är att OAU, ibland i samarbete med subregionala organisationer och FN-systemet, måste få möjligheter att spela den centrala roll på det konfliktförebyggande och konflikthanterande området som organisationen bör och som situationen i kräver. På subregional nivå bör fortsatt svenskt stöd utgå till SADC, ECOWAS och IGAD för att bygga upp deras kapacitet för konfliktförebyggande och krishantering. En arbetsgrupp för svenskt stöd till afrikansk kapacitetsuppbyggnad inom konfliktförebyggande och krishantering (AKA-gruppen) har upprättats. AKA-gruppen inkluderar representanter från utrikes- och försvarsdepartementen samt Sida och dess arbetet skall vägledas av principer om regionalt perspektiv, långsiktighet och god givarsamordning. Gruppen kommer att kartlägga de relativt omfattande svenska insatser som redan pågår på området. Vidare bör arbetsgruppen ge förslag till policy på området, bl.a. utifrån FN:s normativa arbete, utvecklingen inom DAC, EU:s gemensamma position om konflikter i och svenska tankar framlagda i regeringens skrivelse till om i förändring - En förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet (Skr 1997/98:122). Regeringen har tagit initiativ till en nordisk dialog med om konfliktförebyggande och krishantering. anordnas ett möte mellan de nordiska länderna och en rad afrikanska stater för att diskutera ett fördjupat samarbete kring fred och säkerhet i . 10.5.2 Särskilda prioriteringar i EU:s Medelhavssamarbete, den s.k. Barcelona-processen, bör prioriteras även i fortsättningen. Detta gäller inte minst sociala och kulturella frågor som har bäring både på och EU:s internationella relationer på hur de miljoner invandrare, vanligen muslimer, som kommit till EU- länderna, på ett konfliktfritt sätt skall integreras i våra samhällen. Barcelona-processens tredje utrikesministermöte i bekräftade bl.a. att en freds- och stabilitetsagenda för skall utarbetas och fastslog det ekonomiska och handelspolitiska samarbetets centrala roll för Barcelona-processen. Det som upprättats i skall tjäna som Skr. 2000/01:2 mötesplats mellan och regionen och främja en dialog i politiska, ekonomiska, sociala och kulturella frågor av ömsesidigt intresse. 10.5.3 Särskilda prioriteringar i och I och finns möjligheter för att agera både gentemot OAS, genom EU och bilateralt med respektive land. Från svenskt håll prioriteras situationen i . Frågan om huruvida och/eller EU bör inta en aktiv roll i den colombianska fredsprocessen är dock avhängig av en klart uttalad begäran från alla inblandade konfliktparter. Någon sådan begäran har inte gjorts. Det finns dock många sätt på vilka fredsprocessen kan stödjas. För svensk del kan detta bl.a. ske genom att erbjuda som mötesplats för parterna i konflikten. Det skedde då en delegation på hög nivå från colombianska regeringen och gerillagruppen revolutionära armé, FARC, deltog i ett seminarium om ekonomi och samhälle i . Mot bakgrund av att det i flera latinamerikanska länder finns risk för utveckling mot interna konflikter eller auktoritära regeringar kommer att inom det konfliktförebyggande utvecklingssamarbetet, särskilt vad gäller stöd till demokratisering, prioritera , , och . Från svenskt håll utvecklas en ny strategi för utvecklingssamarbete med och . Inför EU-ordförandeskapet kommer framförallt och att prioriteras. 10.5.4 Särskilda prioriteringar i har ett särskilt intresse och ett långvarigt engagemang i Koreafrågan och är det enda land i världen med tre officiella representationer på Koreahalvön: ambassaderna i och samt NNSC-delegationen (Neutral Nations Supervisory Commission) i Panmunjom. har engagerat sig i förtroendeskapande insatser på Koreahalvön, bl.a. genom besök i regionen och genom ett nordiskt seminarium med Syd- respektive i . avser att fortsatt stödja den positiva inter-koreanska process som inletts efter det historiska toppmötet mellan de båda koreanska ledarna i . Under det svenska ordförandeskapet i EU kommer Koreafrågan att prioriteras. bidrar även till ansträngningarna för att främja försoning mellan östtimoreserna efter självständigheten från , bl.a. genom stöd till det arbete som bedrivs vid vid . Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: · Utveckla det långsiktiga samarbetet med OAU. · Ge fortsatt stöd till regionala och subregionala organisationer som Skr. 2000/01:2 SADC, ECOWAS och IGAD. ·Fördjupa det svenska stödet till afrikansk kapacitetsuppbyggnad inom konfliktförebyggande och krishantering, bl.a. genom arbetet i den upprättade arbetsgruppen. ·Aktivt stödja Barcelona-processen och utvecklingen av freds- och säkerhetsstadgan för . ·Främja som en mötesplats för samarbetet och förståelse mellan olika kulturer. ·Aktivt bidra till konfliktförebyggande, försoning och återuppbyggnad i och . ·Utveckla förebyggandeaspekterna i en ny strategi för utvecklingssamarbetet med och . ·Fortsätta det långvariga engagemanget för en lösning av . Det är viktigt att utveckla vår förståelse för hur konfliktförebyggande är relaterat till utvecklingssamarbete, demokratiutveckling och ekonomiskt samarbete och integration. Att ytterligare kartlägga sambandet mellan demokrati och säkerhet är en viktig uppgift, att öka kunskapen om ekonomiska intressen i konfliktsituationer en annan. Att klargöra sambandet mellan handel och konfliktförebyggande är en tredje prioriterad uppgif, medan en fjärde är den konfliktgenererande effekten av konkurrens om vattenresurser. För att skapa ökad förståelse för ekonomiska orsaker till och incitament för väpnade konflikter stödjer regeringen fredsakademins, International Peace Academys, projekt om ekonomiska agendor och konflikter. Projektet syftar till att klarlägga och analysera hur resursbrist, handel med diamanter och vapen och andra ekonomiska intressen påverkar möjligheterna att förhindra att väpnade konflikter uppstår eller sprids. verkar även för att stärka det internationella samarbetet för kontroll av oslipade diamanter, som ofta används för att finansiera olika aktörers vapeninköp. Vidare uppmärksammas utformandet av finansiella och ekonomiska sanktioner. Inom departementet analyseras sanktionsinstrumentets möjligheter och begränsningar med syfte att bl.a. öka efterlevnad och träffsäkerhet och förhindra negativa humanitära konsekvenser för civilbefolkningen. 10.6.2 Handel och konfliktförebyggande Regeringen kommer fortsatt att aktivt verka för snabba och för båda parter gynnsamma resultat i förhandlingar om frihandelsavtal som kan bidra till konfliktförebyggande. I sådana avtal är det viktigt att även Skr. 2000/01:2 sektorer som handel med jordbruksprodukter, tyg och kläder liberaliseras. Inom ramen för EU:s gemensamma yttre handelspolitik avser regeringen verka för att EU genom olika former av stödinsatser på ett aktivt och konstruktivt sätt bidrar till att processen för en anslutning till WTO blir så smidig och kort som möjligt för länder som ur ett konfliktförebyggande perspektiv har behov av en sådan. En arbetsgrupp under ledning av handelsministern har getts i uppdrag att utforma en samlad svensk globaliseringspolitik. Syftet är att stärka politikens makt i den internationaliserade ekonomin för att bättre kunna främja globaliseringens positiva effekter och motverka de negativa, såväl i som i världen. har presenterat en kartläggning av sambanden mellan handel och konfliktförebyggande. En projektgrupp med representanter för departement, myndigheter och andra berörda aktörer kommer att initieras för att ytterligare utveckla kunskapen om dessa samband och utarbeta en svensk politik inom området. Huvuduppgifterna bör bl.a. vara att föra in ett förebyggande perspektiv i EU:s handelspolitik samt stärka samarbetet med näringslivet. 10.6.3 Vattenbrist som konfliktorsak Brist på vatten och andra naturresurser utgör en växande orsak som riskerar att orsaka eller utlösa väpnade konflikter. På grundval av en framlagd inledande studie kommer att utveckla en svensk strategi som klargör hur och i vilka fora vi kan driva en konfliktförebyggande vattenpolitik. En djupgående och korrekt bild av vattenbrist som konfliktorsak kräver att en rad tekniska, biologiska, socioekonomiska och politiska perspektiv uppmärksammas. Strategin kommer bl.a. att behandla olika samarbetsformer mellan aktörer som delar på vattenresurser och analysera hur utvecklingssamarbetet kan utvecklas för att förebygga och hantera vattenrelaterade konflikter. Regeringen kommer under den närmaste framtiden att: ·Utveckla förståelsen för sambandet mellan demokrati och säkerhet. ·Stödja arbete och forskning som inriktar sig på att motverka enskilda individers ekonomiska agendor i väpnade konflikter, t.ex. i form av illegal handel med diamanter och lätta vapen. ·Bidra till att stärka det internationella samarbetet för ökad kontroll av oslipade diamanter. ·Ta initiativ till en arbetsgrupp som analyserar sambandet mellan handel och konfliktförebyggande, bl.a. genom att stärka samverkan med näringslivet och verka för att föra in ett förebyggande perspektiv i EU:s handelspolitik . ·Förbättra sanktionsinstrumentet för att bl.a. öka efterlevnad och träffsäkerhet och förhindra negativa humanitära konsekvenser för civilbefolkningen. · Utveckla en svensk strategi som klargör hur och i vilka fora Skr. 2000/01:2 kan bedriva en förebyggande vattenpolitik. har konfliktförebyggande varit en profilfråga i svensk utrikespolitik och genomsyrat den säkerhetspolitiska, utvecklings- och biståndspolitiska samt handelspolitiska verksamheten. I regeringsförklaringen förutskickades att insatser för konfliktförebyggande arbete skulle komma att intensifieras. En studie om deltagande i internationella militära fredsfrämjande insatser föreligger (Ds 1995:24), där slutsatserna var att betoningen bör läggas på att förebygga konflikter. Konfliktförebyggande lyftes också fram i 1997, 1998 och utrikesdeklarationer, vilka betonar vikten av att stärker sin kapacitet att tillsamman med andra statliga och ickestatliga aktörer arbeta för att förebygga väpnade konflikter. Som ett led i att intensifiera arbetet med att förebygga väpnade konflikter genomfördes Konfliktförebyggande - en studie (Ds 1997:18) och dess uppföljare Att förebygga väpnade konflikter ett svenskt handlingsprogram (Ds 1999:24). Även i Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (Skr 1997/98:89) och i förändring - En förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet (Skr 1997/98:122) ges konfliktförebyggande en viktig plats. Sida överlämnade 1998 skrivelsen Strategi för konfliktförebyggande och konflikthantering inom det humanitära biståndet. Även Sidas handlingsprogram Rättvisa och Fred, regeringsskrivelsen Demokrati och mänskliga rättigheter i svenskt utvecklingssamarbete (Skr 1997/98:76) och Humanitärpolitiska perspektiv om det humanitära imperativet i politiska kriser (1997/1998) berör det konfliktförebyggande perspektivet. Erfarenheter och slutsatser från dessa skrivelser och rapporter har utgjort ett viktigt underlag och vägts in i denna skrivelse från regeringen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , ordförande, , , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 2000/01:2 Att förebygga väpnade konflikter.