prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — En svårighet är dock att klart definiera vad som kan accepteras som delkonvertering. Om detta inte kan definieras är det omöjligt att bedöma hur stor elminskningen kan bli som en följd av bidraget och därmed inte heller möjligt att bedöma kostnadseffektiviteten. Det är inte önskvärt att begränsa stödet till någon viss teknik vad avser värmekällan eller att låta bidraget omfattas av detaljerade tekniska regler. Regeringen föreslår därför att ett projekt genomförs med syfte att klargöra förutsättningarna för delkonvertering. Projektet kan omfatta försöksverksamhet som studier med utgångspunkt i genomförda delkonverteringar. Förändringar i regelverket skulle kunna genomföras då resultat av projekten föreligger. Samordnad upphandling Regeringen förslår att förutsättningarna för samordnad upphandling i skall utredas. Utredningen kan omfatta provverksamhet. I uppdraget skall ingå att utreda olika aktörers roll, förutsättningar i förhållande till konkurrenslagstiftning och lagen om offentlig upphandling. Uppdraget skall genomföras i samverkan med branschen och berörda myndigheter. Stöd till utbyggnad av fjärrvärmenät Enligt energipolitiska proposition utgör stöd till utbyggnad av fjärrvärmenät en del av åtgärderna för att främja utnyttjande av fjärrvärme. Då det gäller detta stöd har ett förslag till förordning för bidraget godkänts av EU- kommissionen . I avvaktan på den nu aktuella översynen av samtliga åtgärder i syfte att minska elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler har dock förordningen ännu inte utfärdats. Regeringen föreslår att delar av anslaget B1 för används för ändamålet utbyggnad av fjärrvärmenät. Bidraget skall främja ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd till sammankoppling av fjärrvärmenät. Det bör dessutom kunna utnyttjas i samband med stöd till anslutning av fastigheter till fjärrvärmenätet. Solvärme Enligt den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100) skall regeringen inför budgetpropositionen analysera formerna för ett investeringsstöd till solvärme. En utgångspunkt är att ett tidsbegränsat stöd skall kunna införas om det bedöms ändamålsenligt med hänsyn till de energipolitiska målen. Ett långsiktigt mål med det energipolitiska programmet är att sänka kostnaden för ny energiteknik bl.a. för utnyttjande av förnybara energikällor. Inom ramen för de långsiktiga åtgärderna energipolitiska program finns möjligheter att främja utveckling av solenergiteknik. Det är emellertid angeläget att komplettera dessa med ytterligare åtgärder för att sänka kostnaderna även för marknadsnära teknik. Principerna för sådana åtgärder bör utformas inom ramen för ett avtal mellan den berörda branschen och staten. Regeringen föreslår att ett tidsbegränsat investeringsstöd till termisk solvärme införs under förutsättning att ett sådant avtal kan åstadkommas. Ett viktigt krav är att stödet utformas så att kostnaden sänks. Genom avtalet skapas incitament för en långsiktig, ekonomiskt hållbar utveckling av branschen. Stödet skall konstrueras inom ramen för anslaget B1. Stödet bör omfatta som de övriga åtgärderna under anslaget d.v.s. fram till och med . Mot bakgrund av de tidigare erfarenheterna av stöd till solvärme är det av särskild vikt att vid utformningen av stödet skapa förutsättningar för uppföljning och utvärdering. Införandet av stödet inom ramen för detta anslag innebär att något mindre resurser kommer att kunna användas för övriga kvarvarande åtgärder. B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Tabell 9.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 100 000 2000 Förslag 95 000 2001 Beräknat 345 000 2002 Beräknat 188 000 Anslaget disponeras för bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Investeringarna i småskalig vattenkraft torde i huvudsak komma att gälla utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissa investeringar inom energiområdet trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft. Vad gäller upphandling av ny elproduktionsteknik så har det förslag till förordning som tidigare anmälts till Europeiska kommissionen för granskning enligt statsstödsreglerna återkallats. Det metodutvecklingsarbete som f.n. bedrivs av för detta stöd har tillsammans med Europeiska kommissionens arbete med ett direktiv för förnybar energiproduktion visat på behovet av en vidareutveckling av stödets utformning. Av detta skäl kommer ett nytt förslag till förordning att tas fram. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft samt för utveckling av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Resultatinformation Stöd till vindkraft och biobränslebaserad kraftvärme De investeringsstöd som infördes inom ramen energipolitiska program för biobränslebaserad kraftvärme, solvärme och vindkraft avslutades . Driftdata från vindkraftsprojekten framgår i tabell 5.5. Tabell 9.5 Vindkraft i 1995 1996 1997 1998 Totalinstallerad effekt (MW)1) 35 64 105 121 174 Elproduktion TWh1) 0,07 0,11 0,14 0,20 0,30 Antal verk1) 157 219 303 334 421 Tillkommande verk 62 84 311) 872) 742) Antal verk som beviljats stöd2) 143 1)Enligt statistik från 2)Enligt Energimyndighetens statistik och beräkningar Av tabellen framgår att har antalet aggregat nästan trefaldigats som den totala installerade effekten för de svenska vindkraftverken ökat i det närmaste fem gånger. Denna utveckling kan sannolikt till största delen tillskrivas det statliga programmet. Vad gäller stödet till biobränslebaserad kraftvärme följs effekterna av energipolitiska program upp utifrån driftstatistik från anläggningar som beviljats stöd inom detta program. Sammanlagt beviljades - till totalt 44 anläggningar varav 16 var biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar kopplade till fjärrvärmesystem och industriellt mottryck. Driftsdata för driftåren 1996 - 1998 för dessa 16 anläggningar visas i tabell 5.6. Tabell 9.6 Driftstatistik, kraftvärme och industriellt mottryck åren 1996 - 1998 Kraftvärme ångturbin; nya anläggningar Driftår 1996 Driftår 1997 Driftår 1998 Antal anläggningar 15 16 16 Installerad eleffekt, MW 259 302 302 Beräknad elproduktion enligt ansökan, GWh 1 188 1 326 1 326 Beräknad fullasttid enligt ansökan, timmar 4 590 4 390 4 390 Beräknad värmeproduktion enligt ansökan, GWh 2 394 2 664 2 664 Utfall elproduktion, GWh 810 806 936 Utfall värmeprouktion, GWh 2 167 2 832 2 976 Utfall utnyttjandetid elproduktion, timmar 3 127 2 669 3 100 Av tabellen framgår att den årliga elproduktionskapaciteten i anläggningarna uppgår till drygt 1 300 GWh, dvs. Utfallet av elproduktion och utnyttjandetid är dock lägre än det beräknade, vilket kan ha påverkats av ändrad strategi vid ägarbyten samt utifrån nya förutsättningar efter elmarknadsreformen. energipolitiska program Bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme Drygt 20 ansökningar om bidrag har inkommit till . De ansökta beloppen uppgår sammanlagt till , vilket är avsevärt högre än det belopp, , som har anvisats för investeringsstödet under den femåriga programperioden. har sex anläggningar beviljats bidrag. De sex projekt som beviljats bidrag svarar enligt uppgifter i ansökningarna för av målet på 750 GWh och tar i anspråk av den totala bidragsvolymen på . Den genomsnittliga utnyttjandetiden blir enligt ansökningarna och kostnadseffektiviteten 1,68 kWh per bidragskrona. Med de ansökningar som inkommit till bedöms det uppsatta målet kunna nås. Bidrag till investeringar i vindkraftverk har beviljat bidrag för 143 vindkraftsaggregat varav 74 har varit färdigställda före utgången av . Utifrån de ansökningar som beviljats stöd bedömer att den installerade effekten kommer att öka med 101 MW och elproduktionen med 225 GWh. har bidrag beviljats med samt därutöver av medel. Ytterligare 14 ansökningar om sammanlagt 35 aggregat motsvarande 82 GWh och ett stöd om finns inneliggande hos . Inom ramen för de medel som anvisats för bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor finansierar ett antal programanknutna projekt med syfte att öka möjligheten för vindkraft att utnyttjas på ett miljöanpassat och kostnadseffektivt sätt. Exempel på sådana projekt är vindkraft i harmoni med landskapet, inventering av områden med riksintresse för vindkraft och etablering av vindkraft i områden av intresse för försvaret. Bidrag till investeringar i småskaliga vattenkraftverk I regleringsbrevet har fått i uppdrag att i samråd med , och övriga berörda myndigheter ta fram riktlinjer för miljöanpassad vattenkraft, samt analysera hur dessa riktlinjer kan komma att påverka möjligheterna att förverkliga målet med programmet. Detta uppdrag redovisades och innehåller en precisering av de kriterier/miljökrav små vattenkraftverk skall uppfylla för att komma i fråga för investeringsbidrag. Dessa kriterier innebär att i princip bara effektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad av befintliga anläggningar kan komma ifråga för bidrag. Anläggningen skall vara av typen strömkraftverk och i vissa fall skall vandringsväg för fisk anordnas. En gällande vattendom måste finnas. har drygt 20 ansökningar om bidrag inkommit till . Flertalet av dessa ansökningar motsvarar de krav som ställts upp för miljöanpassad vattenkraft. Efter det att kraven tagits fram har beslut om stöd fattats för sju anläggningar. Förväntade ansökningar om bidrag är f.n. betydligt lägre än anvisade medel. Bidrag till investeringar i upphandling av ny elproduktionsteknik skall utveckla ett upphandlingsförfarande i syfte att reducera kostnaderna för elproduktion från förnybara energikällor. Verksamheten har inletts med utvecklingsarbete. Det metodutvecklingsarbete som f.n. bedrivs av för detta stöd har tillsammans med det arbete som pågår inom EU med framtagning av direktiv för förnybara energikällor visat på behovet av en vidareutveckling av stödets utformning. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.7. Tabell 9.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början - 207 781 254 325 - - Nya förpliktelser 264 380 146 544 428 675 - - Infriade förpliktelser* -56 599 -100 000 -150 000 -345 000 -188 000 Utestående förpliktelser 207 781 254 325 533 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 705 000 570 000 533 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Enligt energipolitiska beslut är målet för bidraget till investeringar i vindkraftverk en ökad årlig elproduktion från landbaserad vindkraft med . Bidraget till investeringar i småskalig vattenkraft bedömdes leda till att en ökad årsproduktion om el skulle kunna tillkomma . Bidraget till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme bedömdes medföra en kraftvärmeutbyggnad motsvarande ca el . Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. Regeringen anser att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden - 2002 bör göras. En större del av anslaget bör användas under senare delen av perioden. I detta sammanhang bör nämnas att omfördelningen inte hindrar myndigheten från att fatta beslut i bidragsärenden. Genom de beställningsbemyndiganden som regeringen föreslår kommer beslut att kunna fattas, även om utbetalningarna senareläggs. B3 Åtgärder för effektivare energianvändning Tabell 9.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 73 000 2000 Förslag 65 000 2001 Beräknat 119 000 2002 Beräknat 111 000 Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivare energianvändning i enlighet med riktlinjerna energipolitiska beslut. Anslaget omfattar teknikupphandling, information, utbildning, provning, märkning och certifiering samt energirådgivning. ansvarar för samtliga delverksamheter utom provning, märkning och certifiering som ansvarar för. Förordning (1999:344) om statligt bidrag till teknikupphandling av energieffektiv teknik och ny energiteknik trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till teknikupphandling inom ramen energipolitiska program. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår information och utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt energirådgivning. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Resultatinformation I samband med energipolitiska riktlinjer anslogs medel för åtgärder i syfte att stimulera till en effektivare energianvändning. Enligt beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) om riktlinjer för energipolitiken skall de tidigare årens insatser för effektivare energianvändning fortsätta i delvis nya former. Det nya anslaget avser åtgärder för effektivare energianvändning och skall i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. Information, utbildning Verksamheten omfattar information och utbildning samt bidrag till särskilda informationsprojekt. har tagit fram faktablad, skrifter och broschyrer som riktar sig till installatörer, hushåll, återförsäljare, kommunala aktörer, industri och service. saknas uppgifter om spridningen av myndighetens publikationer men system för detta planeras att bli infört . Myndigheten har också deltagit i mässor. Myndigheten har gett 30 projekt bidrag för särskilda informations- och utbildningsprojekt. Medel har lämnats till branschorganisationer, företag, regionala energikontor samt kommuner och kommunala organ. En effekt av informationsinsatser som genomförts är att kunskapen om EU:s märkning av vitvaror har ökat hos målgruppen. Dessutom har det skett en ökning av försäljning av energieffektiva kylskåp och frysar . Underlag för att bedöma betydelsen av statens insats för denna förändring saknas dock. Generellt kan sägas att det är svårt att värdera insatserna i termer av sparad energi eller förändringar i medvetenhet eller beteende eftersom sådana förändringar beror av flera externa faktorer. Då det gäller beteendeförändringar sker dessa dessutom över en längre tidsperiod. Teknikupphandling har drivit totalt 17 projekt rörande teknikupphandling. Av dessa är två nystartade . Fyra upphandlingar har avslutats . Det finns en stor bredd då det gäller vilka aktörer som beviljats bidrag. Dessa är främst branschorganisationer, privata företag, statliga företag och kommunla företag. Dessutom har energimyndigheten bidragit till samfinansiering av vissa internationella projekt. De teknikupphandlingar som har avslutats berör styr- och reglerteknik samt effektiva elmotorer. Dessa teknikupphandlingar har på kort sikt resulterat i energieffektiva produkter med högre kvalitet och lägre pris respektive högre energieffektivitet. Effekten av verksamheten visar sig först på då spridningen av resultatet kan mätas. Dessutom har haft aktiviteter som syftat till att sprida information om resultaten av teknikupphandlingar som avgjordes . Provning, märkning, certifiering En annan viktig del av verksamheten är provning och märkning. , som ansvarar för provning och märkning, har följt upp butikernas och leverantörernas efterlevnad av den obligatoriska energimärkningen samt utfört provning avseende energi för en rad produkter. Dessutom har provat energiutrustning för enskilda hus samt initierat arbete för att få fram metoder att mäta utsläpp till miljön från kaminer. har spridit den kunskap som byggts upp inom verksamheten genom tidskrifter, informationsblad, anordnade av kurser och konferenser. har också tagit fram marknadsöversikter över energieffektiva produkter. På samma sätt som för övriga åtgärder för effektivare energianvändning är det svårt att särskilja effekterna av statens insatser på detta område från annan påverkan på utvecklingen. Det går inte att se något samband mellan provning, märkning samt certifiering och ökad användning av energieffektiv utrustning. Däremot har verksamheten effekt i kombination med informationsinsatser som t.ex. publicering av marknadsöversikter över energieffektiva produkter. Sådana kombinerade insatser har en positiv effekt på förbrukningsmönstret av de aktuella produkterna. energirådgivning har 267 kommuner beviljats bidrag för energirådgivning. Totalt har ca beviljats i bidrag. har också genomfört informationsinsatser riktade till energirådgivarna. Genom samarbetet mellan och energirådgivarna kan resurserna utnyttjas effektivt för att bistå allmänheten med information och kunskap. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.9. Tabell 9.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början - 3 387 3 387 - - Nya förpliktelser 66 680 73 000 94 613 - - Infriade förpliktelser* -63 293 -73 000 -73 000 -25 000 - Utestående förpliktelser 3 387 3 387 25 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam - 21 400 25 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Regeringen bedömer att det finns förutsättningar att bedriva en ändamålsenlig verksamhet I budgetpropositionen föreslog regeringen att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden 2002 skulle göras. Det innebar att anslagsbeloppet under vart och ett av minskades med , jämfört med de beräknade anslagsbelopp som angavs i budgetpropositionen , för att sedan öka med under vart och ett av . godkände regeringens förslag. Regeringen kvarstår vid denna bedömning. I detta sammanhang bör nämnas att omfördelningen inte hindrar myndigheten från att fatta beslut i bidragsärenden. Genom de beställningsbemyndiganden som regeringen föreslår kommer beslut att kunna fattas även om utbetalningarna senareläggs. B4 Energiforskning Tabell 9.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 242 610 2000 Förslag 401 758 2001 Beräknat 430 977 2002 Beräknat 461 758 Anslaget disponeras för bidrag till stöd för forskning och utveckling på energiområdet. , , , och disponerar delar av anslaget. ansvarar för redovisningen av den verksamhet som finansieras över anslaget. Förordningen (1998:222) om stöd till energiforskning trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till energiforskning i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till energiforskning, forskning om energisystemet, forskningsamarbete med länderna i och etanolproduktion från skogsråvara. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98: NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden - 2004. Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Såväl ur ett energipolitiskt som ur ett närings- och transportpolitiskt perspektiv är det en strategiskt avgörande fråga att minska utsläppen från transportsektorns energianvändning. - 2005 kommer därför att disponeras från anslaget för ett utökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon. Regeringen har vidare konstaterat att regionala tillväxtavtal omfattar åtgärder inriktade på energiproduktion och teknikutveckling. Anslaget får disponeras för att medfinansiera sådana åtgärder. Resultatinformation har totalt fördelats till energiforskning. Anslaget används i huvudsak till att finansiera forskning vid universitet och högskolor. Stöd över anslaget täcker vanligen av projektkostnaderna. Viss medfinansiering från andra statliga finansiärer och samfinansiering från näringslivet förekommer dock. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har bemyndigat regeringen att i samband med stöd till energiforskning göra åtaganden även efter det akuella budgetåret. Sådana bemyndiganden behövs även för för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings- och utvecklingsarbetet. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.11. Tabell 9.11 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 170 697 231 531 358 921 - - Nya förpliktelser 304 426 370 000 1 182 486 - - Infriade förpliktelser* -243 592 -242 610 -341 407 -401 000 -799 000 Utestående förpliktelser 231 531 358 921 1 200 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 870 000 1 199 056 1 200 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Enligt energipolitiska beslut skall insatserna för forskning och utveckling bidra till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig samhällsutveckling. Såväl den tillämpade som den grundläggande energiforskningen skall bidra till denna utveckling. Den internationella forskningen skall bevakas för att resultaten skall kunna utnyttjas nationellt. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. B5 Energiteknikstöd Tabell 9.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 154 000 2000 Förslag 130 000 2001 Beräknat 130 000 2002 Beräknat 130 000 Anslaget disponeras för stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher. Forskningsinsatser som är strategiska för teknikutvecklingen skall genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet. Förordningen (1998:653) om statligt stöd till energiteknik trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher. beslut om energipolitiken och statsbudgeten för innebar en förstärkning av Energiteknikfonden då en ekonomisk ram för anslaget om sammantaget för perioden - 2004 godkändes. Utan att på något sätt ändra inriktning på verksamhetens omfattning beslutade i beslutet om 1998 års ekonomiska proposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr 1997/98:317) att den från Energiteknikfonden finansierade verksamheten skall finansieras direkt över det här aktuella ramanslaget som disponeras av . Anslaget bör fortsatt bidra till att främja konkurrensneutralt samarbete. Det finns ett behov av att formerna för kunskapsöverföring mellan forskningssamhället, energiproducenterna och de företag som utvecklar energiteknik förstärks och vidareutvecklas.