prop · GN0328 · 2000-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Enligt högskoleförordningen och förordningen för har studenterna rätt att vara representerade med tre ledamöter i högskolestyrelsen, fakultetsnämnden, utvecklingsarbete och särskilda organ för utbildning och forskning. Regeringen anser att studenterna skall ha rätt att ingå i alla beslutande organ inom högskolan som på något sätt har betydelse för utbildningen. I högskolestyrelsen, som består av 15 personer, har studenterna rätt att vara representerade med tre ledamöter. En liknande representation kan vara lämplig att ha som riktmärke i andra beslutande organ. Även frågor om t.ex. budget, resurser och administration är av stor betydelse för utbildningen och studenternas situation. Vissa frågor kan dock ur studentsynpunkt vara mindre viktiga. Högskolan och studentkåren bör tillsammans komma överens om vilka organ som studenterna skall vara representerade i. Ett undantag är personalansvarsnämnden vars sammansättning är särskilt reglerad för hela den statliga verksamheten. Det är vidare väsentligt att studenternas möjligheter till medverkan och inflytande inte upphör genom att beslut inte fattas i organ med ledamöter utan av prefekt eller annan enskild tjänsteman. Högskolans beslutsfattande tjänstemän bör därför ha en skyldighet och ett ansvar att före beslut informera och samråda med studenterna i för dem viktiga frågor. 7.3.2 Studentinflytande genom medverkan i beredande organ Regeringens bedömning: Studenterna bör ha möjlighet att redan på ett tidigt stadium kunna delta i beslutsprocessen. Studenterna bör ha rätt att vara representerade i beredande organ av stadigvarande natur och alltid i beredande organ och utredande organ av större betydelse för studenterna som t.ex. ledningsgrupper, översynsgrupper och utredningar. Regeringen avser att göra ett tillägg till högskoleförordningen och i förordningen för för att tillgodose de nämnda syftena. Arbetsgruppens förslag: Stämmer i allt väsentligt överens med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna är överlag positiva till att studenterna skall vara representerade i beredande organ, om än med vissa förbehåll. tillstyrker förslaget och har redan fastställt riktlinjer avseende relationen mellan institution och studenter. Där slås fast att studenterna skall vara representerade i beredande och rådgivande organ, vilka påverkar studenterna och deras studier. Detsamma gäller , , , /och samt Kungl. Även , , , och liksom alla studentkårer och tillstyrker förslaget. Vid deltar studenterna i många beredande organ. Det skulle enligt högskolan föra alltför långt att införa ett krav på att studenterna skall medverka i allt beredningsarbete. Denna tvekan delas av liksom . och anser att det kommer att finnas tillfällen när de exekutivt ansvariga behöver rådgöra med andra befattningshavare utan att studenterna är med. och avstyrker förslaget då man anser att organisationen av universitetens inre arbete är en lokal fråga. anser inte att det finns skäl till att införa ytterligare föreskrifter. har avskaffat institutionsstyrelser och är prefektstyrt. Skälen för regeringens bedömning: Det saknas rätt för studenter att delta i högskolans och institutionens beredande organ. och högskolor ger dock möjlighet till reellt inflytande utöver det som regleras i högskolelagen och högskoleförordningen. Vid vissa högskolor kommer studenterna först på ett sent stadium in i processer som kan ha pågått mycket . När ett ärende kommer upp i ett beslutande organ där studenterna är representerade kan möjligheterna till påverkan i praktiken vara små. En förutsättning för ett reellt studentinflytande är därför att studenterna får ingå i beredande organ och att samråd sker i lämpliga former på ett tidigt stadium och under processens olika steg. 7.3.3 Studentinflytande genom kursvärderingar Regeringens bedömning: Kursvärderingar bör vara obligatoriska inom högskolan. Genom kursvärderingarna bör berörda studenter alltid ges tillfälle att framföra sina erfarenheter och synpunkter. Högskolan bör hålla sammanställningar av resultaten av kursvärderingar och besluten om åtgärder tillgängliga för studenterna. Regeringen avser att införa bestämmelser härom i högskoleförordningen och i förordningen för . Arbetsgruppens förslag: Stämmer i allt väsentligt överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget gör , , , , , /, , , i , , , universitets Studentkår, Studentkår Studentkår, Studentkår, Studentkår, Samlade Studentkårer, Lunds Humanistkår, , , Studentråd och TCO. och Lunds Studentkår anser att all verksamhet i högskolan kontinuerligt skall utvärderas också institutioner och fakulteter. och Studentkår understryker att kurskvalitet är något som måste följas upp med början vid kursstarten och under genomförandefasen. Flera högskolor uttalar sig positivt för utredningens förslag om kursvärderingar allmänt utan att nämna om högskoleförordningen bör ändras. Det gäller , , , , , i , , Studentkår och . anser att om förslaget skall genomföras bör den inte gälla kurs utan utbildning. Avstyrker gör som betonar att det är viktigt att kursvärderingar används som ett instrument för utveckling. Verket menar att studenternas missnöje över att de inte får någon återkoppling, bör åtgärdas genom att skapa rutiner för att bättre ta till vara utvärderingarna. En liknande bedömning gör . motsätter sig förslaget men påpekar liksom att det viktigaste med kursvärderingar är återkopplingen till studenterna. tycker att det är att gå för långt att just denna arbetsform skall vara obligatorisk. , , och Kungl. delar detta synsätt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar den åsikt som förde fram i sitt betänkande (SOU 1992:1) om hur den goda pedagogiken fungerar: "I en positiv undervisningsmiljö pågår en ständig och förtroendefull dialog mellan lärare och studenter. En undervisningsmiljö av god kvalitet karaktäriseras också av en kontinuerlig granskning av det egna arbetet. Att studera och kritiskt värdera det man gör är naturligt i all professionell verksamhet och själva grunden i ett vetenskapligt förhållningssätt." Beskrivningen pekar på vikten av att såväl lärarnas som studenternas erfarenheter av lärandet kommer till uttryck och möts i en dialog. Utvärdering av kurser och utbildning är inte bara en fråga om studentinflytande i formell mening, något som kan hänskjutas till studentrepresentanter. En bra utbildning skall resultera i att studenterna lärt sig kritiskt granska sitt eget lärande och sin arbetsmiljö. Därigenom skapas förutsättningar för deras medverkan i kvalitetsarbetet både i utbildningen och senare i arbetslivet. Alla studenter skall därför vara delaktiga i utvärderingen och informeras om uppföljningen av dess resultat. Den SCB-undersökning som initierats och redovisats i rapporten högskolan (Ds 1998:51) ger dock en annan bild av den verklighet de flesta studenter möter. Kursvärderingar i slutet av kursen är etablerade i svensk högskola, oftast i form av ett frågeformulär. I angav av studenterna att de under terminen deltagit i någon form av kursvärdering. Andra undersökningar har visat på lika höga eller högre värden. De studenter som deltar i en kursvärdering i slutet av kursen kan emellertid inte själva tillgodogöra sig resultatet. Förbättringar kommer i bästa fall den följande studentkullen på den aktuella kursen till del. Enkäter av detta slag har ofta låga svarsfrekvenser och riskerar att reduceras till en ritual, om studenterna inte involveras i uppföljningen av resultaten. En förändring av praxis tycks vara nödvändig på denna punkt. I SCB-undersökningen hade av studenterna fått ta del av den föregående kursgruppens erfarenheter. Få studenter visade tilltro till att kursvärderingar leder till reella förbättringar. har granskat lärosätenas kvalitetsarbete. I de flesta av dessa granskningar behandlas kursvärderingarnas roll. De ger i stort samma bild som SCB- undersökningen. I flertalet fall konstateras brister i informationen till studenterna om resultaten och om åtgärder. Kursvärderingar utgår från utbildningens mål och hur dessa förverkligas. De innefattar liksom annan utvärdering en bedömning av såväl utbildningens förutsättning som dess genomförande och resultat. Examinatorns bedömningar av studieresultaten är ett led i kursvärderingen. Såväl lärarnas som studenternas erfarenheter av kursen måste komma till uttryck för att man skall kunna förklara de resultat som uppnåtts och skapa en grund för förbättringar. Regeringen anser att kursvärderingar är en utgångspunkt för studenters och lärares delaktighet i och inflytande på kvalitetsarbetet. De bör vara obligatoriska inom högskolan. Utvärdering på kursnivå är ett nödvändigt inslag i uppbyggnaden av ett systematiskt kvalitetsarbete. Kursvärderingar kan genomföras på olika sätt. Studenterna skall alltid ges tillfälle att framföra sina erfarenheter och synpunkter. Studenternas ansvar att medverka i kursvärderingen måste förenas med en rättighet att få information om resultaten och att få delta i diskussionen om förbättringar. Alla studenter skall ha rätt att dra fördelar av kursvärderingen för sina studier och sin utveckling. Det är viktigt att erfarenheter från kursvärderingarna verkligen tas till vara och vid behov leder till förändringar. Genom möjligheten att ta del av sammanställningarna blir kursvärderingarna ett mer effektivt instrument. Om studenterna ser att kursvärderingarna kommer till användning kommer engagemanget för att aktivt delta i dem öka, vilket ytterligare stärker deras funktion. 7.3.4 Studentinflytande i anslutning till årsredovisningarna Regeringens bedömning: Genom ett tillägg i högskoleförordningen och i förordningen för bör studentkårerna ges rätt att framföra erfarenheter och synpunkter i direkt anslutning till högskolornas årsredovisningar. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har behandlat frågan är positiva till förslaget. tillstyrker att högskolans årsredovisning innehåller studentkårens synpunkter, men avstyrker att det sker i bilaga. anser att förslaget är utmärkt. , , Lunds universitets Studentkår och TCO tillstyrker liksom , som tillägger att Studentkåren vid har ombetts att göra detta redan i högskolans årsredovisning . uttrycker sitt stora gillande av arbetsgruppens förslag men vill betona att eller måste göra en sammanställning och utvärdering av studenternas åsikter samt sörja för att dessa leder till åtgärder för att stärka inflytandet där det är bristfälligt. avstyrker med motiveringen att studentkåren redan genom sin formella ställning i högskolestyrelsen deltar i beslutet att fastställa och avge årsredovisning. KTH anser att en årsredovisning framför allt bör vara tydlig och ha ett relevant sakinnehåll. Det är fullt möjligt att studentkåren ibland skulle kunna bidra med stoff till årsredovisningen men det är inte givet att så är fallet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att studentkårens erfarenheter och synpunkter som framförs i direkt anslutning till högskolans årsredovisning, blir ett starkt instrument för att uttrycka studentkårens samlade syn på högskolans utveckling och resultat i de avseenden som är relevanta med avseende på årsredovisningen. Det finns ett värde i att studentkåren som organisation har denna möjlighet. Det skall ankomma på högskolestyrelsen att sända in studentkårens eller studentkårernas synpunkter till regeringen med årsredovisningen. 8 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. Tredje stycket är nytt. Det innebär att kvalitetsarbetet vid högskolorna är en gemensam angelägenhet för personalen och studenterna. har detta enligt andra stycket uttryckligen framgått bara i fråga om resursutnyttjandet. Genom tredje stycket görs det tydligt att såväl personalen som studenterna har en central roll att spela i arbetet med att utveckla kvaliteten i högskolans verksamhet. Till personalen räknas såväl lärare som övriga anställda. Självfallet är kvalitetsarbetet en angelägenhet också för högskolan som myndighet och dess organ. Det har inte ansetts behövligt att säga det uttryckligen i lagtexten. Andra stycket har ändrats redaktionellt. Av 1 kap. 1 § andra stycket framgår det att 4 § gäller såväl universitet som högskolor. Paragrafen gäller också enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda högskoleexamen (se 2 och 3 §§ lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). Bakgrunden till ändringarna har behandlats i avsnitt 4. Paragrafen är ny. I första stycket anges det som en grundläggande princip att studenterna skall ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Med utbildning avses såväl grundutbildning som forskarutbildning. Första stycket skall ses i samband med de andra författningsbestämmelser som är avsedda att ge studenterna inflytande, t.ex. 2 kap. 4 och 6 §§, där det sägs att studenterna har rätt att vara representerade i högskolans styrelse samt i fakultetsnämnderna och i de särskilda organen för utbildning och forskning. Ytterligare författningsbestämmelser om studentinflytande finns i bl.a. högskoleförordningen (1993:100). Enligt andra stycket skall högskolorna verka för att studenterna tar en aktiv del i högskolans arbete med att vidareutveckla utbildningen. Det ligger på högskolorna att praktiskt underlätta och på andra sätt uppmuntra och medverka till att studenterna aktivt engagerar sig i utvecklingsarbetet. Liksom när det gäller 4 § avser 4 a § såväl universitet som högskolor och den får betydelse också för enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Bakgrunden till förslaget har behandlats i avsnitten 7.1 och 7.3. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: vice statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1999/2000:28 Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan.