prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Målen för företagsstöden är, förutom att skapa sysselsättning, att bidra till ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen. Det finns inget uppföljningsmått för detta. Det pågår ett utvecklingsarbete och avsikten är att det skall vara möjligt att även mäta om stöden leder till ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen. har därför fått i uppdrag att redovisa förväntad sysselsättningsförändring samt omsättnings-, vinstmarginals- och förädlings-värdesförändring hos företag som beviljats regionalt utvecklingsbidrag. skall även följa upp hur de nya uppföljningsmåtten påverkar , länsstyrelsernas och självstyrelseorganens stödgivning. Slutsatser Regionalt utvecklingsstöd har bidragit till att många nya arbetstillfällen beräknas tillkomma i framför allt små och medelstora företag i regionalpolitiska stödområden. Regeringens mål har, vad avser genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft, uppnåtts i stödområde 1 samt i de delar av stödområde 2 och i de tillfälliga stödområdena där högre bidrag än normalt kan lämnas. I övriga områden är målet inte uppnått. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har i princip uppfyllts. Landsbygdsstöd Landsbygdsstödet kan delfinansiera investeringar i små och medelstora företag (mindre än 250 anställda), för att främja sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Landsbygdsstödet består av dels landsbygdsbidrag, dels landsbygdslån. Utöver glesbygdsområden finns det även landsbygdsområden som stödberättigade områden med lägre maximal stödnivå än i glesbygdsområden. I glesbygdsområden är stödnivån högst och i landsbygdsområden är stödnivån högst av godkänt stödunderlag. Tabell 11.14 Beviljat landsbygdsstöd under fördelat på län Län Antal arbets- ställen Inv.kostn. totalt (mkr) Lands- bygdsstöd (mkr) Lands- bygds bidrag (mkr) Mikro- stöd (mkr) Konsult check (mkr) Lands- bygds lån (mkr) Beräkn. Andel kvinnor % Subv./ arb. tillfälle (tkr) 20 13,8 1,4 1,1 0,1 0,0 0,2 1 100 1 200 6 1,1 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 6 50 67 77 34,7 7,6 6,1 0,1 1,3 0,0 109 42 69 96 40,6 6,6 5,6 0,6 0,2 0,2 104 31 62 i 73 66,1 11,4 6,1 0,2 0,4 4,7 176 35 38 i 73 10,5 3,7 0,4 0,5 2,8 0,0 65 34 57 39 5,1 1,8 0,5 0,3 1,0 0,0 56 55 30 220 91,4 19,7 12,7 0,4 6,6 0,0 405 26 49 56 38,7 7,0 6,7 0,0 0,3 0,0 65 46 108 83 62,7 14,3 12,8 0,0 1,5 0,0 155 23 92 149 75,5 24,9 18,3 0,9 3,3 2,4 203 28 111 153 92,8 20,7 19,6 0,0 1,1 0,0 273 26 76 67 65,4 11,5 10,7 0,3 0,5 0,0 167 51 69 256 126,5 29,1 25,5 1,1 2,2 0,3 350 39 82 288 192,4 41,8 38,5 0,5 2,8 0,0 688 38 61 223 93,3 31,4 25,9 1,3 0,7 3,5 193 32 145 203 88,1 32,8 28,5 0,9 1,4 2,0 303 28 102 259 164,0 50,4 40,8 0,6 1,3 7,7 450 37 95 222 94,0 35,5 31,5 0,1 3,9 0,0 513 39 69 Summa 2 563 1 356,7 351,8 291,6 7,7 31,3 21,0 4 282 35 77 Källa: Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har totalt beviljat landsbygdsstöd till ca 2 560 arbetsställen. av de företag som beviljats stöd var nystartade. Beviljat landsbygdsstöd uppgår till ca och den totala investeringskostnaden för stödprojekten var . Landsbygdsstödet beräknas bidra till ca 4 280 nya arbetstillfällen. I genomsnitt beräknas av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor. Resultatet för visar att den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för landsbygdsbidraget uppgick till . Tabell 11.15 Genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft för landsbygdsbidraget Tusental kronor Stödområde Regeringens mål Utfall 1997 Utfall 1998 Glesbygdsområde 250 98 96 Övriga delar av stödområde 1 samt i delar av stödområde 2 och tillfälligt stödområde där högre bidrag än normalt kan lämnas 200 94 91 Övriga delar av stödområde 2 samt i landsbygdsområden 150 59 65 Övriga delar av tillfälligt stödområde samt i övriga delar av 125 56 66 Källa: Av ovanstående tabell framgår att resultatet vad avser genomsnittliga bidraget per förväntad ny årsarbetskraft för ligger väsentligt lägre än regeringens mål. Slutsatser Enligt regeringens bedömning har landsbygdsstödet bidragit till att ett stort antal nya arbetstillfällen i små och medelstora företag tillkommit i glesbygds- och landsbygdsområden. Regeringens mål har uppnåtts genom att resultatet, vad avser genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft, är lägre än de fastställda målen. Stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service kan lämnas för att upprätthålla en tillfredsställande försörjning med dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Stöd till kommersiell service kan lämnas för investeringar, för att upprätthålla en viss servicenivå i glesbygd samt som hemsändningsbidrag. Hemsändningsbidraget skall underlätta hemsändningen av varor i glesbygd där avståndet är betydande mellan butik och boende. Om det är av särskild betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas även till fackhandelsservice och varubussar. Nya stödmöjligheter har tillkommit inom stödformen fr.o.m. . Avskrivningslånet har namnändrats till investeringsbidrag. Investeringsbidrag kan nu lämnas med högst av utgifterna för vissa investeringar i dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar som har ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner. Servicebidrag kan även lämnas med högst till nämnda verksamheter. Investeringsbidrag kan även lämnas med högst av utgifterna för vissa utbildningsåtgärder för butiksägare och anställda. Det tidigare investeringslånet har upphört och ersatts med landsbygdslån. Hemsändningsbidraget har förbättrats bl.a. genom att det numera kan lämnas med högst per hushåll och inköpstillfälle förutsatt att respektive kommun bidrar med ett minst lika stort belopp. Tabell 11.16 Beviljat stöd till kommersiell service under budgetåren 1993/94 1998 Budgetår 1993/94 1994/95 1995/96 (18 mån) 1995/96 (12 mån)1 1997 1998 Antal ärenden (investeringsbidrag samt servicebidrag) 393 706 699 466 505 394 Investeringsbidrag (mkr) 28,1 54,8 43,5 29 31,4 22,7 Servicebidrag (mkr) 10,5 19,5 21,5 14,3 12,7 10,1 Hemsändningsbidrag (mkr) 5,7 5,9 9,5 6,3 4,3 5,2 Summa (mkr) 44,3 80,2 74,5 49,7 48,4 38,0 1 Beräknat på en 12-månadersperiod. Under den första hälften av 1990 talet låg det statliga stödet till kommersiell service på nivån . /95 ökade stödvolymen till ca som en följd av möjligheten att lämna i avskrivningslån till investeringar som genomförs för att uppfylla krav som har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller i förordning. Denna form av stöd har använts för att underlätta för butiker och bensinstationer att ersätta miljöfarliga köldmedia i kyl- och frysanläggningar samt för att förse bensinanläggningar med utrustning för bensingasåtervinning. Till sådana investeringar beviljades under budgetåren 1994/95, 1995/96 och 1997 ca 28, 13 och samt . uppgick det totala stödet till kommersiell service till . beviljades totalt 394 ansökningar om investeringsbidrag och servicebidrag vilket är en minskning jämfört med föregående år. Minskningen av beviljat stöd beror i huvudsak på minskad efterfrågan på investeringsbidrag till bl.a. freonavveckling och en hårdare bidragsprövning hos beslutsorganen. Det statliga hemsändningsbidraget uppgick till ca . Stöd till kommersiell service har bidragit till att bevara butiker som är särskilt viktiga för hushållens dagligvaruförsörjning på landsbygden och i glesbygd. Sedan stödets tillkomst har stöd till dagligvaruförsörjningen beviljats till företag på totalt 1 500 orter. Dessa beslut har grundat sig på att kommuner och länsstyrelser och (fr.o.m ) självstyrelseorganen bedömt att de berörda butikernas finansiella ställning varit sådan att det varit nödvändigt med statligt stöd för att försäkra en rimlig varuförsörjning för konsumenterna. Av de berörda orterna hade vid utgången av ca 1 100 stycken () fortfarande kvar en fungerande dagligvaruförsörjning. Slutsatser Regeringens bedömning är att stöd till kommersiell service starkt bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd. Småföretagsstöd Småföretagsstöd är ett investeringsbidrag, som kan beviljas av länsstyrelserna respektive självstyrelseorgan med maximalt av en investering. Målgruppen för stödet är företag över hela landet med mindre än 50 anställda, mindre än 7 miljoner ecu i omsättning eller maximalt 5 miljoner ecu i balansomslutning (enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag (96/C 213/04) ). Stöd kan lämnas till såväl hårda som mjuka investeringar i hela landet. Syftet med stödet är att främja sysselsättningsskapande investeringar och inomregional balans. Från och med är småföretagsstöd ett nytt ändamål inom länsstyrelsernas och självstyrelseorganens regionalpolitiska medel. Tabell 11.17 Småföretagsstöd beviljat under fördelat på län Län Småföre- tagsstöd (mkr) Beräknad syssel- sättn.ökn. Subv./ arb. tillfälle (tkr) Andel kvinnor % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6,7 19,0 352,6 10,5 0,8 13,0 61,5 46,2 0 0 0 0 i 0,5 14,0 35,7 42,9 0,07 6,0 11,7 66,0 5,3 61,5 86,2 33,0 i 3,0 51,0 58,8 33,0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,0 19,0 52,6 10,6 4,9 70,5 69,5 17,0 0,6 6,0 100,0 50,0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,5 7,0 214,3 21,4 3,8 20,0 190,0 30,0 0 0 0 0 0 0 0 ,0 Summa 28,2 287,0 98,3 27,9 Under beviljades småföretagsstöd med ca . Beräknad sysselsättningseffekt uppgår till 287 arbetstillfällen varav till kvinnor. Villkoret för stödet är att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet. Genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft uppgår till ca vilket är lägre än regeringens mål som var . Eftersom länen även hade möjlighet att bevilja småföretagsstöd med medel från anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (se avsnitt 3.4.5) har flera län inte använt sig av möjligheten att bevilja småföretagsstöd med regionalpolitiska medel. konstaterar utifrån genomförda utvärderingar (bl.a. Nordlandsforskningsrapporter "Sysselsättningsvekst gjennom småföretaksutvikling", 1995:47, 1997:50 och 1997:82) att verksamheten med bl.a. tillfälligt småföretagsstöd har haft betydande positiva effekter. Slutsatser Regeringen gör bedömningen att småföretagsstödet (tidigare benämnt tillfälligt småföretagsstöd) haft positiva effekter i berörda län för de små företagens sysselsättningsutveckling. Regeringens mål har uppnåtts genom att resultatet, vad avser genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft, är lägre än det av regeringen fastställda målet. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts. Sysselsättningsbidrag Sysselsättningsbidrag är avsett att täcka en del av de merkostnader som uppkommer när ett företag etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag kan lämnas med maximalt per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde 1 och med maximalt i stödområde 2 och utbetalas i efterskott per kalenderår med maximibelopp som redovisas i följande tabell. Tabell 11.18 Sysselsättningsbidragets fördelning Kronor Stödområde 11 Stödområde 21 Förstaårsbidrag 60 000 40 000 Fortsatt bidrag för andra året 30 000 tredje året 40 000 25 000 fjärde året 30 000 15 000 femte året 20 000 10 000 Summa 200 000 120 000 1 Summorna är maximibelopp. Sysselsättningsbidrag får, enligt EG-kommis- sionens statsstödsregler, inte lämnas för sysselsättningsökningar som sker i samband med investeringar. Bidrag får vidare endast lämnas vid anställningar som gäller tills vidare. För att erhålla den sammanlagda bidragssumman måste företagen behålla det totala ökade antalet årsarbetskrafter . I tabellerna nedan redovisas utfallet av verksamheten med sysselsättningsbidrag enligt äldre bestämmelser gällande före då stödet var generellt. I tabellerna redovisas även utbetalningar gjorda på grund av de äldre bestämmelserna. Tabell 11.19 Beviljat sysselsättningsbidrag avseende kvalifikationsåren 1994 1998 Kvalifikationsår 1994 1995 1996 1997 19981 Antal arbetsställen 1 319 1 434 1 347 1 212 755 Antal årsarbets- krafter 6 235 8 432 8 122 7 506 4 818 varav förstaårs- bidrag 756 2 742 2 185 1 416 900 Totalt beviljat belopp (mkr) 204,3 289,3 275,4 233,7 144,1 1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende är ännu inte avslutad, varför siffrorna för kan komma att öka. För har beviljats i sysselsättningsbidrag. Beviljat bidrag beräknas under detta år ha medverkat till att skapa drygt 1 400 nya arbetstillfällen. Tabell 11.20 Länsvis fördelning av beviljat sysselsättningsbidrag under kvalifikationsåren 1997 1998 Län Beviljat bidrag 1997 (mkr) Andel kvinnor % Beviljat bidrag 19981 (mkr) Andel kvinnor % 6,9 24,6 4,6 25,8 22,0 24,5 16,1 29,9 10,6 23,5 5,4 21,9 6,3 19,6 1,4 22,7 19,8 19,2 11,5 19,9 11,1 23,7 7,8 9,9 19,5 42,6 5,5 24,7 50,5 34,2 37,5 25,2 42,8 29,2 29,0 28,5 44,3 34,5 25,3 31,1 Summa 233,7 28,1 144,1 25,1 1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende är ännu inte avslutad, varför siffrorna avseende beviljade belopp för kommer att öka. Procentsiffrorna avseende andel kvinnor är inte heller definitiva. Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall beviljas gäller att av de nya arbetstillfällena fördelas till vartdera könet. uppskattas andelen kvinnor till . Villkoret har därmed inte uppnåtts. Regeringen har givit i uppdrag att föreslå åtgärder beträffande könskvoteringsvillkoret för regionalt utvecklingsstöd och sysselsättningsbidrag. Slutsatserna i rapporten redovisas i avsnitt 3.3.3. Sysselsättningsbidraget är ett selektivt bidrag, dvs. vid varje beslut om sysselsättningsbidrag skall prövas om bidraget är nödvändigt för att åstadkomma den avsedda sysselsättningsökningen, samt bidragets storlek. I tabellen nedan redovisas selektivt beviljat sysselsättningsbidrag fördelat per län. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen fattade beslut om ca i selektivt sysselsättningsbidrag som beräknas bidra till upp-skattningsvis 770 nya arbetstillfällen. För att det nämnda beloppet skall komma att utbetalas måste företagen behålla de nya arbetstillfällena . Tabell 11.21 Länsvis fördelning av beviljat selektivt sysselsättningsbidrag under Län Beviljat bidrag 1998 (mkr) Beräknad ökning av årsarbets- krafter 1,2 34 15,0 140 3,5 16 3,8 32 10,7 108 4,8 38 6,0 52 30,5 147 12,3 72 25,5 131 Summa 113,3 770 Källa: En utvärdering av samt fortlöpande resultatuppföljningar visar att sysselsättningsbidraget bidrar till en positiv utveckling av näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. Särskilt stor betydelse har bidraget haft vid etablering eller expansion av personalintensiva företag med jämförelsevis låga investeringskostnader. Slutsatser Regeringen bedömer att sysselsättningsbidraget har bidragit till många nya arbetstillfällen i regionalpolitiskt prioriterade områden. Villkoret att av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts. Nedsatta socialavgifter Nedsatta socialavgifter har till syfte att delvis kompensera företag i vissa branscher i stödområde 1 och i den norra delen av stödområde 2 för bestående nackdelar i form av merkostnader på grund av det geografiska läget, innebärande bl.a. långa avstånd, liten hemmamarknad, sämre servicegrad än i övriga landet, låg befolkningstäthet och ogynnsamt klimat. () har tagit i bruk ett datasystem som möjliggör viss uppföljning avseende fördelning av nedsättningen av socialavgifter. Statistiken har dock än så länge vissa brister. Avgifter som avser egenföretagare ingår således inte. Om ett företag har verksamhet i flera län redovisas vidare normalt alla avgifter för företaget i det län där huvudkontoret ligger. Utfallet på anslaget uppgick till . Tabell 11.22 Uppskattad procentuell fördelning av nedsatta socialavgifter på län och företag Län % av antal företag % av nedsatt belopp 1,5 0,5 2,5 5,0 3,5 3,0 7,5 8,0 23,5 21,0 15,5 13,5 31,0 32,5 Osäkra län 15,0 16,5 Summa 100 100 Källa: Av tabellen framgår att i , och finns flest nedsättningsberättigade företag. För många företag framgår inte av statistiken var den nedsättningsberättigade verksamheten bedrivs. Dessa företag redovisas vid . Tabell 11.23 Uppskattad procentuell fördelning av nedsatta socialavgifter på näringsgrenar och företag Näringsgren % av antal företag % av nedsatt belopp Jord- och skogsbruk, fiske 22,0 13,5 Gruvbrytning/mineral- utvinning 0,5 1,0 Tillverkning 15,0 36,5 Byggnadsverksamhet 3,0 1,5 Partihandel, reparationsverksamhet m.m. 11,0 7,0 Hotell- och restaurangverksamhet 7,0 9,0 Transport, lager och kommunikation 4,0 6,0 Uthyrning, företagsservice m.m. 16,5 17,5 Olika samhälleliga och personliga tjänster 14,5 6,0 Övriga osäkra 6,5 2,0 Summa 100 100 Källa: Tabellen ovan visar den procentuella fördelningen av nedsättningen på näringsgrenar och företag. I en del fall framgår inte med säkerhet av statistiken inom vilken näringsgren företagen verkar. Dessa fall redovisas vid . Fr.o.m. omfattas inte jord- och skogsbruk, fiske samt personliga tjänster av nedsättningen. () har på uppdrag av regeringen utvärderat vilka tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen nedsatta socialavgifter har på stödberättigade företag, samt utvärderat om det på ett tydligt sätt kan beläggas att stödformen har en högre effektivitet än andra stödformer riktade till stödberättigade företag. Inför de fortsatta överläggningarna med om nedsatta socialavgifter har dessutom kartlagt vilka avståndsberoende merkostnader tjänsteföretag i olika stödområden har jämfört med motsvarande företag i . konstaterar bl.a. att hälften av alla företag som fått nedsatta socialavgifter har haft ökad lönsamhet , samt att tjänsteföretag anger en mera positiv utveckling än industriföretag och även tillmäter nedsättningen större betydelse. Både industri- och tjänsteföretag menar att nedsättningen bidrar till en positiv företagsutveckling, och således inte verkar konserverande i strukturomvandlingshänseende. Hälften av de företag som lokaliserats till stöd-område efter det att nedsättningen infördes anger att nedsättningen var av stor, eller avgörande betydelse för val av lokaliseringsort. Företagen framhåller även nedsatta socialavgifter som något positivt i jämförelse med andra stödformer, och vid fritt val av stödformer framstår, enligt , nedsatta socialavgifter som den av företagen oftast önskade stödformen. SIR:s slutsats av utvärderingen är att stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika effektiv som övriga regionalpolitiska stödformer. Detta gäller framför allt tjänsteföretagen. Slutsatser Regeringen bedömer att hittillsvarande utvärderingar visar att stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika effektiv som övriga regionalpolitiska stödformer. Detta gäller framför allt för tjänsteföretag. Regeringen bedömer vidare att nedsättningen av socialavgifter bidrar till en positiv utveckling i företag som erhållit stöd i de regionalpolitiskt mest prioriterade områdena. Transportbidrag Transportbidrag skall främja en samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet. Transportbidrag lämnas till utgifter för transport av gods som har genomgått eller kommer att genomgå betydande bearbetning. Bidragets storlek bestäms av transportavstånd samt transportbidragszon. Endast transporter i yrkesmässig trafik på väg eller järnväg är bidragsberättigade. Bidrag lämnas med minst 5 och maximalt av erlagd fraktkostnad. Det bidragsgrundande beloppet måste uppgå till under ett kalenderår för att bidrag skall kunna lämnas. beviljades i transportbidrag, motsvarande siffror för var . Tabell 11.24 Beviljat transportbidrag under budgetåren 1994 1998 fördelat på län Miljoner kronor Län 1994 1995 1996 1997 1998 9,5 6,3 2,4 6,9 1,2 9,4 9,6 7,8 2,1 4,2 12,1 13,5 12,3 10,4 5,7 38,6 45,5 46,6 42,6 34,2 38,9 47,6 47,2 47,9 45,4 141,4 159,2 151,7 111,8 163,2 91,4 102,1 106,9 129,8 97,9 Summa 341,3 383,8 374,9 351,6 351,8 Källa: Närmare tre fjärdedelar av bidraget lämnades till företag i de två nordligaste länen. Den största delen av transportbidraget lämnas till företag inom trävaruindustrin. Övriga näringsgrenar som mottar betydande belopp är transportmedelsindustrin, metallvaruindustrin, kemisk industri och övrig verkstadsindustri. Transportbidrag till Lastvagnars AB:s produktion i innehölls eftersom inte godkänt dessa. Kommissionen beslutade att de innehållna bidragen fick betalas ut. Transportbidraget till Lastvagnar AB:s produktion i skall gradvis avvecklas t.o.m. . Kommissionens godkännande av de innehållna bidragen förklarar till stor del, dels ökningen av beviljade bidrag inom näringsgrenen transportmedelsindustri och dels ökningen av beviljade medel i . Eftersom branschindelningen har förändrats, vilket försvårar jämförelser , redovisas endast utfallet för . Tabell 11.25 Beviljat transportbidrag under budgetåren 1996 1998 fördelat på näringsgrenar Miljoner kronor Näringsgren 1996 1997 1998 Jord, skog och fiske 3,7 4,2 2,7 Utvinning av 0,0 0,0 0,0 Livsmedel 29,1 28,2 25,4 Textil/beklädnad 1,5 1,5 1,4 Trävarutillverkning 147,0 147,1 123,5 Pappersvaruindustri 4,2 4,2 3,4 Kemisk industri 43,6 39,5 33,8 Jord- och stenvaruindustri 9,6 9,0 9,9 Metallvaruindustri 53,5 52,9 49,0 Övrig verkstadsindustri 36,5 36,4 30,2 Transportmedelsindustri 36,6 20,9 63,5 Övrig tillverkning 6,0 7,7 9,0 Övriga branscher 3,6 0,0 0,0 Summa 374,9 351,6 351,8 Källa: utvärderingar av transportbidraget (1993) har pekat på svårigheter att bedöma dess effekter då bidragets syfte ansågs vara otillräckligt preciserat. Regeringen föreslog i propositionen Regional tillväxt för arbetet och välfärd att syftet skall preciseras till "att kompensera för kostnadsnackdelar till följd av bl.a. transportavstånd, låg befolkningstäthet och bristande infrastruktur samt att stimulera till höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv". Det föreslagna syftet tillstyrktes av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), men är inte helt genomfört då inte godkänt härav föranledda förordningsförändringar. Slutsatser Regeringen bedömer att transportbidraget kompenserar för kostnadsnackdelar och därmed bidrar till att underlätta för de företag som erhållit detta stöd i de regionalpolitiskt prioriterade områden. Vidare bedömer regeringen att den regionalpolitiska kommitténs arbete skall komma att öka kunskaperna kring transportbidragets effekter. har till ändamål att genom finansiering främja främst små och medelstora företags utveckling i , , och samt från och med mitten av även i . Särskild uppmärksamhet skall ägnas företag i och i inlandskommunerna. Norrlandsfonden skall finansiera etablering, utveckling och expansion av näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Fonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera utredningar, infrastrukturella investeringar och forskning av betydelse för näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Eventuella ändringar i stiftelsens stadgar fastställs av regeringen efter förslag av fondens styrelse. Norrlandsfonden kan erbjuda företag i huvudsak tre former av finansiering: lån, villkorslån (lån med villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. beviljade fonden krediter till 64 (66) företag med totalt 128,5 (109,2) . Av låntagarna var eller 35 företag nya kunder för fonden (sifferuppgifter inom parentes avser ). Företag kan få lån för att investera i anläggningar, att utveckla produkter samt för marknadsinsatser. Dessutom kan lån lämnas för att trygga företagets behov av rörelsekapital. beviljade fonden 50 (52) lån till ett totalt belopp av 91,3 (93,2) . Villkorslån lämnas bl.a. till företag som investerar i nya produkter eller nya marknader. Gemensamt för dessa lån är att investeringen är särskilt angelägen för företagets expansion och är förenad med hög risk. Syftet med ett villkorslån är att reducera en del av företagens risktagande. har 7 (9) företag fått villkorslån till ett belopp av totalt 14,3 (8,1) . Norrlandsfondens garantier avser normalt enskilda affärsuppgörelser. I praktiken betyder det att fonden garanterar förskott och åtaganden som kundföretag tagit på sig. har fonden beviljat 10 ( 8) sådana garantier på totalt 22,7 (7,9) . Norrlandsfondens utlåning beräknas delvis finansiera investeringar på sammanlagt ca hos kundföretagen.