prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen har beslutat att får behålla anslagssparandet. Regeringens överväganden uppdrag är att bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av enskilda finansiella institut och att verka för ett gott konsumentskydd. I tillsynen skall inspektionen dessutom beakta det finansiella systemets effektivitet. Avsnittet om regeringens överväganden vad gäller anslaget B1 är uppdelat i tre delar: resultatbedömning , redovisning av en översyn av uppdrag och resurser samt fortsatt arbete. Resultatbedömning arbete har framför allt varit inriktat mot risker och riskhantering i institutens verksamhet. Utöver denna operativa tillsyn har inspektionen lämnat analyser av tillståndet och utvecklingen inom det finansiella systemet samt kompletterat och uppdaterat sina föreskrifter och allmänna råd - bl.a. inom etikområdet i syfte att stärka kundernas ställning. har vidare vidtagit åtgärder så att den genomsnittliga handläggningstiden för olika tillståndsärenden har minskat utan att kvaliteten i handläggningen försämrats. har också varit aktiv internationellt med bl.a. utveckling av den finansiella tillsynen och normgivningen. har även bedrivit tillsyn över institutens arbete med anpassning av sina IT-system . är dessutom ansvarig myndighet för beredskapsfunktionen Finansiella tjänster. Målet är att under höjd beredskap kunna upprätthålla betalningssystemet i landet samt de mest angelägna tjänsterna i övrigt inom bank- och försäkringsväsendet. bedömer förmågan inom funktionen som godtagbar med reservation för funktionens beroende av el-, tele- och IT-tjänster. Regeringens analys av måluppfyllelse visar att alla verksamhetsmål utom ett uppfyllts. Den totala tid som avsatts för platsundersökningar på enskilda institut har minskat för alla tre verksamhetsområden (försäkringsmarknads-, kreditmarknads- och värdepappersmarknadsområdet - även om minskningen på försäkringsmarknadsområdet är liten). Denna utveckling uppfyller inte verksamhetsmålet att mer tid skall avsättas för platsundersökningsverksamhet jämfört . Regeringen är medveten om de svårigheter inspektionen har haft när det gäller rekrytering av kvalificerad personal men anser ändå att platsundersökningar, som utgör en central del av inspektionens kärnverksamhet, borde prioriterats i större utsträckning. Positivt är dock att kvaliteten på platsundersökningarna har förbättrats i förhållande till , främst genom ett ökat utnyttjande av tillsynsmetoderna i de av myndigheten framtagna handböckerna. Enligt regleringsbrevet skall delta aktivt i det internationella arbetet med att utveckla regelverk och tillsynsmetoder. Analysen av inspektionens verksamhet visar att den internationella verksamheten tar en allt större andel av totala resurser i anspråk. ökade exempelvis resursförbrukningen för den internationella verksamheten jämfört med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 12.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1998 111 476 5 699 Prognos 1999 119 700 5 510 Budget 2000 130 411 5 450 Regeringens slutsatser för tillsyn visar att de svenska finansiella instituten är stabila och att den interna kontrollen och riskmedvetandet förbättrats . Genom att se över sin regelgivning har inspektionen även bidragit till att förbättra marknadens insyn i de finansiella instituten liksom i dess externa information. Därmed förbättras marknadens möjligheter att korrekt värdera instituten, vilket bidrar till sektorns stabilitet. har också fortsatt arbetet med att följa institutens anpassning av IT-systemen på ett förtjänstfullt sätt. insatser vad gäller solvenstillsyn, operativ riskkontroll, normgivning samt löpande tillsyn bedöms ha bidragit till att upprätthålla stabiliteten i de finansiella instituten och därmed stabiliteten inom det finansiella systemet i . Stabiliteten i det finansiella systemet utgör i sig ett grundläggande konsumentskydd. Regeringen bedömer att har uppfyllt samtliga verksamhetsmål utom vad gäller en ökad prioritering av platsundersökningsverksamheten. Den bristande måluppfyllelsen inom platsundersökningsverksamheten satt i relation till den ökade resursåtgången inom den internationella verksamheten understryker vikten av att inspektionen analyserar den interna resursfördelningen. Översyn av uppdrag och resurser Bakgrund I budgetpropositionen /95 aviserade regeringen att en långsiktig analys av ambitionsnivå och resursbehov för den finansiella tillsynen skulle genomföras. Översynen initierades i samband med fördjupade anslagsframställning för åren 1997 1999. tillsattes emellertid en kommitté med uppdrag att göra en översyn av rörelse- och tillsynsreglerna för kreditinstitut och värdepappersbolag (, Fi 1995:09, Dir. 1995:86). För att regeringens översyn skulle kunna dra nytta av mer genomgripande analys av den finansiella tillsynen har kommitténs huvudbetänkande inväntats. huvudbetänkande (SOU 1998:160) presenterades och bereds i . förslag innebär en väsentlig förändring av lagstiftningen som, om den genomförs, får konsekvenser för tillsynens inriktning. Regeringen bedömer att inga genomgripande förändringar av den finansiella tillsynen kan göras innan förslagen har analyserats klart. Därför har regeringen begränsat redovisningen i årets budgetproposition till en översyn av uppdrag och resurser med anledning av den fördjupade anslagsframställning. Syftet med översynen av uppdrag och resurser är att anpassa tillsynen, inom nuvarande institutionella ramar, till samhällets skyddsbehov utifrån de omvärldsförändringar som påverkar det finansiella systemet. uppdrag och målformulering Det är främst två grundläggande skyddsintressen som påkallar reglering av den finansiella sektorn: stabilitet och konsumentskydd. Utifrån dessa intressen skall lagstiftning och tillsyn bidra till en väl fungerande effektiv finansiell sektor med högt allmänt förtroende. Stabilitet genom tillsyn Samhällets behov av stabilitet i det finansiella systemet är främst knutet till behovet av ett välfungerande betalningssystem. Att betalningar kan ske snabbt och med betryggande säkerhet är avgörande för effektiviteten i ekonomisk verksamhet. Till intresset för det finansiella systemets stabilitet hör även omsorgen om ett väl fungerande kreditväsende. De finansiella marknaderna utmärks av ett starkt inbördes beroende mellan systemets olika delar. Om ett institut av någon orsak hamnar i akut finansiell kris finns det risk att krisen sprider sig till andra institut och därmed sätter stabiliteten i hela det finansiella systemet på spel. Regeringen föreslår att den huvudsakliga uppgiften för skall vara att bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella institut. Stabilitet definieras som frånvaron av systemrisker. En viktig del av det fortsatta arbetet med styrning av är att bryta ner inspektionens uppdrag i logiska och mer uppföljningsbara mål. Bland annat revisorer har i en granskningspromemoria (Dnr 1997:59) påtalat behovet av och svårigheten i detta arbete. uppdrag tangerar delvis verksamhetsområde. Enligt regeringsformen har ansvar för penningpolitiken och enligt riksbankslagen skall främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. övervakar betalningssystemet och har därigenom ett ansvar för stabiliteten i det finansiella systemet i stort. ansvarsområde är stabiliteten i de enskilda instituten. Utifrån denna gränsdragning är givetvis en viss praktisk överlappning av uppdragen ofrånkomlig. En viss överlappning kan dock vara önskvärd i och med att bevakningen av det finansiella systemet därmed sker utifrån två delvis olika perspektiv. Det är viktigt att inspektionen samråder och utbyter information med där så är relevant. Effektivitetsbegränsningar Stabilitet i det finansiella systemet syftar ytterst till att systemet skall fungera effektivt och därmed bidra till bästa möjliga resursallokering för samhällsekonomin. Strävan efter stabilitet inom det finansiella systemet kan potentiellt komma i konflikt med effektiviteten i systemet. skall i sitt uppdrag att tillse systemets stabilitet därför alltid väga tillsynens stabilitetseffekter emot dess konsekvenser för effektiviteten i det finansiella systemet. Detta rör t.ex. behovet av mångfald och konkurrens. Det är huvudsakligen inspektionens regel- och tillståndsgivning som berörs av denna begränsning. tillsynsarbete skall även vägas mot den kostnad som regleringen för med sig; både i de enskilda instituten och på . Gränsdragningen mot på detta område innebär att huvudansvaret för effektivitet ligger hos även på det finansiella området. ansvarar endast för att beakta eventuella konkurrenseffekter i sin tillståndsgivning och reglering. Konsumentskydd Det pågår flera översyner av konsumentskyddet inom det finansiella systemet. Dels övervägs konsumentskyddsaspekterna i beredningen av huvudbetänkande, dels pågår den konsumentpolitiska utredningen (Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel, Fi 1999:1). Konkreta och långsiktiga förslag på detta område måste därför invänta resultatet av detta arbete. I väntan på dessa resultat har ambitionen i regeringens översyn av uppdrag inom konsumentskyddsområdet varit att tydliggöra och renodla målen inom ramen för befintligt uppdrag. Utgångspunkten i detta arbete är att det finns ett fortsatt skyddsbehov för konsumenter på det finansiella området. tillsyn inom bank- och värdepappersmarknadsområdet motiveras främst, men inte uteslutande, av risker för instabilitet. Tillsynen inom försäkringsmarknadsområdet motiveras däremot framförallt av konsumentskydd. Konsumenter måste kunna lita på att försäkringsåtaganden är otvetydiga och alltid uppfylls. Skyddsbehovet för konsumenter inom det finansiella systemet kan generellt delas upp i fyra delar: - stabilitet i det finansiella systemet; - korrekt information och rådgivning; - tillgänglig klagomålshantering och tvistlösning; samt - olika ersättningssystem. I väntan på förslag och underlag från nämnda översyner menar regeringen att huvudsakliga ansvar för konsumentskyddet är tillsynen av stabiliteten i enskilda finansiella institut. Utöver denna huvuduppgift skall inspektionen medverka till att utarbeta regler för bl.a. institutens information till allmänheten. Detta skall även fortsättningsvis ske i samarbete med . Ansvarsuppdelningen är att utövar tillsyn över hur föreskrifter med stöd av näringsrättsliga regler i rörelselagstiftningen efterlevs. /KO övervakar efterlevnaden av bl.a. marknadsföringslagen, avtalsvillkorslagen, konsumentkreditlagen och konsumentförsäkringslagen, vid behov efter samråd med . Samarbetet mellan och är med tanke på myndigheternas olika kompetens och ansvarsområden av stor betydelse. Ett samarbetsavtal mellan och har träffats som ytterligare kommer att stärka samarbetet. Information och rådgivning till konsumenter vad gäller institutens egna finansiella tjänster är ett huvudansvar för instituten själva. Opartisk information finns bl.a. att tillgå genom , samt konsumentvägledning. Ett led i tillsyn är att kontrollera att en fungerande klagomålshantering finns inom instituten. har vidare ansvar för att behandla klagomålsärenden i enlighet med förvaltningslagens krav. Den princip som tills vidare bör gälla för är således att inspektionen inte agerar i enskilda konsumentärenden utan endast när en fråga av principiell vikt uppmärksammas. Tvistlösning i övrigt handhas av m.fl. nämnder samt av de allmänna domstolarna. Inom konsumentskyddsområdet finns även som ovan nämnts två olika garantisystem (insättningsgarantin och investerarskyddet) med syfte att skydda enskilda konsumenter mot stora ekonomiska förluster. Ansvaret för dessa system ligger på . resurser Behov av förstärkt tillsyn har flera olika utredningar visat på behovet av en förstärkt finansiell tillsyn. Bakgrunden till dessa analyser var bl.a. bankkrisen samt den utveckling som har präglat det finansiella systemet under det senaste årtiondet. () granskade i rapporten av den finansiella sektorn (RRV 1994:15). RRV ansåg att mål har låg precision och innehåller potentiella konflikter. Dessutom menade RRV att inspektionen är splittrad mellan alltför många arbetsuppgifter. Flera uppgifter är starkt efterfrågestyrda och riskerar att tränga ut mer centrala och långsiktiga tillsynsuppgifter. RRV menade att förhållandevis små resurser fokuseras på det som verket uppfattar vara inspektionens kärnverksamhet som allt fler institut och verksamheter ställs under inspektionens tillsyn. RRV:s slutsats var att detta sammantaget försvårar möjlighet att bedriva en effektiv tillsyn. revisorer har granskat i granskningspromemorian och vissa frågor om inspektionens verksamhet (Dnr 1997:59). Revisorerna noterar i sin granskning den stora mängden tillsynsobjekt och anser att inspektionens tillsyn bör koncentreras till institut som kan vara av vikt för den finansiella stabiliteten. betänkande pekar allmänt på att huvudansvar bör vara ansvar för stabilitet samt att dess uppdrag är disparat och att resurserna måste stärkas. I den Fördjupade anslagsframställningen (FAF) för åren 1997 1999 menar att utvecklingen inom det finansiella systemet ställer ökade krav på myndighetens arbete. menar att en förstärkning av analysfunktionen och den operativa tillsynen är nödvändig för att kunna utöva en effektiv tillsyn. Regeringens analys och förslag till en förstärkt tillsyn Den finansiella avreglering som präglade förde med sig större kapitalrörlighet och friare kreditgivning. Internationaliseringen och den tekniska utveckling som följde har möjliggjort framväxten av fler och mer komplicerade finansiella produkter. Sparande i värdepappersfonder har växt fram som en ny sparform. En effekt av avregleringen har också blivit en ökad konkurrens i den finansiella sektorn och ett antal sammanslagningar av institut. Sammanslagningarna innebär bl.a. att bank-, värdepappers- och försäkringstjänster numera erbjuds av ett och samma institut, s.k. branschglidning. Sammantaget medför dessa utvecklingstendenser en allt mer effektiv resursallokering, men de ställer också nya krav på den finansiella tillsynen. Kunskap om nya finansiella produkter och riskhanteringssystemen kräver löpande kompetensutveckling. Gränsöverskridande transaktioner och sammanslagningar kräver att tillsynen samverkar internationellt. Ökad konkurrens kräver ett adekvat regelverk i förhållande till samhällets skyddsintressen. Den analys regeringen gjort visar att samhället även fortsättningsvis har starka skyddsintressen på det finansiella området. Huvudprincipen för den finansiella regleringen skall dock vara att finansiella institut i så stor utsträckning som möjligt skall verka under samma regler som andra företag. Särreglering skall vara motiverat utifrån ett väl definierat skyddsbehov. Flera av de centrala utvecklingstendenserna inom det finansiella systemet pekar på att behovet av finansiell tillsyn kommer att öka. tillsyn måste därför kontinuerligt förändras för att bidra till stabiliteten i den finansiella sektorn. möter framöver större krav både personellt och kompetensmässigt. 2.3 Slutsatser uppdrag och resurser Uppdrag Enligt regeringens förslag är uppdrag att: - bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella institut; - väga tillsynens stabilitetseffekter emot dess konsekvenser för effektiviteten i det finansiella systemet; - bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet genom tillsyn av stabiliteten i enskilda finansiella institut, medverkan i utarbetandet av regler för institutens information samt kontroll av klagomålshantering och behandling av klagomål av principiell karaktär. viktigaste verktyg för att uppnå dessa mål är tillsyn av finansiella institut, regelgivning och tillståndsgivning. Dessa verksamheter utgör inspektionens kärnverksamhet. En central del av tillsynsarbetet av enskilda institut är de återkommande platsundersökningarna. Resurser Regeringen bedömer att utvecklingen inom det finansiella systemet kräver en förstärkning av inspektionens resurser. Därför föreslår regeringen att anslaget till varaktigt förstärks med . Denna förstärkning motsvarar 14 heltidstjänster. Förstärkningen innefattar av den engångsförstärkning på som inspektionen fick för . Förstärkningen bör användas med huvudsaklig inriktning på tre områden: förstärkning på grund av ökade arbetsuppgifter, förstärkt operativ tillsyn samt förstärkt metodutvecklings- och utredningskompetens. Regeringen föreslår därför att skall tilldelas ett anslag på för . I höjningen ingår årets pris- och löneomräkning, en lokaljustering från omläggningen av statens lokalbidragssystem , justering för engångskompensationen samt ovan behandlade förstärkning. Vid anslagsberäkningen har även en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 12.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 118 697 Pris- och löneomräkning 509 Lokalkostnadsjustering - 2 156 Justering för engångsförstärkning - 3 800 Förstärkning 13 000 Justering av 4 161 Förslag 130 411 anslagsnivå är prisnivå. Fortsatt arbete Den långsiktiga analysen av ambitionsnivå för den finansiella tillsynen kommer att föras vidare bl.a. i beredningen av betänkande. Eventuella ytterligare finansiella konsekvenser av förslagen kommer att behandlas i samband med beredningen av denna. Ett fortsatt arbete kommer också att ske i syfte att förfina de uppsatta målen för myndigheten. Som nämnts ovan är en viktig del av styrningsarbetet för att utveckla metoder för att följa upp resultaten och för att bättre kunna mäta graden av måluppfyllelse. Det skall dock understrykas att det är ett komplext och svåröverblickbart område där det är svårt att identifiera uppföljningsbara verksamhetsmål. Vidare fortsätter arbetet med att renodla inspektionens uppgifter. Flera av uppgifter berörs av de översyner som planeras inom . Främst gäller det översyner av: - antal institut under tillsyn; - ansvaret för den finansiella statistiken; - ansvaret för bank- och försäkringsregistret; och - insiderlagstiftningen. Därtill kan ansvar för konsumentskydd komma att förändras till följd av förslag i samband med den konsumentpolitiska utredningen. Prövningen av uppgifter väntas medföra att personalresurser kan frigöras för att stärka myndighetens kärnverksamhet. Vidare kommer en översyn att ske av inspektionens system för uttag av avgifter samt system för uttag av ansökningsavgifter. Tabell 12.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 950 2000 Förslag 5 297 2001 Beräknat 8 112 1 2002 Beräknat 9 293 2 1 Motsvarar 7 974 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 974 tkr prisnivå. () administrerar det statliga insättningsgarantisystemet som skyddar insättningar om ett kreditinstitut går i konkurs. Det övergripande målet för IGN:s verksamhet är att på ett kostnadseffektivt sätt administrera insättningsgarantisystemet och skapa beredskap för att utbetalningar vid ersätt- ningsfall kan göras korrekt och inom uppställda tidsramar. Under slutet av började nämnden förberedelser för ansvaret för investe- rarskyddet som trädde i kraft . IGN anvisas ett ramanslag för verksamhetens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp av- räknas från de årliga avgifter som tas ut av de in- stitut som omfattas av insättningsgarantin och redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. IGN:s verksamhet påverkar därför inte statsbud- getens saldo. IGN hade under ett anslags- sparande på . Regeringen har beslutat att nämnden får behålla anslagssparandet eftersom dessa medel kommer att användas un- der kommande budgetår för att täcka nämndens beräknade resursbehov. Vid utgången av beräknas anslagssparandet vara nere under 3 pro- cent av anslagsbeloppet. Regeringens överväganden Resultatinformation Tillståndet inom det finansiella systemet har varit stabilt och inga ersättningsfall har in- träffat. IGN har beräknat och debiterat de årliga av- gifterna samt betalat in föregående års anslags- belopp till inkomsttitel. Nämnden har fortsatt arbetet med att säkerställa garantins funktion vid ersättningsfall, bl.a. har avtal träffats om utbetal- ningar vid eventuella ersättningsfall via Bankgi- rosystemet. För att nämnden skall kunna för- stärka sin personal vid eventuella ersättningsfall har nämnden avtal med , Finansin- spektionen och om att låna in tjänstemän. Den s.k. beredskapsstyrkan som därigenom står till nämndens förfogande har un- der året genomgått utbildning och övning. Nämndens mål vad gäller samarbete med utländ- ska garantisystem har inte uppfyllts i och med att något avtal vid utgången av inte hade träffats. Ett avtal mellan IGN och dess danska motsvarighet har träffats och kontakter med ytterligare ett antal garantisystem pågår. Nämnden anser att det är särskilt angelä- get att träffa avtal med garantisystemet i Luxem- burg med vilket gemensamma intressen finns. IGN har utvärderat den externa förvaltningen av avgiftsmedel. Utvärderingen vi- sar att den externa förvaltningen inte uppfyllt nämndens förväntningar på förvaltningen. För- valtningen har dock uppfyllt förutsättningen att merkostnaden för den externa förvaltningen överträffas av en högre avkastning med . IGN anser att den externa förvaltningen varit för passiv. Nämnden kommer därför att se över placeringspolicyn och instruk- tionerna till förvaltarna. har inga ersättningsfall inträffat varför nämnden fortsatt att bygga upp och ut- veckla systemet. En beredskapsstyrka finns etablerad som snabbt kan förstärka nämndens kansli. Avtal om utbetalningar vid eventuellt er- sättningsfall via Bankgirosystemet är utarbetat. Nämndens avgiftsuttag fonderas. Buffertkapita- let, som uppgår till , kommer att vara långsiktigt uppbyggt . Avtal finns även för ytterligare upplåningsmöjlighet i . Sam- mantaget innebär dessa åtgärder att garantin är etablerad och trovärdig. Insättningsgarantin skyddar allmänhetens in- sättningar i banker och värdepappersbolag. Ga- rantin är därmed ett komplement till övriga kon- sumentskyddsregler som gäller inom det finansiella området. Risken för uttagsanstorm- ningar förutses dessutom minska i och med att garantin säkrar allmänhetens insättningar. Där- med förutses garantin även bidra till stabiliteten i det finansiella systemet, om än inverkan måste betraktas som relativt liten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 12.6 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1998 1 947 412 0 Prognos 1999 2 000 000 0 Budget 2000 2 000 000 0 Slutsatser Sammantaget bedömer regeringen att till övervägande delen har uppfyllt sina verksamhetsmål. Samarbetet med utländska garantisystem har inte utvecklats så snabbt som eftersträvats men de mest vitala sam- arbetsavtalen bör kunna träffas under en nära framtid. Målet för den externa förvaltningen av avgiftsmedlen är uppfyllt, men som nämnden påpekar finns utrymme för att ytterligare effekti- förvaltningen. För beräknar regeringen nämndens resursbehov till , vilket är ett ökat behov på . Det ökande resursbehovet består dels av ökade kostnader för den externa förvalt- ningen till följd av att det förvaltade kapitalet ökar, dels av ökade förvaltningskostnader på grund av nämndens ansvar för investerarskyddet. Mot bakgrund av nämndens anslagssparande justeras dock anslaget engångsvis för med - . I den engångsvisa juste- ringen ingår även en pris- och löneomräkning på . Tabell 12.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 6 313 Pris- och löneomräkning - 16 Engångsvis neddragning - 1 000 Förslag 2000 5 297 I fasta priser beräknas anslagsnivån för till och för till . Anslagsförstärkningarna ut- görs av ökade kostnader för nämndens externa förvaltning av avgiftsmedlen. B3 : Förvaltningskostnader Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2000 Förslag 86 356 2001 Beräknat 87 674 1 2002 Beräknat 89 066 2