prop · GO0352 · 2000-12-15 00:00:00 — Det nystartade projektet för uppföljning och analys av IT-incidenter i telenät och Internet bör kunna lämna konkret underlag. Även PTS redovisning av förutsättningarna för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering har givit underlag för att bedöma nivån på hotet. genomför regelbundet övningar för att säkerställa förmågan inom PTS och operatörerna. Två övningar har genomförts detta år. genomfördes en övning avseende ett samordnat utnyttjande av de tre GSM-operatörernas mobila basstationer vid dammkatastrofer i och samt sprängattentat mot telestationer i . genomfördes en övning som avsåg ett samlat utnyttjande av reservelverk vid långvariga elavbrott inom större områden i landet. kommer ytterligare någon övning att hållas för att Skr. 2000/01:52 belysa t.ex. samordnade åtgärder och prioriteringar vid omfattande skadegörelse i transmissionsnät. 5.4Radio och TV () Sammanfattning: beslut med anledning av regeringens proposition Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158, bet. 1996/97: KU3, rskr. 1996/97:18) innebär att regeringens beredskapskrav på , , och har förtydligats samt att Styrelsen för psykologiskt försvar har fått i uppgift att vara samrådsorgan i frågor om beredskap på medieområdet. Regeringen har i en tidigare skrivelse till (skr.1998/99:33) redogjort för beredskapen vad gäller bl.a. radio och TV. arbetar regeringen med att ta fram de villkor som skall gälla för de tre public service-företagen under nästa tillståndsperiod som inleds . Beredskapsfrågorna kommer att uppmärk- sammas i arbetet med de nya sändningstillstånden. 5.4.1Hotens och riskernas karaktär Radio och TV har betydelse i beredskapshänseende ur två aspekter. Dels handlar det om att radion och TV:n skall nå ut till sina lyssnare och tittare i alla situationer, dels har radio och TV en viktig funktion att fylla när det gäller att nå ut till allmänheten med information vid särskilda händelser. Distributionssystemen för radio och TV kan hotas av handlingar som sabotage, terroristaktioner och infiltration. Störningar kan även orsakas av faktorer såsom bristande underhåll, konstruktionsfel och den mänskliga faktorn, större skadehändelser orsakade av rena tekniska fel inom eller utom systemet samt olika typer av naturkatastrofer. Distributionen av TV är också känsligt för elbortfall. Enligt Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) innebär digital-TV-tekniken till viss del en ny typ av sårbarhet. Styrelsen för psykologiskt försvar menar att den ökande mjukvarubaserade tekniken medför nya informationsrelaterade hot. Systemet kan drabbas av problem som förekommer också inom andra sektorer som är känsliga för IT-relaterade hot, dvs. virus och haverier orsakade av tekniska fel. Enligt SPF är dock försörjningen av el den svagaste länken i kedjan. Utgångspunkten för ett säkert och uthålligt distributionssystem för radio och TV är de krav som regeringen ställer på enskilda programföretag om den tekniska säkerheten och kvaliteten på sändningarna. Inom radio- och TV-området är det de företag som har sändnings- tillstånd beslutade av regeringen om villkor för sändning som främst berörs vid en sektorsgenomgång. Dessa är dels de tre public service- Skr. 2000/01:52 företagen (), () och (), dels TV4, de kommersiella lokalradiostationerna och distributionsföretaget . Radio och TV-sändningar omfattas främst av regleringar i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och radio och TV-lagen (1996:844). Enligt 3 kap. 1 § YGL har varje svensk medborgare och svensk juridisk person rätt att sända radioprogram (i denna term inbegrips även television) genom tråd (kabel). Trådsändningar till allmänheten, d.v.s. sändning av meddelanden med hjälp av elektromagnetiska vågor som är bundna till en ledare (tråd, kabel), kan alltså bedrivas fritt och omfatta hela landet. Rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får, enligt 3 kap. 2 § YGL, regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana regler finns i huvudsak i radio- och TV-lagen som ger föreskrifter om sändningar av ljudradio- och TV- program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Av 2 kap. 1 § radio- och TV-lagen följer att det krävs tillstånd för att sända ljudradio- eller TV-program med hjälp av radiovågor på frekvens under 3 gigaherz. Tillståndskravet gäller endast trådlösa marksändningar. Sändningar i tråd eller över satellit är tillståndsfria. Tillstånd att sända TV-program och tillstånd att till hela landet eller till utlandet sända ljudradioprogram meddelas av regeringen. Tillstånd att sända närradio och lokalradio meddelas av Radio- och . Villkor som rör tillståndets innehåll, innebörd och bestånd framgår huvudsakligen direkt av radio- och TV-lagen medan övriga villkor tas in i de enskilda sändningstillstånden. Radio och TV i allmänhetens tjänst Av 3 kap. 2 § 18 p radio- och TV-lagen följer att villkor för sändningstillstånd får avse skyldighet att utarbeta en beredskapsplan för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt lämna planen till den myndighet som regeringen bestämmer. Som en följd av beslut om radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:18) upprättades ett tillägg till de gällande sändningstillstånden. Av detta tillägg framgår i huvudsak följande. De tre public service-bolagen skall, efter samråd med , SPF och andra berörda myndigheter, utarbeta erforderliga beredskapsplaner för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Beredskapsplanerna skall lämnas till regeringen () och till SPF. De bestämmelser om public service-bolagens verksamhet som intagits i tillståndsvillkor och anslagsvillkor för bolagen skall vara vägledande också för den verksamhet som bedrivs under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Public service-bolagen skall på tjänster för utsändning och programinsamling ställa de nödvändiga för att uppfylla de säkerhets- beredskapskrav som företaget åläggs av regeringen. En hög säkerhet och Skr. 2000/01:52 uthållighet i distributionen av radio och TV skall eftersträvas. Vid allvarliga störningar eller händelser i samhället har radio och TV en viktig roll att fylla genom nyhetsrapportering, men även när det gäller att snabbt informera allmänheten, t.ex. genom varningsmeddelanden. Av 3 kap. 2 § 15 p radio- och TV-lagen följer att villkor för sändnings- tillstånd får avse skyldighet att kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. I sändnings- tillstånden för SVT, SR och UR föreskrivs en sådan skyldighet att sända meddelanden medan för TV4 gäller att meddelanden endast behöver sändas kostnadsfritt i nödsituationer. Enligt 23 § lokalradiolagen (1993:120) har alla myndigheter rätt att begära sändning av varnings- meddelanden i den kommersiella lokalradion. Myndigheterna står för innehållet i meddelandet och det är programföretaget som skall utforma det så att det passar in i sändningen. Bestämmelserna gäller alla myndigheter. SR och SVT har därutöver haft överenskommelser med () om tillämpning av informationssystemet Viktigt meddelande till allmänheten (VMA). Detta kom till för att så snabbt som möjligt kunna få ut information och varningar till allmänheten i allvarliga situationer. Överenskommelserna förnyades , när även TV4 träffande en motsvarande överenskommelse med SRV. har SRV även en överenskommelse med om den lokala kommersiella radions medverkan i VMA-systemet. När det gäller de digitala marksändningarna följer av 7 § 8 p förord- ningen (1997:894) om marksänd digital TV att det av en ansökan särskilt skall framgå om den sökande kan godta att sändningstillståndet förenas med villkor som får ställas enligt 3 kap. 1, 2 och 4 §§ radio- och TV- lagen och som avser skyldighet att kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. Mellan staten och finns ett avtal som förnyades med anledning av beslut (prop. 1996/97:158, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:18). Av avtalet framgår bl.a. följande. skall ha en beredskap för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. skall, i samråd med vederbörande statliga myndigheter, utarbeta erforderliga beredskapsplaner för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Samråd skall också ske med SPF. skall vid beredskapsplaneringen särskilt samråda med de programbolag som av regeringen åläggs särskilda beredskapskrav (SR, SVT och UR). Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar har till uppgift att i samråd med statliga myndigheter och samhällsviktiga företag inom press, radio och TV följa och analysera utvecklingen av beredskapen på massmedieområdet. Vidare skall SPF i samarbete med berörda företag utarbeta underlag för statsmakternas beslut om beredskapen för området. I uppgiften ingår att bedöma mediernas förmåga att fungera vid såväl svåra påfrestningar på samhället i fredstid som vid höjd beredskap. Till sin hjälp har styrelsen ett särskilt rådgivande organ, , för samråd mellan berörda parter. Styrelsen för psykologiskt försvar skall även följa utvecklingen när det gäller den successiva övergången till digital distributionsteknik samt annan distributionsteknik än den markbundna och dess konsekvenser för beredskapsplaneringen på radio- och TV-området. 5.4.3Bedömning av läget för beredskapen Styrelsen för psykologiskt försvars etermedieråd har initierat en studie av sårbarheten i digitala radio- och TV-sändningar, Digital radio och TV - en sårbarhetsstudie . Då digital radio och TV är i en uppbyggnadsfas är det enligt studien mycket svårt att blicka ens framåt. Studien behandlar därför i första hand dagens teknik. Distributionsstrukturen är i stort likartad för analoga och digitala sändningar, den avgörande skillnaden ligger i den överförda signalens uppbyggnad. I studien lämnas vissa rekommendationer vad gäller åtgärder som bör vidtas för att minska sårbarheten. Där anges både administrativa och tekniska åtgärder som kan vidtas för att skydda systemet. När det gäller de administrativa åtgärderna handlar det bl.a. om att angripare inte får tillgång till systemen samt att se till att det finns fungerande rutiner. Vad gäller tekniska åtgärder ställs bl.a. krav på att förbindelserna mellan näten skall vara säkra. Vidare måste den interna datasäkerhetsmiljön byggas upp kring både förebyggande och reaktiva åtgärder. finns en planering för att hantera katastrofer i fredstid och andra händelser som kan orsaka störningar i såväl produktion som överföring och utsändning. som public service- företagen har redovisat sin beredskap till regeringen i sina beredskapsplaner. Styrelsen för psykologiskt försvar bedömer beredskapen samlat över hela massmedieområdet och rapporterar till regeringen. Detta görs i årsredovisningen som lämnas till Försvarsdepartementet. Bedömningarna görs i en tregradig skala för dels höjd beredskap, dels särskild påfrestning. Styrelsen för psykologiskt försvar gör en personalbedömning, en teknikbedömning samt en övningsbedömning och väger sedan samman dessa till en total bedömning. anger i sin beredskapsplan att förberedelserna för skiftet som påbörjades kan jämföras med förberedelser att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Det innebar i dessa avseenden en beredskapshöjning som trängde djupt ned i organisationen. sändningsledning har det operativa ansvaret för Skr. 2000/01:52 VMA. Varningsmeddelanden och informationsmeddelanden begärs av räddningsledning eller annan behörig och förmedlas till SR via SOS- centralerna. förmedlar i sin tur informationen till SVT, TV4 samt vissa kommersiella radiokanaler. Vid varje SR-kanal finns en speciell plan framtagen för säkerhet och beredskap. Både SR och SVT finansierar sin beredskapsplanering inom ramen för företagens ordinarie medelstilldelning via rundradiokontot. De regionala kanalerna i spelar en viktig roll i beredskapshänseende. De kan snabbt förse allmänheten i en drabbad region med information och de kan också förse de centrala redaktionerna med information. Systemets uppbyggnad innebär att varje regional kanal kan fungera autonomt vilket ger systemet en säkerhet. svarar för distribution och sändning av SVT:s och SR:s alla program samt sändningarna i det analoga och digitala marknätet. har således en mycket viktig och i jämförelse med programbolagen en något annorlunda funktion att fylla i beredskapshänseende. har planer för verksamheten under höjd beredskap, försvarsberedskapsplaner enligt beredskapsförordningen och planer för verksamheten vid svåra påfrestningar i samhället under fred. Samtliga större FM/TV- och radiolänkstationer är skyddsobjekt. Funktionerna i nätet har en rad reservfunktioner och har även transportabla reservutrustningar. samverkar med public service-företagen. AB:s beredskapsåtgärder finansieras huvudsakligen via de avgifter som tas ut av de programföretag som använder sig av AB:s distributionstjänster. I sändningstillstånden för , SVT och UR anges att företagen skall ställa nödvändiga krav på sina leverantörer av tjänster för utsändning och programinsamling för att uppfylla de säkerhets- och beredskapskrav som är nödvändiga för att uppfylla de säkerhets- och beredskapskrav som företagets åläggs av regeringen. En hög säkerhet och uthållighet i distributionen av radio och TV skall eftersträvas. Av budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1 utg.omr. 6, sid 81) framgår att SPF driver ett projekt med RDS-varningar via lokalradiostationer. Regeringen anför där att man anser att SPF bör fortsätta med detta projekt. Regeringen bedömer att beredskapen inom de aktuella områdena är god. Regeringen anser att radions och televisionens stora betydelse för samhället motiverar en fortsatt hög beredskap. 5.4.4Behov av åtgärder på författningsområdet Den befintliga författningsregleringen bedöms vara tillräcklig. Vid utformningen av de nya sändningstillstånden till SR, SVT och UR kommer dock beredskapsfrågorna att uppmärksammas. Behov av övriga åtgärder De nu gällande sändningstillstånden till det tre programbolagen (SR, SVT och UR) upphör att gälla . Representanter för programbolagen och SPF har framfört synpunkter på formuleringarna vad gäller frågorna om de tre programbolagens verksamhet under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred i de nu gällande sändningstillstånden. Arbetet med att utforma de nya sändningstillstånden har påbörjats inom . Regeringen kommer att uppmärksamma beredskapsfrågorna i arbetet med de nya sändningstillstånden. 5.5Försörjning med vatten () Sammanfattning: Förmågan att upprätthålla försörjningen med dricksvatten under ostörda förhållanden är godtagbar i hela landet. Dricksvattenförsörjningen är dock känslig för störningar både beträffande kvalitén och beträffande distributionen. Det finns ingen som har det centrala ansvaret för vattenförsörjningen. pågår en översyn av hur den framtida förvaltningen av vattenanknutna miljö- och resursfrågor skall administreras. EU:s ramdirektiv för vatten ligger till grund för den pågående översynen. Ett avgörande i denna fråga är av betydelse för framtida förberedelser i syfte att öka beredskapen inom området. Regeringen anser att förmågan att upprätthålla försörjningen med dricksvatten ytterligare kan stärkas genom en översyn av beredskapen hos laboratorier som genomför vattenanalyser. Vidare bör andelen kommuner med reservelkraft till sina största vattenverk ökas. Hotens och riskernas karaktär Försörjningen med vatten karaktäriseras av två sårbarheter. dels kvalitén på vattnet, dels distributionen av vattnet. Det är en realitet att det behövs mycket små insatser för att skada vattenförsörjningen så att leveranserna bryts eller vattnet förorenas. försörjningen med vatten känsligt för terrorism och sabotage. fungerande elförsörjning, teleförbindelser, transporter och personal med kompetens av avgörande betydelse för dricksvattenförsörjningens De fyra viktigaste föroreningarna som kan skada vattenkvaliteten är avloppsvatten, oljeprodukter, kemikalier och radioaktivt nedfall. Försurning, saltinträngning och liknande processer är ett hot mot vattenkvaliteten på lång sikt. Avloppsvatten är den dominerande orsaken till utbrott av vattenburna sjukdomar. bakterier, parasiter, virus och skadliga ämnen. in i distributionsnät och reservoarer kan det snabbt orsaka utbrott av De funktioner som framför allt sätts ur drift vid ett elavbrott är utpumpningen, distributionen av dricksvattnet och reningen Anläggningar med högvattenreservoarer kan hålla ungefär , därefter slås vattendistributionen ut helt. Avloppsvattnet kan bräddas till sjöar och vattendrag vilket bland annat Skr. 2000/01:52 ökar riskerna för förorenat dricksvatten. Ansvaret för vattenförsörjningen är uppdelat på olika nivåer. har enligt livsmedelsförfattningarna ansvar för frågor om dricksvattnets kvalitet, beredning och hantering. Kommunen ansvarar enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar för den allmänna vattenförsörjningen, dvs. för att det skall finnas vatten av godkänd kvalitet. Staten har alltså inget produktionsansvar men ställer krav på kommunerna att det finns tillgång till vatten från allmänna vattenanläggningar och att vattnet har en god kvalitet. För specifikt humana fall skall ge och andra berörda information om det epidemiologiska läget och föreslå åtgärder som de kan föranleda. har en samordnande, stödjande och uppföljande roll i kommunernas beredskapsplanering. har förebyggande uppgifter. Med tillämpning av regler utövar central tillsyn över hushållningen med naturresurser för bland annat vattenförsörjningen samt miljöfarlig verksamhet som kan förorena t.ex. vattentäkter. Som en följd av EU:s ramdirektiv för vatten kommer en utredning att tillsättas inom . Utredningens syfte blir bland annat att se över förvaltningen av avrinningsdistrikt. ansvarar för räddningstjänsten när olja eller annat som är skadligt kommit ut i havet eller i , och . Kommunerna har motsvarande ansvar för övriga vattenområden. 5.5.3 Bedömning av läget för beredskapen Förmågan att upprätthålla försörjningen med dricksvatten under ostörda förhållanden är godtagbar i hela landet. Förmågan att förhindra eller i tid upptäcka sabotage med B-stridsmedel bedöms dock inte som godtagbar. Som nämnts ovan finns inte någon central tillsynsmyndighet för vattenförsörjningen och därmed ingen som har det centrala ansvaret för försörjningen av vatten vid en svår påfrestning på samhället i fred - se Som tidigare nämnts är elkraften en central faktor som kan begränsa Tillgången till reservelkraftkraft är inte säkrad vid alla större vattenverk. Vidare råder det en brist i vattentäkternas säkerhet mot stora uttag samt mycket stora läckor. har en rad laboratorier lagts ned eller flyttats Det har resulterat i att tillgången av laboratorier i i dag är knapp. Utbildad personal på vattenverken är viktig för Vidare är genomsnittsåldern på personal vid vattenverken hög vilket kan leda till en framtida brist på kompetent Regeringen har i regleringsbrevet för för budgetåret 2000 uppdragit åt verket att tillsammans med och utvärdera om målsättningarna för reservvatten- försörjningen och täktskydd kan anses vara uppfyllda enligt vad som Skr. 2000/01:52 uttalas i skr. 1998/99:33 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Slutsatserna från uppdraget kommer att redovisas vid senare tillfälle. 5.5.4Behov av åtgärder på författningsområdet Regeringen avser att utreda hur tillsynsansvaret för beredskapsåtgärder rörande vattenförsörjning skall regleras. Bl.a. pågår en översyn av hur den framtida förvaltningen av vattenanknutna miljö- och resursfrågor skall administreras. EU:s ramdirektiv för vatten ligger till grund för arbetet. Resultatet av detta arbete kommer troligtvis att leda till åtgärder inom författningsområdet. 5.5.5Behov av övriga åtgärder Bevakning av vattentäkter vid ett hot eller risk för ett sabotage eller terrorist attack bör ses över. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att se över laboratoriernas beredskap för att klara en svår påfrestning. 5.5.6Förmågan att klara störningar inom el och IT Kommunerna har till uppgift att se till att vattenförsörjningen fungerar även vid ett elavbrott. Med statlig delfinansiering har flera kommuner fått tillgång till reservelkraftkraft. Ca två tredjedelar av kommuner har reservelkraftkraft till de största vattenverken. Larmanordningar vid vattenverken är i stor utsträckning beroende av teleförbindelse. Ett avbrott i förbindelsen kan därför få stora konsekvenser. Vidare fjärrövervakas och drivs flera av de mindre vatten- verken via telekabel därför är även fungerande telekommunikationer nödvändiga. 5.6Massflykt av asyl- och hjälpsökande till () Området Massflykt av asyl- och hjälpsökande avser en beredskap för en plötslig och extraordinär tillströmning till vårt land av ett mycket stort antal utlänningar som söker skydd eller hjälp här. Samhällets beredskap, främst lokalt och regionalt, där oftast flera olika sektorsområden blir involverade, har främst till syfte att kunna skapa förutsättningar för ett bra mottagande som så långt möjligt skall kunna tillgodose dessa utlänningars behov. Till skillnad från andra områden av svåra påfrestningar på samhället i fred, vilka mer direkt drabbar det svenska samhället, handlar det här om att på olika sätt kunna möta och bistå människor som av olika skäl kommit till undan en extrem situation i ett annat land. Sammanfattning: Regeringen bedömer att har en asylsökande/skyddsbehövande. Utgångspunkten för verkets förmåga är den nivå som anges i den av fastställda förmåga att klara det första mottagandet kan dock under vissa omständigheter vara otillräcklig. Det kan exempelvis vara fråga om ett mycket stort antal utlänningar som kommer till eller att dessa anländer till orter där resurser är begränsade. därför lämna förslag till som innebär att en kommun inledningsvis skall kunna svara för att den enskilde utlänningen erhåller det stöd som bedöms skäligt i avvaktan på att tar över ansvaret för Med massflykt av asyl- och hjälpsökande till avses en mycket omfattande och plötslig inströmning av utlänningar till landet. När en sådan situation inträffar ställer den plötsliga krav på myndigheter och andra berörda organ om mottagandet skall kunna ske på ett bra sätt. Under har migrationsströmmar som orsakas av krig, politiskt förtryck, oroligheter, ekonomisk utarmning eller naturkatastrofer blivit allt större i världen. har det blivit allt vanligare med inbördeskrig med etniska förtecken. I har de senaste årens krig i f.d. , skapat flera miljoner nya flyktingar. ansvarar för att flyktingar och asylsökande skall kunna tas emot såväl i krig som fred. Vid krigsfara eller krig har regeringen möjlighet att med stöd av bestämmelser i utlänningslagen (1989:529) utfärda särskilda föreskrifter bl.a. om utlänningars inresa och vistelse i samt avlägsnande från landet. 5.6.3Bedömning av läget för beredskapen Regeringen bedömer att har en organisation med god kapacitet och flexibilitet för mottagande av asylsökande eller skyddsbehövande. Verket visade prov på en stor förmåga att ställa om till en väsentligt högre nivå i mottagandet av skyddssökande i samband med uttagning och överföring av 3 865 medborgare i som fördrivits från provinsen . Genom en lagändring som trädde i kraft (jfr. 1996/97:25 s. 125 ff) kan regeringen med stöd av 2 kap. 4 a § uppehållstillstånd i en situation med massflykt. tillämpades när regeringen utfärdade förordningen (1999:209) om tidsbegränsade Enligt förordningen skulle medborgare i Skr. 2000/01:52 som kommer från provinsen och som inte kunde återvända dit på grund av förhållandena där anses ha behov av tillfälligt skydd. Förordningen trädde i kraft .