prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — De nya medlemmarnas anslutning till normsystem har varit ett viktigt bidrag för att inlemma dessa länder i den europeiska värdegemenskapen. Regeringen beräknar preliminärt bidraget till till för . () Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, skiljedomstol i samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. 1998 var som en särskild bidragsskala för större missioner tillämpades, enligt beslut vid ministermötet i . Köpenhamnsbeslutet innebär att de belopp som tidigare samlades in som frivilliga bidrag nu till största delen täcks av uttaxeringar enligt en fastställd skala. Som större missioner räknas OSSE-missionerna i och samt den upprättade missionen i Kosovo. andel av budgeten för de större missionerna uppgår till 4,. andel av den övriga gemensamma budgeten uppgår till 3,. Totalt uppgick den svenska bidragsdelen till ca . andel av den gemensamma budgeten , exklusive Kosovo-missionen (KVM), uppgår till ca . Den svenska delen av budgeten för KVM beräknades initialt uppgå till ca . har inbetalat ca för KVM i enlighet med beslut om utgiftsbemyndigande och i avvaktan på en fastställd KVM-budget. Budgeten för en ny OSSE-insats i Kosovo för är inte fastställd, men kostnaderna uppskattas till (ca ). Den svenska andelen därav kan beräknas till . Av de som inbetalat för KVM kan beräknas komma att avräknas som överskott. För svenskt vidkommande torde det obligatoriska bidraget till den totala gemensamma budgeten komma att uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation mål för verksamhet enligt regleringsbrevet är dess fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering, en förbättrad tillämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort och till fortsatt utveckling av det normativa regelverket, samt europeisk rustningskontroll. verkar för en ytterligare utveckling av kapaciteten för konfliktförebyggande och krishantering samt främjande av respekten för demokrati, rättstatens principer och de mänskliga rättigheterna genom deltagande i fältmissioner och i valövervakning. deltar aktivt i arbete. spelar en allt viktigare roll i den framväxande nya europeiska säkerhetsordningen. har en stark betoning i arbete legat på fältrepresentation på och framför allt i Kosovo. upprättades verifikationsmission i Kosovo (KVM). Missionens personaltak uppgick till 2000 personer. ställde totalt 74 personer till missionens förfogande. På grund av den allt svårare säkerhetssituationen tvingades KVM evakuera . En mindre kärngrupp fortsatte att verka i och . Dess uppgift var att planera för fortsatta uppgifter i Kosovo samt att stödja UNHCR:s flyktingmottagande. KVM avslutades och ersattes av en Transitional Task Force. Denna avslutades i sin tur då Ständiga Rådet upprättade den nya OSSE-missionen i Kosovo. Denna mission kommer att utgöra en integrerad del av FN:s civila mission i Kosovo (). Storleksordningen på den nya OSSE-insatsen antas uppgå till minst 500 personer. bidrar med upp till 40 personer. svarar även fortsatt för civilpolismissionen i östra , , en uppgift som man övertog från FN . kommer att hålla ett toppmöte i med deltagande av OSSE- ländernas stats- eller regeringschefer. Före mötet i kommer en översynskonferens att äga rum . Huvudpunkten för toppmötet beräknas bli antagandet av en säkerhetsstadga, som bl.a. definierar roll inför 2000-talet. Vidare är förväntningarna att toppmötet skall leda till en förstärkning av operativa förmåga och därmed främst en förstärkning av dess sekretariat i . Detta är nödvändigt för att organisationen skall kunna möta de nya utmaningar och därmed krav som man ställs inför. Antagandet av ett moderniserat och ett reviderat Wiendokument är andra viktiga frågor för toppmötet. Slutsatser Som framgår under resultatinformationen pågår kontinuerligt arbete att uppfylla målen inom ramen för och med stöd av beslutade svenska insatser. De svenska insatserna inriktas på att uppnå de uppställda målen. Genom vårt arbete inom har vi kunnat aktivt verka för att stärka organisationens roll, dess instrument och fältmissioner. Ett konkret exempel där bidragit är framtagandet av en utbildningsstrategi. ställer vidare externa revisorer till förfogande. Det föreligger ännu osäkerhet angående budget för och därigenom även storleken på det svenska bidraget. Det svenska bidraget till budget för Kosovo kan preliminärt uppskattas till medan bidraget till övriga delar av den gemensamma budgeten preliminärt beräknas till , dvs totalt för . Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP) Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för deltagande i det mellanstatliga samarbetet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet sker genom beslut om gemensamma åtgärder, gemensamma ståndpunkter och gemensamma strategier. Särskilda sändebud kan också utses med mandat att följa en viss fråga. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för deltagande i GUSP är att möjliggöra ett aktivt engagemang inom GUSP- samarbetet, att säkerställa finansieringen av för prioriterade insatser, i de fall där enhälligt beslut fattats av EU:s medlemsstater om nationell finansiering av det gemensamma EU- agerandet samt att därigenom bidra till ett snabbt och effektivt beslutsfattande inom GUSP. söker fortsatt bidra till ett snabbt och effektivt GUSP. Finansieringen av för prioriterade insatser bör därför säkerställas. Anslaget väntas liksom användas för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. har detta främst gällt uttaxeringar avseende ECMM, dvs gemenskapens övervakningsgrupp i det f.d. . En fortsatt viktig uppgift för denna grupp blir att bevaka händelseutvecklingen i området kring . Slutsatser kan väntas präglas av tillämpningen av de nya instrumenten för GUSP. En uttalad ambition finns hos medlemsstaterna att öka EU:s handlingsförmåga och effektivitet, inte minst vad gäller krishantering och konfliktförebyggande. Enligt Amsterdamfördraget blir gemenskapsfinansiering huvudregel för alla beslut i GUSP, med undantag för dem inom försvarsdimensionen. Rådet kan dock frångå huvudregeln genom ett enhälligt beslut. I de fall gemenskapsfinansiering inte tillämpas är huvudregeln nationell finansiering fördelad mellan medlemsstaterna enligt en s.k. BNI- nyckel (dvs. i proportion till respektive medlemslands bruttonationalinkomst). Kostnader för krishanteringsinsatser kommer enligt huvudregeln att uttaxeras medlemsstaterna. En fortsatt beredskap för nationell finansiering av insatser inom GUSP krävs. Nuvarande anslagsnivå, , bör bibehållas. Övriga internationella organisationer Övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , CCAMLR (Convention on the Conservation of ), sekretetariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaar-arrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . bildades av de åtta arktiska staterna , , , , , , och och utgör ett mellanstatligt samarbete. Arktiska ursprungsbefolkningar ingår som permanenta representanter. Rådet skapades som ett forum för att främja samarbete och samordning särskilt vad gäller hållbar utveckling och miljöskydd i norr och utvecklades ur den s.k. Rovaniemi- processen. Detta arbete förs nu vidare inom ramen för . Vid Arktiska rådets första ministermöte i , den nya provinshuvudstaden i , , , antogs en deklaration med riktlinjer för det fortsatta arbetet, den s.k. Iqaluit-deklarationen. Ordförandeskapet i Rådet övergick från till . Länderna har identifierat ett antal områden av gemensamt intresse, såsom mänsklig hälsa, levande resurser, hållbara livsmönster, kommunikationer, landsbygdens infrastruktur och turism. En central fråga är finansieringen av aktiviteter och projekt. Det saknas ett gemensamt åtagande för finansiering av dessa aktiviteter liksom för ursprungsbefolkningarnas deltagande och för de olika sekretariatsfunktionerna. bör dock bidra på lämpligt sätt och under Övriga internationella organisationer har avsatts del av regeringens bidrag till . Medel för bidrag till finansiering av samarbetet inom och Barents Regionråd har avsatts under utgiftsområde 7 Bistånd. kommer i egenskap av observatör i Västeuropeiska unionen (VEU) att fr. o. m erlägga en avgift för observatörsskapet Preliminärt beräknas bidragen till för . På grund av risken att statens utgiftstak skulle överskridas har anslaget B1 ålagts en besparing på , d.vs. tillgängliga medel är . Samma belopp föreslås för . B2 Tabell 13.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 268 805 2000 Förslag 291 717 2001 Beräknat 286 660 2002 Beräknat 292 737 Från anslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. Som närmare redogjordes för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. Regeringens överväganden Resultatinformation I regleringsbrevet har som mål angivits att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik och utnyttja de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning och agerande i EU/EES-frågor, att verka för att nordiskt samarbete med närområdet blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete, att fullfölja reformeringen av det nordiska samarbetet i syfte att koncentrera det och utveckla den språkliga och kulturella gemenskapen, att utöva ordförandeskap i det nordiska samarbetet aktivt med ambitionen att göra samarbetets politiska och strategiska dimensioner tydliga samt att följa upp de svenska initiativen om närmare nordisk samverkan för ökad sysselsättning liksom för omställning till ett ekologiskt hållbart . präglades starkt av att ansvarade för ordförandeskapet i . ambition var att koncentrera ordförandeskapet på ett par viktiga profilfrågor, nämligen samverkan för ökad sysselsättning och uppgiften att göra och dess närområden till en ekologiskt hållbar region. Därtill kom frågorna om avveckling av gränshinder för boende, arbete och företagande över gränserna i . Från svensk sida har initiativ tagits för att utreda frågorna om en bättre exponering av det nordiska samarbetet i huvudstäderna. har fortsatt verkat för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena inom - nordiskt samarbete, Norden-EU/EES och Norden-närområdet. EU/EES-frågorna är en stående punkt på dagordningen vid nordiska ministerrådets möten. Den nordiska samarbetsorganisationen utnyttjas löpande för avstämning och agerande i europafrågor. De nordiska samarbetsministrarna har årliga möten med de nordiska EU- ambassadörerna. En utbytesordning har tagits i bruk för att göra det möjligt för tjänstemän från ministerrådet att tjänstgöra på en nordisk representation i . Samarbetet med närområdet har utökats och en översyn görs av ministerrådets insatser på . Närområdesinsatserna utformas i dialog med berörda samarbetsorganisationer, bl.a. genom möten med . Arbetet med att effektivisera den nordiska samarbetsorganisationen har gått vidare. En omorganisation har gjorts av Nordiska ministerrådets sekretariat och anställningsvillkoren för personalen har moderniserats. Arbetet med att se över styrningen och kontrollen av de nordiska institutionerna har förts vidare. fastställde ministerrådets budget för . Budgeten uppgår till totalt . andel av Nordiska ministerrådets budget för är enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Slutsatser I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till oförändrat . andel av budgeten minskar till . Områden som prioriteras är utbildning, forskning och IT- samarbete. Medel har reserverats för en bättre exponering av nordiskt samarbete i . Den budgetmässiga tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Satsningarna på närområdet förblir oförändrade. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. Anslaget har beräknats till för . Tabell 4.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 290 043 Besparing - 2 040 Pris - och löneomräkning 3 450 Valutakompensation 264 Förslag 2000 291 717 för ekonomiskt samarbete och utveckling () Tabell 13.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 000 2000 Förslag 26 856 2001 Beräknat 27 388 2002 Beräknat 27 968 är ett samarbetsorgan för regeringarna i världens ledande industriländer till stöd för deras ekonomiska utveckling. syfte är att bidra till att utveckla världsekonomin och verka för att den ekonomiska expansionen sker enligt sunda principer samt bidra till en ökning av världshandeln på multilateral icke- diskriminerande basis. kompentens ligger i analyser och policydialoger inom områdena ekonomi, ekonomisk politik och internationella handelspolitik. har successivt tillförts nya uppgifter så att organisationen täcker nästan alla samhällsområden däribland bistånds-, jordbruks- , arbetsmarknads-, social-, miljö-, utbildnings-, närings- och energipolitik. Många frågor berör ett flertal politikområden och alltfler projekt blir tvärsektoriella. Hållbar utveckling är ett exempel på en sådan horisontell fråga. Bland andra högaktuella projekt kan nämnas kampen mot mutor och korruption, corporate governance , elektronisk handel och regleringsformer. som budget har ökat som en följd av utvidgningen av medlemskretsen har det varit en medveten politik att söka nedbringa den totala kostnaden för den ordinarie budgeten . Arbetet med budgetfrågorna har varit mycket tidskrävande och nedskärningsprocessen har inte löpt utan svårigheter. har budgetförhandlingar pågått och beslut om budgeten togs först . finns beslut att behålla organisationen på oförändrad nivå, enighet om en ny bidragsskala och en ny budgetprocedur. Diskussioner pågår f.n. inom om hur pensionsskulden ska lösas. Sannolikt kommer den svenska avgiften till att öka med ett belopp i storleksordningen 3-4 milj. franska francs . Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), Europeiska (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (, ) samt olika specialprogram. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet är att genom medlemskapet i arbeta för långsiktig ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet i medlemsländerna och för expantion av världshandeln på multilateral och icke diskriminerande basis. ger arbetet inom hög prioritet. Svenska departement och myndigheter gör bedömningen att de får en god utdelning av OECD-samarbetet då genom medlemskapet i får tillgång till organisationens analyser, deltar i diskussioner och därigenom får del av andra medlemsländers erfarenheter samt medverkar i formuleringen av gemensamma målsättningar vilket främjar den långsiktiga tillväxten och den finansiella stabiliteten i medlemsländerna. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt relevans för den svenska ekonomiska politiken. Sekretariatets analyser är av stort värde för regeringens överväganden på många olika områden. deltar aktivt i alla aktiviteter dels genom ett stort antal tillresande experter, dels genom den permanenta svenska delegationen. Regelbundna samråd sker mellan samtliga departement och myndigheter som berörs av verksamhet. Slutsatser budget löper per kalenderår och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i franska francs. Med ledning av tillgängligt underlag har anslaget beräknats till för . Tabell 13.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 26 300 Pris och löneomräkning 309 Valutakompensation 247 Förslag 2000 26 856 B4 Fredsfrämjande verksamhet Tabell 13.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 203 000 2000 Förslag 147 416 2001 Beräknat 149 815 2002 Beräknat 152 352 Anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet uppgick till . Genom att regeringen i regleringsbrevet beslutade att Försvarsmakten, utöver från anslaget B4, fick disponera också visst utrymme (37,) av den ingående reservationen på äldreanslaget B9 för delfinansiering av redan pågående insatser, kunde ett relativt omfattande belopp inom B4 reserveras för eventuellt nya/utökade missioner. I regeringsbeslut om svensk minröjningsinsats i har äldreanslaget B9 härutöver belastats av Försvarsmakten med . har vidare beslutats att anslaget får belastas av Försvarsmakten med sammanlagt för eventuell svensk militär medverkan i en internationell insats i Kosovo . kommer anslaget B4 sannolikt att utnyttjas helt. Därutöver kommer anslagssparandet att behöva tas i anspråk, bl.a. för att möjliggöra svensk medverkan i FN:s polisinsats samt mission i Kosovo. Det ligger i sakens natur att efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer till största delen utanför vår egen kontroll. Anslagsförbrukningen är visserligen någorlunda förutsägbar vad gäller pågående missioner där redan medverkar. Däremot kan den fluktuera kraftigt och är mycket svårförutsägbar när det gäller nya insatser. Ett exempel på detta är det svenska deltagandet i den upprättade verifikationsmissionen i Kosovo (KVM) som avslutades och ersattes av en ny mission. Från anslaget avsattes hösten för KVM och för det svenska deltagandet i den nya missionen. Det sistnämnda beloppet avser en period av . Den omfattande polisinsatsen i Kosovo är ett annat exempel på en tillkommande mission vilken innebär en stor belastning på anslaget (ca på årsbasis). I sammanhanget bör framhållas att efterfrågan på svensk såväl militär, polisiär som annan civil personal ökat från FN:s, , EU:s (ECMM) och andra organisationers sida. Finansiering av svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser sker även genom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6, Totalförsvar samt utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för den fredsfrämjande verksamheten är att möjliggöra för att genom deltagande i fredsfrämjande insatser, i första hand inom ramen för FN och , medverka till att stärka möjligheterna att bidra till konfliktlösning, samt till insatser till skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet. Vidare att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN, enligt beslut av , EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ, ställa observatörer, civilpoliser m.fl. till förfogande för konfliktförebyggande, fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet inklusive skydd av mänskliga rättigheter, sanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete eller övervakningsverksamhet (insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6). har och första hälften av 1999 haft ett bibehållet starkt engagemang i policyfrågor avseende fredsfrämjande verksamhet. Även genom konkret deltagande i fredsfrämjande insatser har vi sökt verka för internationell fred och säkerhet och för att stärka säkerhetsrådet och FN i övrigt liksom dess förmåga inom området. Insatserna inom ram har på motsvarande sätt stärkt den regionala säkerheten i . har deltagit med observatörer, poliser och experter i ett stort antal missioner med bred geografisk spridning. Sådan personal har deltagit i missioner i bl.a. , , , , , , , , , , , och . har varit pådrivande i det fortsatta arbetet med att etablera en multinationell snabbinsatsstyrka (SHIRBRIG) till FN:s förfogande. Initiativet i säkerhetsrådet 1997 om polisers roll i fredsfrämjande insatser följdes upp av ett civilpolisseminarium i FN:s regi i . Engagemanget i att bygga upp en afrikansk kapacitet för fredsfrämjande har fortsatt genom exempelvis bidrag såväl finansiellt som personellt till övningar i området och i form av stöd till relaterade projekt i södra . Det bör vidare framhållas att en svensk handlingsplan för att stärka internationell konfliktförebyggande verksamhet presenterats . , andra år som medlem i , verkade vi för att rådet skulle agera på ett resultatorienterat sätt som stärker dess relevans och medlemsstaternas förtroende och stöd för dess beslut. Vidare har sökt stärka den internationella förmågan att förebygga konflikter och tidigt ingripa när väpnad konflikt brutit ut samt att stärka FN:s fredsfrämjande insatser och åstadkomma en effektivare samordning av FN:s politiska, militära, polisiära, civila och humanitära resurser vid sådana insatser. har och fortsatt deltagit aktivt i arbete. En viktig insats därvidlag har varit de svenskar som ställt till förfogande för deltagande i flera missioner. I den upprättade verifikationsmissionen i Kosovo deltog totalt 74 personer. har också deltagit i OSSE-missioner i , , , , och . Dessutom ställde externa revisorer till förfogande . Vidare har ställt personal till förfogande för VEU:s rådgivande polisinsats i , MAPE. har ledningsansvaret för EU/VEU:s insats på minröjningsområdet i , WEUDAM. Slutsatser De mål som hänvisats till ovan kommer att vara vägledande för användandet av anslaget också . I Kosovo kan det nu beslutade deltagandet med poliser, observatörer och vissa civila experter förväntas ligga kvar på samma nivå som innevarande år. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan det bli aktuellt med förfrågningar om svensk medverkan i och stöd för insatser i t.ex. , /, samt . Dessutom kommer att intensifiera arbetet med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder, bl.a. inom ramen för det handlingsprogram för konfliktförebyggande verksamhet, som tagits fram inom . Ordförandeskapet i det multinationella samarbetet med att skapa en multinationell snabbinsatsstyrka till FN:s förfogande (SHIRBRIG) blir en viktig uppgift t.o.m. . kommer att fortsatt verka för en utvecklad roll för poliser i fredsfrämjande insatser. I sammanhanget kan noteras att huvudmannaskapet för svenska poliser i internationella insatser enligt årets budgetproposition överförts från Försvarsmakten till . Anslaget kommer vidare att utnyttjas för stöd till andra former av insatser inom området fredsfrämjande och mänskliga rättigheter dels i form av finansiering av utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN- tjänstgöring arrangerade av men också genom direkt stöd till internationella seminarier, konferenser och forskningsprojekt. Finansiellt stöd kan vidare lämnas till enskilda organisationer som bedriver verksamhet inom området. Särskilda medel kommer att avsättas för att följa upp handlingsprogrammet för konfliktförebyggande verksamhet. kan också i ökad utsträckning ombes ge finansiellt stöd till insatser som genomförs inom ramen för regional och subregional krishantering, inte minst i . Detta kan komma att ske t.ex. genom bidrag till särskilt upprättade fonder inom FN-systemet. Med det utnyttjande av anslagssparandet som förutsätts nödvändigt för gjorda och kommande åtaganden (Kosovo, m.fl.) föreslås anslaget för uppgå till . Tabell 4.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 146 333 Pris- och löneomräkning 1 083 Förslag 2000 147 416 14 Information om i utlandet