prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Den lägre skattekvoten beror i huvudsak på att BNP har reviderats upp med . Enligt det gamla systemet var skatterna kassamässiga, vilket innebar att de hänfördes till det år då inbetalningen skedde. Enligt ENS95 är skatterna mer periodiserade. Den skattekvot som beräknas utifrån nationalräkenskapernas definition är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt räknas till påföljande år. Skattekvoten är således beroende av när i tiden den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger sitt stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot jämfört med det land som istället ger sitt stöd som en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland OECD- länderna. I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräknig av skattekvoten. Som framgår av tabell 6.18 tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Om skatten på offentliga transfereringar exkluderas kommer den uppmätta skattekvoten för del att minska med i storleksordningen 5 . Tabell 6.18 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten Procent av BNP 0-0,5 0,5-3 5,0-6,0 UK I tabell 6.19 redovisas skattekvoten för perioden 2002 dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Vid beräkningen av skattekvoten ingår även skatter som tillhör Europeiska Gemenskapen. Tabell 6.19 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent 1998 1999 2000 2001 2002 Skattekvot enl. NR varav staten pensionssystemet kommunsektorn EU 53,9 32,4 5,0 16,0 0,7 53,0 31,4 4,8 16,1 0,6 52,3 28,5 6,3 16,9 0,6 51,4 28,2 6,3 16,4 0,6 51,3 28,4 6,2 16,2 0,6 Periodiserad skattekvot Skattekvoten enligt NR är som högst medan den periodiserade skattekvoten är högst 1999. Skattekvoten enligt NR är även fördelad på olika sektorer. Fram till och med är statens andel medan andelen därefter, till följd av pensionsomläggningen, sjunker till . EU-skatternas andel av skattekvoten uppgår till . Den höga nivån på den periodiserade skattekvoten förklaras bland annat av hushållens höga kapitalinkomster detta år. De av regeringen föreslagna skattesänkningarna får genomslag på skattekvoten , då skattekvoten går ned . 7.1 Utgifternas fördelning på utgiftsområden Regeringen presenterade ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:150) en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 2000 2002. godkände förslaget (bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256). I detta kapitel presenterar regeringen en reviderad fördelning av utgifterna på utgiftsområden för och en reviderad preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Förslaget till utgiftsramar för åren 2000 2002 samt skillnader i förhållande till de preliminära ramarna ekonomiska vårproposition redovisas i tabell 7.1. Beräkningarna av fördelningen på utgiftsområden är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen och gällande regelsystem och skall betraktas som preliminära. I bilaga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på utgiftsområden och anslag. Regeringens förslag: Utgifterna för fördelas på utgiftsområden enligt tabell 7.1. Förändringar av anslagsbehållningar beräknas enligt tabell 7.1. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 godkänns som riktlinje för regeringens budget- arbete. Det är flera faktorer som leder till reviderade utgiftsramar jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna satsningar och utgiftsbegränsningar, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad preliminär pris- och löneomräkning och förändrade volymer inom t.ex. sjukförsäkringen. I tabell 7.2 har förändringen av de takbegränsade utgifterna för åren 2000 2002 jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition delats upp på dessa faktorer. Tabell 7.1 Utgiftstak och takbegränsade utgifter 2002 Tusental kronor 2000, 2001 - 2002 samt differenser mot den ekonomiska vårpropositionen 2000 2001 2002 2000 2001 2002 UO 1 4 460 583 4 750 4 778 246 267 149 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 578 345 1 623 1 678 89 96 98 UO 3 och uppbörd 5 921 618 6 021 6 112 152 185 193 UO 4 Rättsväsendet 22 667 103 23 019 23 382 524 642 675 UO 5 och internationell samverkan 2 983 393 3 027 3 066 155 169 176 UO 6 Totalförsvar 46 648 614 46 061 45 129 1 791 1 533 1 591 UO 7 Internationellt bistånd 13 236 909 14 358 14 326 779 1 060 1 162 UO 8 Invandrare och flyktingar 4 900 562 4 917 4 471 684 485 586 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 25 362 652 25 900 26 209 11 -371 -90 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 92 470 469 92 454 92 247 5 593 5 519 4 241 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33 618 800 32 691 32 198 173 59 155 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 44 755 500 47 915 48 243 1 288 1 707 1 528 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 30 573 000 28 466 28 273 -1 344 -1 810 -1296 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 46 130 UO 15 Studiestöd 20 981 447 24 533 24 833 -1 155 372 324 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 32 572 588 36 628 38 956 1 748 1 852 1 915 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 570 486 7 672 7 858 46 47 52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 15 592 068 12 282 11 718 -677 -768 436 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3 310 433 3 837 3 094 635 501 401 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1 721 371 1 830 2 020 51 32 34 UO 21 Energi 1 445 526 1 921 1 738 250 6 9 UO 22 Kommunikationer 25 532 440 25 168 25 534 272 493 533 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 9 726 327 13 969 14 121 -2 999 766 898 UO 24 Näringsliv 2 983 313 3 019 2 934 -28 73 31 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 97 666 700 101 872 101 792 -4 550 - 2 825 -4 525 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 81 810 000 77 110 62 210 4 405 4 021 9 293 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23 083 000 23 821 23 677 3 648 2 367 1 408 Minskning av anslagsbehållningar 6 000 000 7 500 5 000 -2 500 2 500 2 000 Summa 705 303 289 718 615 702 238 9 946 19 621 22 690 Summa exkl. statsskuldsräntor 623 493 289 641 505 640 028 5 541 15 600 13 397 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 140 Takbegränsade utgifter 763 527 089 786 310 791 418 6 111 16 370 15 092 Budgeteringsmarginal 1 472 911 3 690 22 582 -2 111 -12 370 -11 092 Utgiftstak 765 000 000 790 000 814 000 4 000 4000 4 000 Tabell 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen för . 2000 2001 2002 Takbegränsade utgifter i vårpropositionen 1999 757,4 769,9 776,3 Utgiftsreformer och utgiftsbegränsningar -1,8 3,4 1,6 Makroekonomiska förändringar exkl. PLO -2,0 -2,4 -0,8 Pris- och löneomräkning (PLO) 0,6 0,7 Volymeffekter , prognosfel m.m. 8,3 8,3 7,6 Minskning av anslagsbehållningar (förändring) -2,5 2,5 2,0 Summa takbegränsade utgifter enligt nuvarande definition 759,4 782,3 787,4 Höjning av den statliga ålderspensionsavgiften 3,8 3,7 3,6 Ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar 5,0 5,1 5,2 Ändrat kommunbidrag p.g.a. skattesänkning -4,8 -4,8 -4,8 Summa tekniska justeringar 4,1 4,0 4,0 Takbegränsade utgifter i BP00 enligt ny definition 763,5 786,3 791,4 Satsningar, utgiftsbegränsningar och utgiftsförskjutningar Av redovisningen i avsnitt 4.3 framgår att de satsningar, utgiftsbegränsningar och senareläggningar av utgifter som föreslås eller aviseras sammantaget beräknas minska utgiftsramarna med ca och öka utgiftsramarna med 3,4 respektive i förhållande till beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. är det främst den senareläggning av utbetalningen av arealersättning som förklarar förändringen. beror förändringen av utgiftsramarna till största delen på en oväntad stor ökning av återflödet för olika ändamål från EG:s budget och på ökade bidrag till kommuner och landsting. Makroekonomiska förändringar Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den allmänna ekonomiska utvecklingen. De anslag som är beroende av makroekonomiska antaganden har för åren 2000 2002 justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. Den öppna arbetslösheten beräknas nu bli lägre jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. beräknas arbetslösheten bli lägre. Vid en oförändrad medel-ersättning per arbetslös innebär dessa förändringar att utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen minskar med ca . Andra makroekonomiska förändringar jämfört med antagandena i den ekonomiska vårpropositionen medför emellertid att de takbegränsade utgifterna blir högre. Den genomsnittliga timlönen beräknas bli högre under samtliga år vilket innebär ökade utgifter för inkomstrelaterade transfereringar. Upprevideringen av tillväxten och den därmed högre bruttonationalinkomsten innebär att utgiftsramarna för Internationellt bistånd och Avgiften till den Europeiska gemenskapen blir större. En högre nivå på prisbasbeloppet beräknas öka statens och ålders- pensionssystemets utgifter för basbelopps- anknutna transfereringar med ca och med ca jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Sammantaget beräknas förändrade makroekonomiska förutsättningar minska de takbegränsade utgifterna med , och med jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. Pris- och löneomräkning av anslagen till myn- digheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag reflateras till löpande priser genom att pris- och löneindexar knyts till anslagen. ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för och en preliminär omräkning av anslagen för åren 2001 2002. Den preliminära pris- och löneomräkningen för åren 2001 2002 baserar sig på bl.a. löneutvecklingen mellan 1998 och inom den konkurrensutsatta sektorn. Till följd av förändrade antaganden om den förväntade pris- och löneutvecklingen revideras i denna proposition den preliminära pris- och löneomräkningen för åren 2001 2002. Totalt ökar utgiftsramarna med ca och med ca till följd av den reviderade preliminära pris- och löneomräkningen. Förändringen berör främst utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 6 Totalförsvaret och 16 Utbildning och universitetsforskning vars utgiftsramar ökar med 0,1-0,vardera till följd av den reviderade beräkningen. Omräkningen av lönekostnadsandelen i myndigheternas anslag för baseras på ett index för arbetskostnadsutvecklingen inom tillverkningsindustrin , i enlighet med av godkända riktlinjer. infördes en allmän löneavgift och en höjning genomfördes bl.a. av den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster för att finansiera medlemsavgiften till EU. Som en besparingsåtgärd, och i enlighet med vad som anmälts till , har inte myndigheterna kompenserats för de årliga kostnader som följer av detta (prop. 1994/95:150, bil. 1, prop. 1996/97:1, vol. För budgetförslaget för innebär detta att det arbetskostnadsindex som används för att räkna upp lönekostnadsandelen i myndigheternas anslag blir lägre än vad det annars skulle ha blivit. har den allmänna löneavgiften höjts till följd av avgiftsväxlingar mellan olika arbetsgivaravgifter. Om myndigheterna inte kompenseras för dessa avgiftsväxlingar kommer det arbetskostnadsindex som används för budgetförslaget för att bli lägre än vad det annars skulle ha blivit. Eftersom effekterna av avgiftsväxlingar blir så omfattande nästan dubbelt så stora som föregående år avser regeringen att kompensera myndigheterna för detta. Regeringen avser därför att inkludera förändringen av den allmänna löneavgiften i det arbetskostnadsindex som kommer att utgöra utgångspunkt för löneomräkningen i budgetförslaget för . Volymeffekter, prognosfel m.m. Övriga förändringar av utgiftsramarna i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition förklaras huvudsakligen av förändrade volymer, tidigare prognosfel, tillkommande ny information och övergången till det nya europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95. Dessa faktorer medför att utgiftsramarna sammantaget ökar med ca åren 2000 - 2002 jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringarna orsakas främst av följande faktorer: - Övergången till ENS 95 innebär att bruttonationalinkomsten, BNI, ökar med . Denna förändring innebär att biståndsramen höjs med 0,6-0,. - Jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen beräknas kostnaden för flyktingmottagandet bli högre på grund av ett större antal flyktingar. Utgiftsramen för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar höjs av detta skäl med . - Sjukfrånvaron har ökat . Vid beräkningen av anslaget Sjukpenning och rehabilitering antas nu antalet sjukdagar med sjukpenning per person i arbetskraften bli högre jämfört med vad som antogs i den ekonomiska vårpropositionen. Den beräknade ökningen av antalet sjukdagar har föranlett en uppjustering av ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med ca jämfört med beräkningen i vårpropositionen. - Till följd av nya och förbättrade beräkningsmetoder har utgiftsramarna för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet sammantaget höjts med . Utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd har sänkts med jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen till följd av att kostnaden för vuxenstudiestödet nu förväntas bli lägre. - Utgifterna för garantiverksamhet förväntas bli lägre jämfört med beräkningen i vårpropositionen till följd av en lägre ärendetillströmning. Denna förändring har medfört att ramen för utgiftsområde 18 har sänkts med ca dessa år. - Avgiften till EG-budgeten ökar med ca jämfört med beräkningen i vårpropositionen till följd av EU-regler för hantering av moms i bruttonationalinkomsten. Förändringen beror dels på en retroaktiv betalning för på ca , dels på att den årliga avgiften ökar med ca till följd av förändringen. Avgiften för ökar också med ca till följd av att återbetalningen av överskottet i EG- budgeten nu beräknas ske i stället för . beräknas avgiften bli högre jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen till följd av bl.a. EU- kommissionens budgetförslag. Till detta kommer den höjning av avgiften som beror på den höjning av bruttonationalinkomsten som uppkommer till följd av högre tillväxt jämfört med beräkningen i vårpropositionen och som ingår i effekten av makroekonomiska förändringar i tabell 7.2. Minskning av anslagsbehållningar Statliga myndigheter har tämligen stor frihet att fördela sina utgifter över tiden. Ramanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komp-lement till årets anslag för att finansiera en större utgift. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam nettopost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. För kommande budgetår erhålls en prognos på de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna adderas till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Minskningen av anslagsbehållningarna bedömdes ekonomiska vårproposition bli ca , och . Den aktuella utgiftsprognosen för innebär att de utgående anslagsbehållningarna /2000 beräknas uppgå till ca (se kap. 5). Minskningen av anslagsbehållningarna - 2002 beräknas nu uppgå till sammanlagt , varav , och . Anledningen till att posten Minskning av anslagsbehållningar nu revideras ned för jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen är bl.a. att regeringen har för avsikt att fatta beslut om begränsningsbeloppp för att säkerställa att förbrukningen på vissa anslag och utgiftsområden inte överstiger vissa bestämda nivåer (se avsnitt 4.3). Den förändring som införts i anslagsförordningen (1996:1189) och som innebär att anslagssparande överstigande får användas först efter regeringens prövning, kommer också att förbättra regeringens möjligheter att kontrollera utgiftsutvecklingen . De medel som inte utnyttjas till följd av begränsningsbeloppen kommer inte automatiskt att dras in utan kan efter regeringens prövning föras över till efterföljande år i form av ett anslagssparande eller reservationsmedelsbehållning. Av denna anledning har beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats upp för jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Tekniska justeringar I avsnitt 4.1.1 föreslår regeringen att en teknisk justering görs av utgiftstaken åren 2000 2002. Ändringen av utgiftstaken föranleds bl.a. av de statliga ålderspensionsavgifter som införts i det reformerade ålderspensionssystemet. De statliga ålderspensionsavgifter som infördes och som förs till ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten innebär att statsbudgetens utgifter ökar. I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna öka med och med till följd av ålderspensionsreformen. Eftersom de statliga ålderspensionsavgifterna utgör en intern transaktion inom den offentliga sektorn som inte påverkar sektorns konsoliderade utgifter föreslog regeringen i budgetpropositionen att utgiftstaken för åren 1999 2001 skulle höjas med . har beslutat i enlighet med regeringens förslag. nådde den s.k. Genomförandegruppen, bestående av företrädare för de partier som stod bakom uppgörelsen om en reformering av det allmänna ålderspensionssystemet, en uppgörelse i ålderspensionsreformens utestående frågor. Uppgörelsen innebär bland annat att de statliga ålderspensionsavgifterna höjs från dagens av avgiftsunderlaget till av avgiftsunderlaget. Eftersom man vid beräkning av statlig ålderspensiongavgift även i fortsättningen skall bortse från den del av den försäkrades inkomst som överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp skall det schablonmässiga avgiftsuttaget på hela inkomstersättningen höjas från till för samtliga berörda anslag. Regeringen föreslår därför i denna proposition att den statliga ålderspensionsavgift som tas ut på pensionsgrundande inkomstersättningar som är belagda med allmän pensionsavgift höjs från av inkomstersättningarna till av inkomstersättningarna. Förändringen innebär att de statliga ålderspensionsavgifterna ökar med och med 3,7 respektive , vilket motiverar en höjning av utgiftstaken för staten med motsvarande belopp åren 2000 2002. Den förändrade beräkningen påverkar utgifterna inom främst utgiftsområde 10, 12, 13, 14 och 15 (se tabell 7.3). I budgetpropositionen informerade regeringen om att justeringar hade genomförts av anslagen för förvaltningskostnader . Justeringarna var föranledda av förändrad finansiering av avtalsförsäkringarna på det statliga området. Regeringen anmälde att justeringarna skulle behöva revideras eftersom regeringen såg vissa problem med den tillämpade modellen för premieberäkningar (se vidare volym 7, avsnitt 6.1). En sådan revidering har gjorts, vilket resulterat i en justering av anslagen (belopp per anslag anges under respektive anslagsavsnitt). Justeringen har ingen effekt på statsbudgetens saldo eftersom inkomsterna på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter ökar i motsvarande grad. Storleken på utgående statliga tjänstepensioner m.m. påverkas heller inte av förändringen. I budgetpropositionen gjordes bedömningen att dessa justeringar var av den storleksordningen att de fastställda utgiftstaken behövde höjas. Höjningen av utgiftstaket med anledning av denna justering av anslagen är att betrakta som en teknisk justering. Totalt uppgår justeringen av anslagen till , och . Regeringen föreslår i denna proposition att avdragsrätten för allmän pensionsavgift begränsas till . Begränsningen av avdragsrätten innebär att kommunsektorns skatteinkomster ökar med . För att kommunsektorns totala inkomster inte skall påverkas av förändringen föreslår regeringen att statens bidrag till kommunerna sänks med motsvarande belopp. Eftersom den offentliga sektorns konsoliderade utgifter inte påverkas av förändringen som de takbegränsade utgifterna minskar bör denna sänkning av kommunbidraget ingå i beräkningen av den tekniska justeringen av utgiftstaket. Totalt uppgår de förändringar av anslagen som motiverar en teknisk justering av utgiftstaket till och till . I enlighet med tidigare etablerad praxis att avrunda utgiftstaket till hela miljarder kronor (prop. 1995/96:150 och prop. 1996/97:150) föreslår regeringen att utgiftstaket revideras upp med för vart och ett av åren 2000 2002 till 765, 790 respektive . Tabell 7.3 Teknisk korrigering av utgiftstaket år Statliga avtalsför- säkringar Reviderade ålders- pensions- avgifter Totalt Uo1 64 0 64 Uo2 Samhällsekonomi 75 0 75 Uo3 152 0 152 Uo4 Rättsväsendet 515 0 515 Uo5 84 0 84 Uo6 Totalförsvar 1 386 -2 1 384 Uo7 Internationellt bistånd 18 0 18 Uo8 Invandrare och flyktingar 10 0 10 Uo9 Hälso- och sjukvård 61 0 62 Uo10 Sjukdom 19 1 533 1 551 Uo11 Ålderdom 0 4 4 Uo12 Familjer och barn 0 663 663 Uo13 Arbetslöshet 0 869 869 Uo14 Arbetsmarknad 180 457 637 Uo15 Studiestöd 0 294 294 Uo16 Utbildning och forskning 1 590 18 1 644 Uo17 Kultur m.m. 64 3 67 Uo18 Samhällsplanering 75 0 75 Uo19 Regional utjämning 1 0 1 Uo20 Miljövård 29 0 29 Uo22 Kommunikationer 424 0 424 Uo23 Jord- och skogsbruk 106 0 106 Uo24 Näringsliv 26 0 26 Uo25 Kommuner 0 0 0 Uo26 Statsskuldsräntor 0 0 0 Uo27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 0 0 0 Nya myndigheter 100 0 100 Totalt 5 015 3 840 8 855 Avgår: minskat statsbidrag till kommunsektorn1 4800 Totalt teknisk justering 4 055 1Avser neutraliseringen av de ökade skatteinkomsterna för kommuner och landsting till följd av skattereformen (reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift). 7.2 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme Förslaget till utgiftsramar, beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar innebär att de takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till , och . Rensat för de utgifter som föranleder en teknisk justering av utgiftstaket beräknas de takbegränsade utgifterna bli ca högre jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. beräknas de takbegränsade utgifterna nu bli ca 12 respektive högre efter en sådan rensning. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna minska från år . Rensat för de utgifter som föranleder en teknisk justering av utgiftstaket minskar de takbegränsade utgifterna till av BNP . Efter denna rensning minskar de takbegränsade utgifterna realt med i genomsnitt 2002. Budgeteringsmarginalen utgör skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna. Budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till och till . Budgeteringsmarginalen för har därmed minskat med i förhållande till vad som redovisades ekonomiska vårproposition.