prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård Allmän miljö- och naturvård 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Allmän miljö- och naturvård 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 9 2.3 Resultatbedömning 10 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 17 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna 22 2.3.4 Regeringens slutsatser 23 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 23 3 Miljövård 25 3.1 Omfattning 25 3.2 Utgiftsutveckling 25 3.3 Resultatbedömning 25 3.4 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet 26 3.5 Revisionens iakttagelser 26 3.6 Anslag 27 A1 27 A2 Miljöövervakning m.m. 28 A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 30 A4 Sanering och återställning av förorenade områden 32 A5 Miljöforskning 33 A6 Kemikalieinspektionen 34 A7 Visst internationellt miljösamarbete 35 A8 internationella miljöinstitut 36 A9 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning 37 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 38 4.1 Omfattning 38 4.2 Utgiftsutveckling 38 4.3 Resultatbedömning 39 4.4 Förändringar 39 4.5 Revisionens iakttagelser 40 4.6 Anslag 40 B1 40 B2 : Förvaltningskostnader 41 B3 : Kärnsäkerhetsforskning 42 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 43 4.7 Övrig statlig verksamhet 44 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen 9 2.2 Utgiftsutvecklingen fördelat per verksamhetsområde 24 3.1 Utgiftsutvecklingen 25 3.2 Anslagsutveckling 27 3.3 Uppdragsverksamhet 27 3.4 Offentligrättslig verksamhet 27 3.5 Beräkning av anslaget 28 3.6 Anslagsutveckling 28 3.7 Bemyndiganden 30 3.8 Beräkning av anslaget 30 3.9 Anslagsutveckling 30 3.10 Beräkning av anslaget 31 3.11 Bemyndiganden 32 3.12 Anslagsutveckling 32 3.13 Beräkning av anslaget 33 3.14 Anslagsutveckling 33 3.15 Anslagsutveckling 34 3.16 Offentligrättslig verksamhet 35 3.17 Uppdragsverksamhet 35 3.18 Beräkning av anslaget 35 3.19 Anslagsutveckling 35 3.20 Beräkning av anslaget 36 3.20 Anslagsutveckling 36 3.22 Anslagsutveckling 37 4.1 Utgiftsutvecklingen 38 4.2 Anslagsutveckling 40 4.3 Offentligrättslig verksamhet 41 4.4 Uppdragsverksamhet 41 4.5 Beräkning av anslaget 41 4.6 Anslagsutveckling 41 4.7 Beräkning av anslaget 42 4.8 Anslagsutveckling 42 4.9 Offentligrättslig verksamhet 43 4.10 Beräkning av anslaget 43 4.11 Anslagsutveckling 43 2.1 - Energianvändningen relaterad till BNP 13 2.2 - El för uppvärmning 13 2.3 - Utsläpp av koldioxid 14 2.4 - Bensenhalt, vinterhalvårsmedelvärde i olika tätorter (variation mellan orter) 14 2.5 - Utsläpp av försurande ämnen 14 2.6 - Persontransporter med bil 15 2.7 - Antal miljöcertifierade företag 15 2.8 - Deponerade mängder på avfallsupplag i 15 2.9a - Den svenska belastningen av fosfor på haven 16 2.9b - Den svenska belastningen av kväve på haven 16 2.10 - Återföring av fosfor i slam till 16 2.11 - Arealen skyddad produktiv skogsmark i procent av den totala arealen skogsmark 17 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A2 Miljöövervakning m.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband med bilavgasverksamhet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst , 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 278 211 A2 Miljöövervakning m.m. ramanslag 132 297 A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden ramanslag 671 551 A4 Sanering och återställning av förorenade områden ramanslag 65 000 A5 Miljöforskning ramanslag 50 000 A6 Kemikalieinspektionen ramanslag 83 712 A7 Visst internationellt miljösamarbete ramanslag 37 182 A8 internationella miljöinstitut ramanslag 12 000 A9 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning reservationsanslag 131 000 B1 ramanslag 85 449 B2 : Förvaltningskostnader ramanslag 82 648 B3 : Kärnsäkerhetsforskning ramanslag 65 969 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ramanslag 26 352 Summa 2 Allmän miljö- och naturvård 2.1 Omfattning Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, sanering och återställning av förorenade områden, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , och . Verksamheten inom , AB och () berör uppgifterna inom utgiftsområdet. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd (7), Kultur, medier, trossamfund och fritid (17), Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (18), Regional utjämning och utveckling (19), Energi (21), Kommunikationer (22), Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (23) och Näringsliv (24). 2.2 Utgiftsutveckling Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 372 1 577 1 759 1 721 1 830 2 020 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Införandet av och arbetet med att uppnå de nya miljökvalitetsmålen (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) och målen för ekologiskt hållbar utveckling har prioriterats högt i arbetet inom hela och på myndigheterna. Anslagssparandet på utgiftsområdet har minskat med . Bedömningen är att anslagssparandet kommer att minska ytterligare . Förändringar trädde den nya i kraft och fem miljödomstolar samt en miljööverdomstol inrättades. Utbildningsinsatser för de myndigheter m.fl. som tillämpar den nya miljölagstiftningen har fortsatt. Myndigheternas arbete med anledning av riksdagsbeslut om att inleda kärnkraftsavvecklingen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har intensifierats . Mål Målen inom utgiftsområdet är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktig god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Prioriteringar Bevarandet av den biologiska mångfalden prioriteras genom förstärkning av resurserna för skydd av värdefulla naturområden, främst skogsområden samt ytterligare medel till kalkning. Resurserna för sanering och återställning av förorenade mark- och vattenområden förstärks ytterligare. Miljöforskningen och då framför allt miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning ges ökade resurser genom ett nytt anslag. Förberedelserna inför ordförandeskap i EU prioriteras liksom arbetet med miljöhänsyn i samtliga samt miljöfrågorna inför 2.3 Resultatbedömning 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Klimat Enligt för klimatförändringar (SÖ 1993:13) skall halten av växthusgaser stabiliseras på en nivå som minskar risken för att farliga störningar uppkommer i klimatsystemet. Klimatfrågan är en global miljöfråga och det fordras internationellt samarbete för att minska utsläppen av växthusgaser. kan bara bidra till denna process. Vid klimatkonventionens tredje partsmöte i enades parterna om ett protokoll till klimatkonventionen som innebär bindande utsläppsåtaganden för alla industriländer. EU är en part till klimatkonventionen och enligt Kyoto-protokollet skall EU sammanlagt minska utsläppen av växthusgaser . beslutade EU:s miljöministrar hur EU:s åtagande i Kyoto-protokollet skall fördelas mellan medlemsländerna. För del innebär beslutet att har en möjlighet att öka utsläppen av växthusgaser års nivå till den första åtagandeperioden 2012. Vid det fjärde partsmötet som ägde rum i förhandlades flera utestående frågor i Kyoto-protokollet. Vid detta möte enades konventionens parter om en tidsplan för det fortsatta arbetet, den s.k. Action Plan. Av denna framgår att förhandlingarna kommer att fokuseras på att lösa dessa frågor vid partsmötet hösten . Den svenska politiken i klimatfrågor grundar sig på klimatpolitiska beslut (prop. 1992/93:179 bil. 1 s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361), det energipolitiska beslutet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) och transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU 10). Enligt beslut bör utsläppen av koldioxid från fossila källor stabiliseras nivå för att därefter minska. Regeringens nuvarande huvudsakliga strategi för att nå koldioxidmålet är att begränsa användningen av fossila bränslen och ersätta dem med förnybara energikällor, samt ett effektivare utnyttjande av energi. En kommitté (M 1998:06) med parlamentarisk sammansättning har startat arbetet med åtgärdsprogram för klimatarbete. Kommittén skall avge sitt betänkande . Den senaste tidens utveckling inom trafikområdet har koncentrerats till arbetet inom EU. har förhandlingsarbetet med de två Auto/Oil-direktiven om minskade avgasutsläpp för personbilar, lätta lastbilar och bussar samt kvalitetskrav på fordonsbränslen avslutats. har varit starkt engagerat i detta arbete och lyckats genomdriva ett antal förbättringar i de båda direktiven. Införandet av dessa direktiv i svensk lagstiftning föranleder en uppdatering av både miljöklassystemet för personbilar och miljöklassystemet för fordonsbränslen. Vad gäller direktivet som reglerar avgasutsläpp från tunga fordon har ministerrådet antagit en gemensam ståndpunkt. Parlamentets andra yttrande i frågan saknas fortfarande. Även vad gäller direktivet som reglerar avgasutsläpp från traktorer har en gemensam position antagits. har träffat en frivillig överenskommelse med europeisk bilindustri om en minskning av koldioxidutsläppen i samtliga nya personbilar för . Överenskommelsen är ett led inom ramen för att minska koldioxidutsläppen från personbilar inom EU. Överenskommelsen har sedermera antagits av ministerrådet . Förhandlingsarbetet med direktivet som reglerar en övervakningsmekanism för koldioxidutsläppen har även avslutats . Direktivet är ytterligare ett led i att minska koldioxidutsläppen. Ett arbete har påbörjats inom EU som syftar till att integrera miljöhänsyn inom transportområdet. Arbetet är ett gemensamt initiativ som tagits av kommissionens DG VII och DG XI. Arbetet fick en utgångspunkt i de gemensamma rådsslutsatser som transportministrarna och miljöministrarna antog . Arbetet pågår i kommissionens arbetsgrupper. I vårpropositionen 1999 förslogs en ändring av fordonsbeskattningen av el- och elhybridbilar som innebär skattebefrielse från fordonsskatt för dessa fordon . Regeringen avser återkomma med förslag till hur förmånsbeskattningen av personbilar som kan drivas med el eller gas kan jämställas med förmånsbeskattningen av motsvarande bilar som drivs med konventionella bränslen. Naturvård och biologisk mångfald Försurning Nedfallet av svavel i har halverats under de två senaste årtiondena. Nedfallet av kväve har i stället ökat . Sammantaget har det dock inneburit att försurningsläget förbättrats i vissa sjöar och vattendrag talet. Försurningsproblemen i de värst drabbade områdena kommer dock att kvarstå framöver. Även om det sura nedfallet skulle upphöra helt skulle det ta 50 innan marken har återhämtat sig. är ca 17 000 sjöar försurade och behovet av kalkning kommer att bestå . Kalkningarna kommer att tidigast kunna avbrytas i områden där inte markförsurningen är långt framskriden. Där markförsurningen är långt framskriden behöver kalkning fortsätta tills dess att aluminiumläckaget från marken minskat till halter som inte är giftiga för vattnets organismer. Behovet av kalkning styrs i betydande grad av vädret. med stor nederbörd ökar försurningsbelastningen och större mängder kalk behöver spridas än under ett normalt år. var ett extremt nederbördsrikt år. De höga flödena höjde följaktligen behovet av kalkning men medförde ett ökat behov även för . Havsmiljön De delarna i skärgårdsområdena där variationen av land och vatten skapar förutsättningar för biologisk mångfald, har skyddats i liten omfattning. Behovet av skydd av hotade biotoper är stort. Arbete pågår för att se över skyddet av värdefulla miljöer och inrättandet av reservat. Syftet med att skydda områden är att bevara marint värdefulla miljöer, ekosystem, arter och processer. Den biologiska mångfalden i havet utsätts för påfrestningar orsakade såväl av miljögifter, transporter som fiske. De höga halterna av kväve i och har lett till att stora delar av haven är övergödda vilket i sin tur påverkat växt- och djurlivet. Skydd och vård av värdefulla naturområden Verksamheten syftar till att säkerställa skyddsvärd natur, restaurera skadade värdefulla naturområden och förvalta fastighetsbestånd. Fastighetsbeståndet omfattar som avsatts för naturvårdsändamål och som ägs av staten. Det rör sig om 1 200 fastigheter spridda över hela landet. har kommunerna genom möjlighet att själva fatta beslut om naturreservat. är av landets yta skyddad som naturreservat eller nationalpark med stöd av (naturvårdslagen). Det totala antalet naturreservat har och ökat till ca 2 200 omfattande 3,2 miljoner ha. Reservatsarealen ligger huvudsakligen inom fjällområdena i , , och . Flertalet reservat finns emellertid utanför fjällområdet. Det finns 26 nationalparker med en sammanlagd yta på 650 000 ha. Den senaste är Färnebofjärdens nationalpark som bildades . Vid sidan av nationalparker och naturreservat är betydande landområden skyddade som domänreservat. Skogsskyddet Praktiskt taget alla skogar i är påverkade av skogsbruk på ett sätt som påverkat skogsekosystemens biologiska mångfald. I skogen finns ca 1 900 rödlistade arter, dvs. hotade, sällsynta och hänsynskrävande arter. Många är beroende av gammal skog. En tredjedel av dem är beroende av död ved. I dagens skogslandskap finns det bara 1 död ved. Ny kunskap och medvetenhet om de ekologiska behoven har gjort att utvecklingen nu går åt rätt håll och skogsbruksmetoderna håller på att anpassas efter de nya kraven. Vissa områden måste ändå undantas helt från skogsbruk. Det främsta syftet med skogsreservaten är att bevara de biologiska värdena. Många har också stor betydelse för friluftsliv, turism och som element i natur- och kulturlandskapet. Utvecklingen talet har inneburit en långsam men gradvis ökning av andelen skyddad skogsmark. har ca 900 000 ha eller av den produktiva skogsmarken, som totalt utgör 22,5 miljoner ha, skyddats som naturreservat, domänreservat och nationalparker m.m. Variationerna är stora inom landet men tyngdpunkten för skogsskyddet ligger i det fjällnära skogsområdet. I den fjällnära skogen är naturreservat medan av den produktiva skogsmarken i övriga landet är skyddad i form av reservat m.m. över hela skogsmarksarealen är de områden som av produktionsskäl eller naturvårdshänsyn inte blir föremål för skogsbruk emellertid avsevärt större. Skogsvårdslagen medför nämligen restriktioner för skogsbruket att avverka skogbärande impediment och svårföryngrad skog i fjällområdena. Skogsägarna gör också själva på frivillig grund betydande avsättningar av skogsmark för naturvårdsändamål. Den traditionella redovisningen av skyddade arealer är knuten till den produktiva skogsmarken som med vår svenska definition är . Om man istället utgår från de ägoslag som brukar redovisas enligt internationella ägoslagsdefinitioner har vi en sammanlagd areal på så definierad skogsmark och träd- och buskmark. Skogsbruk bedrivs på av denna areal. De tillkommande arealerna som omfattar ca utgörs främst av trädbevuxna berg- och myrimpediment, fjällbarrskog, skog inom reservaten samt videområdena i fjällen. Främst utgörs de således av mycket lågproducerande marker av relativt begränsad betydelse för målet att bevara den biologiska mångfalden i skogslandskapet. Odlingslandskapet Det svenska odlingslandskapet har genomgått en omfattande strukturrationalisering talet. Våtmarker har dikats ut, handelsgödsel- och bekämpningsmedelsanvändning har blivit en del av jordbruket, mekaniseringen har resulterat i större odlingsenheter och många småbiotoper har försvunnit. Traditionellt skötta ängs- och hagmarker har övergetts och vuxit igen eller igenplanterats. Detta har naturligtvis påverkat odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturvärden. Endast av landets yta utgörs av odlingsmark men den är av stor betydelse för landets biologiska mångfald. Ca 2 000 av landets rödlistade arter är knutna till odlingslandskapet och framför allt till naturbetesmarkerna. av den odlade marken, dvs. 67 000 ha odlingsmark är skyddad som naturreservat genom bestämmelser. Sedan EU inträdet har betydande insatser gjorts för att stärka den biologiska mångfalden i odlingslandskapet framför allt genom miljöersättningsprogrammet för jordbruket (detta redovisas närmare under utgiftsområde 23). Skydd av hotade arter har föreslagit eller redovisat sammanlagt land- och vattenområden för Natura 2000. Många av de svenska områdena har redan ett befintligt skydd i form av t.ex. naturreservat eller fågelskyddsområden. Områdena kommer efter beslut av EU kommissionen att ingå i det sammanhängande europeiska 2000. har liksom många andra länder antagit FN:s handlingsprogram för det 21:a århundradet (), där en hållbar utveckling lyfts fram som ett övergripande mål för samhällsutvecklingen. För att mäta framgångarna i detta arbete behövs uppföljningssystem av olika slag. I och andra länder som , och och även i internationella organisationer som FN, och EU pågår ett intensivt arbete med att utveckla indikatorer för hållbar utveckling. Gröna nyckeltal är ett av regeringens instrument att följa det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Nedan presenteras elva nyckeltal som alla beskriver en utveckling i samhället inom angelägna områden för miljön. Flera av nyckeltalen har direkt anknytning till mål som antagits av , andra nyckeltal har anknytning till regeringens mål om resurshushållning. Flera länder och organisationer, t.ex. inom EU, utarbetar nyckeltal för en ekologisk hållbar utveckling och dessa sammanfaller i flera fall med de som här presenteras. Nyckeltal är endast ett grovt uppföljningssystem och skall därför ses som en förenkling av det indikatorsystem som föreslagits av för att följa de av regeringen föreslagna miljökvalitetsmålen (deFacto; 98 Uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål). Utvecklingen av nyckeltal är en process där nyckeltalen måste anpassas efter de mål de avser följa, relevanta miljöproblem och samhällsutvecklingen i övrigt. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen. Regeringen avser också att regelbundet för presentera gröna nyckeltal. Användning av energi Nyckeltalet skall belysa samhällets energihushållning. Nyckeltalet beskrivs som energianvändning relaterad till BNP. Diagram 2.1 - Energianvändningen relaterad till BNP över en längre tidsperiod har energianvändningen blivit effektivare, det vill säga användningen av energi i förhållande till BNP har sjunkit. Den totala energianvändningen har emellertid bara förändrats marginellt . Allt större bostäder och fler apparater som är beroende av elektricitet är exempel på en utveckling i samhället som har lett till att den totala energianvändningen inte har minskat trots att användningen av den energi vi förbrukar blivit effektivare. Även om den totala energianvändningen har varit förhållandevis har sammansättningen förändrats betydligt. Oljans andel har minskat kraftigt. har en utbyggnad av vattenkraft och kärnkraft skett. Användningen av biobränslen och torv har också ökat. El för uppvärmning Nyckeltalet skall belysa den totala elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler. Nyckeltalet beskriver antalet TWh el som används för uppvärmning. Diagram 2.2 - El för uppvärmning Elanvändningen för uppvärmning av våra bostäder och lokaler har ökat under . Enstaka avvikelser från trenden beror på temperaturväxlingar till följd av vädret, till exempel en ovanligt kall eller ovanligt varm vinter. En stor andel av elproduktion används för uppvärmning av bostäder och lokaler. har nästan vart fjärde småhus direktverkande el för sin uppvärmning. En minskad användning av el skulle underlätta den planerade kärnkraftsavvecklingen. Utsläpp av koldioxid Nyckeltalet skall belysa klimatpåverkan. Nyckeltalet beskriver hur många ton koldioxid som släpper ut till luften (exklusive utsläpp från förbränning av biobränslen, eftersom dessa bedöms som neutrala vad gäller utsläpp av koldioxid). För att utjämna skillnader som beror på temperatur och vattentillförsel redovisas även normalårskorrigerade utsläpp. Diagram 2.3 - Utsläpp av koldioxid Utsläppen av koldioxid i har nästan halverats . De faktiska utsläppen av koldioxid har ökat talet, men legat i huvudsak sedan de korrigerats för klimatvariationer. Orsaken till ökningen är framför allt ökad användning av fossila bränslen inom el- och värmeproduktion vid kallare väder vissa år samt ökade transporter. Temperatur och nederbörd påverkar energianvändningen och därmed även koldioxidutsläppen. Den tydliga ökningen kan delvis förklaras av en kall vinter och mycket låg produktion av el från vattenkraft. De normalårskorrigerade utsläppen för ligger under motsvarande utsläpp för . Vid en internationell jämförelse av de svenska utsläppen av koldioxid per person eller i relation till BNP har bland de lägsta utsläppen bland länderna. Det beror framför allt på att vår energiproduktion till stor del baseras på vattenkraft, kärnkraft och biobränsle. Bensenhalt i luft Nyckeltalet skall belysa utsläppen av cancerframkallande ämnen och ger ett mått på luftkvaliteten i tätorter. Bensenhalten beskrivs i mikrogram per kubikmeter i tätortsluft. Diagram 2.4 - Bensenhalt, vinterhalvårsmedelvärde i olika tätorter (variation mellan orter) Bensenhalt i luft har minskat talet. Det beror främst på minskad bensenhalt i bensin och på katalytisk avgasrening på bensindrivna personbilar. ligger dock nivån över lågrisknivån i de flesta tätorter. Utsläpp av försurande ämnen Nyckeltalet skall belysa de svenska utsläppen av försurande ämnen. Nyckeltalet beskriver hur många ton svaveldioxid och kväveoxider som släpper ut . Diagram 2.5 - Utsläpp av försurande ämnen Utsläppen av svaveldioxid har minskat med och utsläppen av kväveoxider . Minskningarna beror främst på bättre reningsteknik, ökad energihushållning, minskat svavelinnehåll i olja och övergång från olja till el. En rad gamla industrianläggningar har också lagts ner. Försurningen orsakas av utsläpp av svaveldioxid, kväveföreningar och ammoniak som omvandlas i luften till sura ämnen och faller ned över områden som ofta ligger långt ifrån utsläppsstället. Utsläppen kommer framför allt från energiproduktionen, olika industrier, sjöfart samt väg- och flygtrafik. Mellan av det sura nedfallet i beror på våra egna utsläpp. Resten kommer från andra länder. Miljöanpassade färdsätt Nyckeltalet skall belysa medborgarnas omställning till mer miljöanpassade färdsätt. Nyckeltalet beskrivs som antalet fordonskilometer med bil per invånare och år. Diagram 2.6 - Persontransporter med bil När det gäller persontransporterna med bil kan en svag ökning observeras för mättillfällena . Vägtrafiken är den största källan till luftföroreningar och buller, särskilt i tätorterna. Persontrafiken står för en stor andel av transporternas utsläpp av koldioxid, kvävedioxider, kolväten och partiklar.