prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — läns allmänna försäkringskassa påpekar att konsekvensen av utredningens förslag är att ett barn med egen inkomst med rätt till barnpension om kommer i ett bättre läge än ett barn med samma inkomst men med underhållsstöd med samma be- lopp. föreslår att den partiella skattefriheten för barnpen- sion skall utryckas i kronor i stället för i procent av prisbasbeloppet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt nuvarande regler i AFL, som beskrivits närmare i avsnitt 4, utgörs grundskyddet inom barnpensionen av folkpensioneringen. Sådan pension utges dels på en grundnivå, dels på en garantinivå. Grundnivån utgör av prisbas- beloppet vid en förälders död och den dubbla när båda föräldrarna har avlidit. Enligt garantiregeln utges barnpension emellertid alltid med sådant belopp att barnet, tillsammans med vad det får i tilläggspension, är tillförsäkrat barnpension på en nivå som motsvarar av prisbasbe- loppet efter varje avliden förälder (uppgår detta garanterade be- lopp till /mån). För rätt till oavkortad folkpension i form av barnpension krävs att den avlidne kunnat tillgodoräknas antingen 40 bo- sättningsår i eller med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension. Eftersom det ansågs orimligt att ett barn med tillämpning av nämnda försäkringsregler, efter en förälders död skulle stå utan ekonomiskt stöd i de situationer när den avlidne föräldern inte varit bosatt i eller inte haft anknytning till svensk förvärvsliv, infördes i lagen (1996:1030) om underhållsstöd en möjlighet för dessa barn att erhålla underhållsstöd även efter en förälders död. Något krav på att föräldern skall ha haft någon anknytning till uppställs inte för barnets rätt till under- hållsstöd. Detta var således ett sätt att stärka barnets rätt till en garanterad ersättning, då det förlorat en förälder eller båda föräldrarna genom döds- fall. Vid tidigare reformarbete på barnpensioneringens område har det även funnits en strävan att skapa en överensstämmelse mellan barnpensionerna å ena sidan och föräldrars underhållsskyldighet enligt regler respektive samhällets stöd till barn till särlevande föräldrar å andra sidan. Utredningen har genom sitt förslag helt likställt grundskyddet inom barnpensioneringen med det grundskydd samhället genom under- hållsstöd ger till barn med särlevande föräldrar. Utredningen föreslog således att underhållsstödet skulle utges såväl till efterlevande barn som till barn med särlevande föräldrar. Underhållsstödet skulle fastställas och beräknas med lika regler och regleras i en gemensam lag. Även om regeringen anser att det är av vikt att såväl behålla som för- stärka den koppling som finns mellan underhållsstödet till barn med särlevande föräldrar och grundsskyddet inom barnpensioneringen, anser vi att grundskyddet till barn till en avliden förälder inte fullt ut bör lik- ställas med grundskyddet till barn med särlevande föräldrar. Istället före- slår regeringen att grundskyddet skall utgöras av en från underhållsstödet fristående förmån benämnd efterlevandestöd till barn. Liksom ett flertal remissinstanser, anser regeringen att fördelarna med att samtliga förmåner till efterlevande regleras i en och samma lag väger över. Regeringen föreslår därför att efterlevandestödet skall regleras i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Enligt regeringens uppfattning är det av vikt att personkretsen och åldersgränsen för rätt till efterlevandestöd till barn är desamma som gäller för rätt till barnpension. Med den föreslagna lagtekniska lösningen som innebär att efterlevandestöd till barn regleras i lagen om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn kommer detta att bli fallet. Vida- re innebär detta bl.a. att möjligheten till retroaktiv utbetalning av för- månerna kommer att vara densamma för såväl barnpension som efter- levandestöd till barn. Efterlevandestöd till barn skall ha till syfte att tillförsäkra det efter- levande barnet en viss lägsta nivå i händelse av en förälders eller båda föräldrarnas död. Liksom utredningen anser regeringen att barnets behov av ekonomisk försörjning är densamma oavsett om den avlidne föräldern före dödsfallet bott eller arbetat i eller inte haft sådan anknytning till . Som ovan nämnts är ett barn vars förälder saknat anknytning till berättigat till underhållsstöd vid förälderns dödsfall. En tillämpning av dagens regler för rätt till barnpension och bestämmelserna om underhållsstöd innebär att ett barn kan bli såväl underkompenserat som överkompenserat. Ett barn blir underkompenserat i de fall barnet först uppbär underhållsstöd med och därefter den bidragsskyldige föräldern avlider och efterlämnar en barnpension, som på grund av den avlidnes begränsade anknytning till (eller annat EU/EES-land) understiger underhållsstödets belopp på . I dessa fall kan något underhållsstöd inte betalas ut enligt de nu gällande reglerna. Överkompensation inträffar i de fall då det efter den avlidne finns rätt till barnpension enligt någon utländsk lagstiftning men inte enligt AFL. Här föreligger det inget hinder enligt lagen om under- hållsstöd mot att med utbetalning av den utländska barn- pensionen utge underhållsstöd till barnet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att efterlevandestöd till barn, till skillnad från dagens folkpension, inte skall vara beroende av den av- lidne förälderns anknytning till . Härigenom kommer storleken av efterlevandestödet att vara detsamma såväl till ett efterlevande barn vars förälder saknat anknytning till som till ett barn vars förälder haft en längre eller kortare anknytning hit. Som en konsekvens av detta för- slag bör, enligt regeringens bedömning, ett barn till en avliden förälder inte längre vara berättigad till underhållsstöd eftersom han eller hon alltid kommer att erhålla ett minimiskydd genom efterlevandestöd till barn. Regeringen avser att senare återkomma med ett sådant förslag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Såsom två försäkringskassor påtalat kommer denna reglering även att ge ett fullgott skydd till barn efter en förälder som har invandrat hit och som bott eller arbetat i under endast . I detta av- seende föreslog utredningen att om det efterlämnade barnet inte var svensk medborgare skulle grundskyddet utges endast om den avlidne för- äldern eller barnet har varit bosatt i . Detta är en bestämmelse som fram till utgången av gäller för rätt till underhållsstöd enligt lagen om underhållsstöd. I samband med ikraft- trädandet av socialförsäkringslagen (1999:799) (SofL) , avskaffas denna bestämmelse. Genom nämnda lag skall svenskt medborgarskap inte längre vara något försäkringsvillkor för rätt till socialförsäkringsförmåner. Det finnas därför inget skäl att införa denna kvalificeringsbestämmelse enbart för grundskyddet till efterlevande barn. Detta är en bestämmelse som dessutom inte kan upprätthållas i förhållan- de till medborgare i annat EU/EES-land. Regeringen föreslår således att alla barn som har förlorat en eller båda föräldrarna skall erhålla en lika hög minimiförmån. Efterlevandestöd till barn bör dock utges endast till barn bosatta i . Visserligen kan dagens folkpension, som baseras på den avlidnes tillgodoräknade pen- sionspoäng för tilläggspension, betalas ut utanför , men det utbe- talda beloppet är då relaterat till hur med tillgodoräknade pen- sionspoäng som den avlidne har tillgodoräknats. Desto kortare anknyt- ningstid till , desto lägre folkpension betalas ut. Inom EU/EES- området kan även bosättningsbaserad folkpension i form av barnpension betalas ut utanför , men även i det fallet gäller att vid en kortare bosättningstid i är pensionen lägre. Eftersom den nu föreslagna garanterade miniminivån utges med ett lika stort belopp oberoende av den avlidnes anknytning till och i jämförelse med gällande system med i förekommande fall ett högre belopp, bör efterlevandestödet inte betalas ut vid bosättning utanför . Regeringen föreslår därför att efterlevandestöd till barn skall utges endast om barnet är bosatt i . För det fall barnet flyttar från skall något efterlevande- stöd inte längre betalas ut. Efterlevandestöd till barn är således enligt re- geringens förslag en rent bosättningsbaserad minimiförmån, vars storlek inte är beroende av den avlidnes försäkringstid i . Frågan om barnet är att anse som bosatt i bör bestämmas enligt reglerna härom i SofL. Enligt 2 kap. 1 § nämnda lag kan en person anses vara bosatt i även om han eller hon vistas utomlands, men endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Regeringen gör bedöm- ningen att efterlevandestöd till barn skall föras in som bosättningsbaserad förmån enligt SofL. Regeringen återkommer dock i en senare proposition med förslag i dessa avseenden. Beräkning av efterlevandestöd till barn Storleken på grundskyddet bör så långt möjligt motsvara den garantinivå som ett efterlevande barn enligt dagens regler är berättigad till i form av folkpension. Om grundskyddet skulle bestämmas på motsvarande sätt som gäller för underhållsstöd skulle grundskyddet inom barnpensioner- ingen bli lägre än vad som gäller enligt dagens system. Eftersom under- hållsstödet utges med ett bestämt belopp, och inte förändras i takt med den allmänna prisutvecklingen, kan denna skillnad också komma att öka efter ikraftträdandet av nu lämnade förslag. Reger- ingen anser inte att det är motiverat med en sådan förändring av efterlevande barns grundskydd. Regeringen föreslår därför, i likhet med vad flertalet remissinstanser påtalat, att grundskyddet skall vara värdesäkrat. Efterlevandestöd till barn har liksom garantipension till syfte att garantera alla en lägsta rimliga levnadsstandard. Regeringen föreslår därför att efterlevandestödet till barn skall knytas till prisbasbeloppet. För att behålla dagens nivå på grundskyddet föreslår regeringen att efter- levandestödet skall fastställas till den nivå som gäller som garanti- nivå. Regeringen föreslår således att efterlevandestöd till barn skall ut- göra av det gällande prisbasbeloppet. Vid båda föräld- rarnas död föreslås att efterlevandestödet skall utges med ett dubbelt be- lopp, dvs. utgöra av prisbasbeloppet. En koppling till inkomstindex innebär inte en värdesäkring av efter- levandestödet till barn eftersom värdet av efterlevandeskyddet vid svag tillväxt skulle komma att sjunka. Mot denna bakgrund bör efterlevande- stödet till barn, såsom TCO föreslagit, inte knytas till nämnda index. Överstiger barnpensionen den garanterade nivån bör det inte betalas ut något efterlevandestöd. Regeringen föreslår därför att efterlevandestödet skall avräknas krona för krona mot den barnpension som barnet har rätt till. Vid denna avräkning föreslår regeringen att även utländska efter- levandepensioner som barnet är berättigat till skall beaktas om dessa pen- sioner inte är av utfyllnadskaraktär. Som redovisas i avsnitt 12.2.2 föreslår regeringen att om barnet har rätt till efterlevandelivränta efter den avlidne enligt lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring, som rätt till barnpension föreligger, skall dessa båda förmåner samordnas. Detta sker genom att det är efterlevan- delivräntan som minskas av barnpensionen. Detta motsvarar i huvudsak dagens bestämmelser. Emellertid sker samordningen såväl med barnpension från folk- som tilläggspensioneringen. Detta leder tanken till att även efterlevandestödet till barn skall ingå i samordningen genom att det skall minska efterlevandelivräntan. Efterlevandestödet till barn skiljer sig emellertid på många sätt från folkpensionsförmånen. Bl.a. utges efterlevandestödet bara till barn som på grund av bristande barnpension är i behov av sådant skydd och då oavsett den avlidnes anknytning till . Om barnet uppbär barnpen- sion, svensk eller likställd utländsk, med ett belopp motsvarande bas- nivån på efterlevandestödet, eller av prisbasbeloppet, utges inget efterlevandestöd till barn. Efterlevandestödet till barn är därmed att betrakta som en miniförmån som alla barn som är bosatta i är berättigade till, och inte som en pensionsförmån. Eftersom efterlevande- ränta, på samma sätt som barnpension, har att ersätta barnet för den in- komst som den avlidne tidigare bidragit med, anser regeringen att efter- levanderäntan skall påverka efterlevandestödet till barn på samma sätt som barnpension gör i stället för att efterlevandestödet till barn minskar efterlevandelivräntan. Motsvarande skall gälla för utländsk likställd efterlevandelivränta som barnet uppbär. Regeringen föreslår därför att den efterlevanderänta som barnet uppbär, dvs. efter det att denna har minskats på grund av samordningen med barnpensionen, skall minska efterlevandestödet till barn krona för krona. På samma sätt som enligt dagens regler föreslår regeringen att ett dub- belt så högt grundskydd i form av efterlevandestöd skall tillförsäkras barn i de fall då det förlorat båda sina föräldrar. Enligt dagens regler avräknas vid båda föräldrarnas död den gällande garantinivån från folkpensioneringen mot den sammanlagda barnpensionen från tilläggspensioneringen. Att såsom PTK föreslagit inte också göra detsamma vid avräkningen av efterlevandestöd, finner regeringen inte skäl för eftersom efterlevandestöd till barn är avsett att tillförsäkra barnet ett visst minimiskydd. Regeringen föreslår därför att detta dubbla efterlevandestöd skall avräknas mot den sammanlagda svenska eller utländska barnpension som inte är av utfyllnadskaraktär och efterlevandelivränta som kan utbetalas efter båda föräldrarna och att någon uppdelning på vardera föräldern inte skall göras. I likhet med utredningens förslag, och till skillnad från vad som gäller enligt nuvarande regler, anser regeringen att änkepension som betalas ut vid sidan av barnpensionen inte i något fall bör påverka storleken av den minimiförsörjning i form av efterlevandestöd som skall garanteras ett efterlevande barn. Enligt bestämmelser i samordnas barnpension och förtidspension från folkpensioneringen genom att om rätt till båda förmånerna föreligger utges endast den största av dessa. Genom denna bestämmelse får barnet alltså den förmån som ger honom eller henne det förmånligaste ekono- miska resultatet. Regeringen anser att motsvarande skall gälla även . Vi föreslår således att samordning skall ske mellan förtidspen- sion från folkpensioneringen och efterlevandestödet till barn och att barnet därvid skall erhålla det i kronor mätt högsta beloppet. Det skall noteras att det är det mot barnpensionen minskade efterlevandestödet som skall jämföras med förtidspensionen. Eftersom utredningen föreslagit att grundskyddet inom barnpensioner- ingen fullt ut skulle likställas med underhållsstöd till barn med särlevan- de föräldrar, var det en naturlig följd att även grundskyddet inom barn- pensioneringen skulle inkomstprövas mot barnets egna inkomster. Med det nu lämnade förslaget finns inte denna koppling. Mot denna bakgrund, och eftersom förmåner till barn inte bör försämras i förhållande till dagens system, är det regeringens uppfattning att efterlevandestödet bör utges oavsett vilka egna inkomster barnet har. Regeringen lämnar därför inte förslag om att efterlevandestöd till barn skall inkomstprövas mot barnets egna inkomster. Skattefritt belopp Enligt 11 kap 40 § inkomstskattelagen (1999:1229), som trädde i kraft men tillämpas första gången vid taxering, är barnpension inte till den del pensionen för den avser upp- går till en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet att anse som skattepliktig inkomst. Detta motsvarar således garantinivån enligt dagens regler för barnpension. Det är rimligt att en viss del av beloppen som betalas ut är skattefritt. I likhet med de gällande reglerna bör skattefriheten gälla oberoende av om ersättningen till barnet helt och hållet består av efter- levandestöd till barn eller om det delvis eller helt består av barnpension (svensk eller utländsk sådan). Regeringen gör därför den bedömningen att den gällande bestämmelsen om skattebefrielse även bör gälla för det nu föreslagna efterlevandestödet till barn och den barnpension som utges till barnet för . Eftersom regeringen, till skillnad från utredningen, föreslår att grundskyddet skall utges som en viss andel av prisbasbeloppet bör det skattefria beloppet också anges i procent av nämnda basbelopp och inte såsom förordat bestämmas i kronor. Regeringen avser att senare återkomma med förslag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) som överenstämmer med vår redovisade bedömning. 8.5 Internationella aspekter på förslagen Regeringens bedömning: Barnpension bör betalas ut oavsett var i världen barnet är bosatt. Efterlevandestöd till barn bör betalas ut endast så länge barnet är bosatt i . Efterlevandestödet till barn faller inom tillämpnings- området för förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, men bör betraktas som en sådan särskild icke avgiftsfinansierad förmån som inte behöver betalas ut inom EU/EES-området. Efterlevandestödet till barn bör kunna avräknas mot utländsk efter- levandepension som inte är av utfyllnadskaraktär. Utredningens bedömning: Bedömningen i betänkandet stämmer överens med regeringens bedömning, även om utredningen föreslog en annan konstruktion av grundskyddet genom att det skulle utges i form av underhållsstöd. Remissinstanserna: RFV menar att utredningens förslag att låta underhållsstöd utgöra det grundläggande skyddet inom barnpensionen leder till att detta torde betraktas som barnpension i den mening som av- ses i Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemed- lemmar flyttar inom gemenskapen. Detta får till följd att kan komma att tvingas exportera underhållsstödet fullt ut i vissa situationer och att det i andra fall tas hänsyn till underhållsstödet vid beräkningen av det tillägg som i vissa situationer har att ge ut. Skälen för regeringens bedömning: Det underlag som regeringen föreslår skall ligga till grund för beräkningen av inkomstgrundad efter- levandepension är ett livsinkomstbaserat pensionsunderlag och innebär att pensionens storlek med automatik är beroende av hur många års in- komster som ligger till grund för beräkningen. Även den antagna pen- sionsbehållningen som i förekommande fall skall ligga till grund för be- räkningen av förmånen beräknas på den avlidnes inkomster under en viss före dödsfallet. Barnpension som har beräknats på grundval av detta underlag bör, på samma sätt som gäller för tilläggspension enligt dagens regler, betalas ut oavsett var i världen barnet är bosatt. Det grundläggande skyddet inom barnpensioneringen skall enligt regeringens förslag vara konstruerat så att ett barn som förlorat en förälder blir berättigat till efterlevandestöd till barn som är detsamma oavsett hur länge den avlidne förvärvsarbetat i eller hur länge han eller hon har varit bosatt här. Efterlevandestöd till barn skall avräknas krona för krona mot den inkomstgrundade efterlevandepension svensk eller utländsk som barnet är berättigat till. Efterlevandestödet skall emellertid utges endast så länge barnet är bosatt i . Om barnet är svensk medborgare och flyttar till ett land inom eller utanför EU/EES-området gäller enligt nuvarande regler att dagens barn- pension från folkpensioneringen betalas ut i relevant antal 30-delar i för- hållande till den avlidne förälderns intjänade ATP-poäng. Även bosätt- ningsbaserad folkpension kan betalas ut i relevanta 40-delar inom EU/EES-området. har också kunnat, under vissa förutsättningar, bli skyldigt att utge ett tillägg till utländsk barnpension, om den barnpen- sion som barnet uppbär i det nya bosättningslandet understiger den barn- pension han eller hon hade varit berättigat till i . gäller i huvudsak samma regler för beräkning och utbetalning av folkpension i form av barnpension som gäller för folkpension i form av omställningspension eller särskild efterlevandepension. Barnpensionen följer därmed bestämmelserna i förordningen (EEG) nr 1408/71 för pen- sion och betraktas enligt huvudregeln som pension och inte som tidigare, som en familjeförmån. Emellertid kan barnpension under vissa förutsätt- ningar alltjämt betraktas som en familjeförmån. Om den avlidne för- äldern dels varit försäkrad i , dels varit försäkrad i ett land vars nationella regler inte ger rätt till barnpension kan bli skyldigt att betala ut en barnpension från folkpensioneringen även om barnet inte är bosatt i . Vidare kan komma att betala ut ett tillägg till den barnpension som barnet är berättigat till i annat EU/EES- land om denna pension understiger den som skulle ha betalats ut om barnet varit bosatt i . Enligt huvudregeln följer enligt förordningens exportabilitetsprincip att kontantförmåner som betalas ut vid bl.a. invaliditet eller ålderdom eller till efterlevande inte får minskas, ändras, innehållas, dras in eller kon- fiskeras med anledning av att den berättigade är bosatt i eller flyttar till ett annat medlemsland än det land som utger förmånen. Även om efterlevandestödet, såsom Lagrådet påpekat, har kopplingar till och likheter med förmånen underhållsstöd är det regeringens uppfatt- ning att efterlevandestödet i första hand är att betrakta som en förmån till efterlevande och därför faller inom tillämpningsområdet för förordningen (EEG) nr 1408/71. Förmånen skall visserligen enligt vårt förslag regleras inom ramen för efterlevandepension, men endast utges som en minimi- förmån och inte göras beroende av vilken anknytning den avlidne haft till . Efterlevandestödet kommer att prövas mot barnets barnpension och det kommer inte att finansieras genom avgifter (se avsnitt 14). Mot denna bakgrund torde förmånen kunna betraktas som en sådan förmån som avses i art. 4.2 a i förordningen (EEG) nr 1408/71, dvs. en icke av- giftsfinansierad förmån som utges som tillägg till andra förmåner. För- månen bör då kunna förtecknas i bilaga 2 a till förordningen och skulle enligt art. 10 a vara undantagen från exportskyldighet. Enligt regeringens uppfattning torde regeringen i förhandlingar inom EU på den sociala trygghetens område, med hänsyn till förmånens ka- raktär, med framgång kunna hävda att den skall förtecknas i nämnda bi- laga till förordningen (EEG) nr 1408/71. En bestämmelse som innebär att grundskyddet betalas endast så länge barnet är bosatt i skulle därigenom kunna upprätthållas även i förhållande till andra länder inom EU/EES. Därutöver bör vårt förslag till förfaranderegler för efterlevande- stöd till barn närmare preciseras i bilaga 6 till nämnda förordning. För det fall regeringen inte får framgång med sin begäran, måste nya överväganden om efterlevandestödet göras. I detta sammanhang är det möjligt att bestämmelserna i 8 kap. förordningen (EEG) 1408/71 kommer att bli tillämpliga, varför kan bli tvingat att utge ett tillägg till ett barn som är bosatt i ett annat medlemsland. Som redovisats ovan föreslår regeringen att efterlevandestöd till barn skall avräknas inte bara mot svensk barnpension utan även mot sådan likställd utländsk pension. Det är regeringens bedömning att denna av- räkning även kan tillämpas mot barnpension från annat EU/EES-land. Efterlevandestöd till barn är en minimiförmån vars storlek inte är beroen- de av försäkrings- eller bosättningsperioder, dvs. det utges oavhängigt av den avlidnes eller barnets försäkringstid i . Däremot krävs att barnet skall anses som bosatt i för att förmånen skall utges. Mot denna bakgrund bör efterlevandestödet till barn kunna förtecknas i bilaga 4 D till den ovan nämnda förordningen (EEG) nr 1408/71. Därigenom kan de nationella bestämmelserna om bl.a. minskning av förmånen enligt artikel 46 b nämnda förordning tillämpas fullt ut. Regeringens bedöm- ning är således att efterlevandestödet till barn utan hinder av EG-rättsliga bestämmelserna kan minskas av såväl svensk som utländsk barnpension.