prop · GN0339 · 2000-01-01 00:00:00 — Sedan en förrättning enligt denna lag har avslutats och vunnit laga kraft skall uppgift om den möjligt föras in i fastig- hetsregistrets allmänna del. Har förrättningen överklagats, skall uppgiften föras in i där möjligt sedan domstolens av- görande har vunnit laga kraft. Uppgift om ledningsbeslut som har kunnat överklagas särskilt får föras in i registrets allmänna del även om förrättningen inte har avslutats. Uppgiften får dock inte föras in innan beslutet har vunnit laga kraft. När ett beslut eller en åtgärd vid en avslutad förrättning har överklagats eller när ett lednings- beslut har överklagats särskilt, får trots detta uppgift med anledning av förrättningen eller beslutet föras in i registrets allmänna del i fråga om sådan del som uppenbart inte berörs av överklagandet. Det- samma gäller när ett domstols- avgörande i mål enligt denna lag har överklagats. Om ett förrättningsbeslut har upphört att gälla, skall anteckning enligt första tredje styckena tas bort. Denna lag träder i kraft . 2.17 Förslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) Härigenom föreskrivs att 34 § anläggningslagen (1973:1149) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 §1 Sedan en förrättning enligt denna lag har avslutats och vunnit laga kraft skall uppgift om den möjligt föras in i fastighetsregistret. Har förrätt- ningen överklagats, skall uppgiften föras in i registret möjligt sedan domstolens avgörande vunnit laga kraft. Uppgift om anläggningsbeslut som har kunnat överklagas särskilt får föras in i registret även om förrättningen inte har avslutats. Uppgiften får dock inte föras in innan beslutet har vunnit laga kraft. När ett beslut eller en åtgärd vid en avslutad förrättning har över- klagats eller när ett anläggnings- beslut har överklagats särskilt, får trots detta uppgift med anledning av förrättningen eller beslutet föras in i registret i fråga om sådan del som uppenbart inte berörs av överklagandet. Detsamma gäller när ett domstolsavgörande i mål enligt denna lag har överklagats. Anteckning skall även göras när ett förrättningsbeslut har upphört att gälla. Sedan en förrättning enligt denna lag har avslutats och vunnit laga kraft skall uppgift om den möjligt föras in i fastighetsregistrets allmänna del. Har förrättningen överklagats, skall uppgiften föras in i där möjligt sedan domstolens avgörande har vunnit laga kraft. Uppgift om anläggningsbeslut som har kunnat överklagas särskilt får föras in i registrets allmänna del även om förrättningen inte har avslutats. Uppgiften får dock inte föras in innan beslutet har vunnit laga kraft. När ett beslut eller en åtgärd vid en avslutad förrättning har över- klagats eller när ett anläggnings- beslut har överklagats särskilt, får trots detta uppgift med anledning av förrättningen eller beslutet föras in i registrets allmänna del i fråga om sådan del som uppenbart inte berörs av överklagandet. Det- samma gäller när ett domstols- avgörande i mål enligt denna lag har överklagats. Om ett förrättningsbeslut har upphört att gälla, skall anteckning enligt första tredje styckena tas bort. Denna lag träder i kraft . 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.1 ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792) Härigenom föreskrivs att i 26 och 30 §§ bostadsförvaltningslagen (1977:792) orden fastighetsboken eller tomträttsboken respektive ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskriv- ningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Härigenom föreskrivs att i 11 och 16 §§ jordförvärvslagen (1979:230)1 ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskriv- ningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.21 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 5 §1 Taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper och ägoslag enligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra och tredje styckena, och ha en av följande beteckningar för typ av taxeringsenhet 1. småhus och tomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus och tomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad, övrig bygg- nad, tomtmark för sådana bygg- nader, vattenverk på annans grund samt i jordeboken upptaget fiskeri (industrienhet) 3. industribyggnad, övrig bygg- nad, tomtmark för sådana bygg- nader, vattenverk på annans grund samt sådan fiskefastighet som avses i 10 § lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken (industrienhet) 4. täktmark samt industribyggnad och övrig byggnad på sådan mark (industrienhet) 5. specialbyggnad och tomtmark för sådan byggnad (specialenhet) 6. ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark och skogsim- pediment (lantbruksenhet) 7. kraftverksbyggnad, tomtmark till kraftverksbyggnad och fallrätt (elproduktionsenhet). Som elproduktionsenhet betecknas också en taxeringsenhet vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft. Småhus och tomtmark för sådan byggnad som ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment, skall ingå i den lantbruksenhet som omfattar marken. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxeringsenheter under punkterna 1 7 i första stycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras tillsammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till övervägande del inom tätort, och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanför sådan ort. Denna lag träder i kraft . 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Härigenom föreskrivs att i 3, 4 och 8 §§ lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt1 ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 43 § Har regeringen med stöd av 19 kap. 24 § jordabalken för viss inskrivningsmyndighets område eller del av ett sådant område bestämt att inskrivning skall ske i inskrivningsregister i stället för i fastighetsbok eller tomträttsbok, meddelar regeringen de före- skrifter som behövs för skattens betalning. Regeringen får därvid besluta om undantag från 33 §. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om skattens betalning. Regeringen får därvid besluta om undantag från 33 §. Denna lag träder i kraft . 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället Härigenom föreskrivs att i 2, 3 och 9 §§ lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.25 Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs i fråga om (1987:10)1 dels att i 10 kap. 22 § och i rubriken närmast före 10 kap. 22 § orden fastighetsboken eller tomträttsboken respektive ordet fastighets- boken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel , dels att 6 kap. 20 § och 10 kap. 23 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 20 § När fråga har väckts om tillämp- ning av 19 §, skall kommunen genast anmäla detta till inskriv- ningsmyndigheten för anteckning i fastighetsboken. Överlåtelse av mark, som sker efter det att sådan anmälan har inkommit, inverkar inte på den bedömning som skall ske enligt 19 § andra stycket. När en fråga har väckts om tillämpning av 19 §, skall kom- munen genast anmäla detta till lantmäterimyndigheten för anteck- ning i fastighetsregistrets all- männa del. Överlåtelse av mark, som sker efter det att sådan anmälan har inkommit, inverkar inte på den bedömning som skall ske enligt 19 § andra stycket. 10 kap. 23 § Återkallas ett föreläggande eller förbud som har antecknats enligt 22 §, skall genast anmäla det till inskrivnings- myndigheten för motsvarande anteckning. Har ett antecknat föreläggande eller förbud upphävts genom lagakraftvunnet beslut eller upphört att gälla, eller har föreläggandet följts, skall bygg- nadsnämnden, så snart nämnden har fått vetskap om detta, anmäla förhållandet till inskrivnings- myndigheten för anteckning. Återkallas ett föreläggande eller förbud som har antecknats enligt 22 §, skall ge- nast anmäla det till inskrivnings- myndigheten för borttagande av anteckningen. Har ett antecknat föreläggande eller förbud upphävts genom lagakraftvunnet beslut eller upphört att gälla, eller har före- äggandet följts, skall bygg- nadsnämnden, så snart nämnden har fått vetskap om detta, anmäla förhållandet till inskrivnings- myndigheten för borttagande av anteckningen. Denna lag träder i kraft . 2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:11) om exploateringssamverkan Härigenom föreskrivs att 24 § lagen (1987:11) om exploate- ringssamverkan skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 § När exploateringsbeslut har meddelats, skall i fastighetsboken eller tomträttsboken införas upp- gift om vilka fastigheter som ingår i samverkansområdet. I fastighets- boken skall även införas beslutade förmånsrättsbelopp. När exploa- teringsbeslutet enligt 25 § har upphört att gälla skall även det antecknas. När ett exploateringsbeslut har meddelats, skall det i fastighets- registrets inskrivningsdel anteck- nas vilka fastigheter som ingår i samverkansområdet. Där skall även beslutade förmånsrättsbelopp antecknas. När exploateringsbe- slutet enligt 25 § har upphört att gälla, skall anteckningen tas bort. Denna lag träder i kraft . 2.27 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. dels att i 3 kap. 17 §1 orden fastighetsboken eller tomträttsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel , dels att 3 kap. 8 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 8 § skall för an- teckning i fastighetsboken oför- dröjligen underrätta inskrivnings- myndigheten, skall för anteck- ning i fastighetsregistrets all- männa del eller för borttagande av en tidigare gjord anteckning genast underrätta lantmäteri- myndigheten, 1. då fråga väckts eller tagits upp om att en byggnad skall förklaras för byggnadsminne eller förklaring utfärdats enligt 7 §, 2. då förordnande enligt 6 § första stycket meddelats eller upphävts, 3. då beslut om byggnadsminnesförklaring vunnit laga kraft eller hävts, eller 4. då ansökan om byggnadsminnesförklaring avslagits. Denna lag träder i kraft . 2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:31) om förvaltning av vissa samägda jordbruksfastigheter Härigenom föreskrivs att i 2 § lagen (1989:31) om förvaltning av vissa samägda jordbruksfastigheter ordet fastighetsboken skall bytas ut mot fastighetsregistrets inskrivningsdel . Denna lag träder i kraft . 2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1537) om lägenhetsregister Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1995:1537) om lägenhetsregister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § En fastighetsägare är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för lägenhetsregistret och som inte kan inhämtas från fastighetsdata- systemet vid . Re- geringen meddelar närmare före- skrifter om uppgiftsskyldigheten. En fastighetsägare är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för lägenhetsregistret och som inte kan inhämtas från fastighets- registret. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om uppgifts- skyldigheten. Med fastighetsägare avses i denna lag även ägare av byggnad. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över fastighetsdatasystemets författningsreglering (dir. 1995:120). Till utredare utsågs lagmannen . Utredningen, som antog namnet , avgav betänkandet Fastighetsdataregister (SOU 1997:3). I betänkandet föreslås att författningsregleringen skall anpassas till den europeiska regleringen på datarättens område. Bl.a. föreslås att motsvarigheten till det nuvarande fastighetsdatasystemet skall utgöra ett enda register, fastighetsdata- registret, och att de ändamål som personuppgifterna i registret skall få användas för preciseras. Vidare föreslås att skall vara ensamt registeransvarigt för registret och att det skall uppställas vissa begränsningar för användningen av registeruppgifterna. En samman- fattning av betänkandet och utredningens lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju97/366). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. I har upprättats departementspromemorian Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden en författningsöversyn (Ds 1998:25). Promemorian var föranledd av att den s.k. fastighets- datareformen numera är helt genomförd. I promemorian föreslås bl.a. att numera föråldrade bestämmelser om förande av fastighetsbok och fastighetsregister skall upphävas. Promemorian innehåller vidare förslag till ny lydelse av bestämmelserna om inskrivning i 19 kap. jordabalken. En sammanfattning av promemorian samt dess lagförslag finns i bilagorna 4 och 5. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstanserna är förtecknade i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju 98/1508). I en framställning till regeringen föreslog i att lagen (1952:167) om allmännings- skogar i och skulle ses över bl.a. i fråga om dess bestämmelser om avyttring och införlivning av mark. Regeringen uppdrog åt f.d. justitierådet Per Jermsten att utarbeta ett förslag till modernisering av nämnda bestämmelser och att därvid även behandla motsvarande bestämmelser i lagen (1952:166) om häradsallmänningar. Per Jermsten har redovisat sina förslag i en rapport . De föreslagna lagändringarna finns i bilaga 7. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Handlingarna i ärendet finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (dnr N1999/2064/ESB). har för någon tid sedan uppmärksammat att det förekommit fastighetsbedrägerier där förfalskade köpehandlingar har använts för att utverka lagfart (se bet. 1998/99:LU09). har i en promemoria lämnat vissa förslag för att komma till rätta med problemen. Promemorian remissbehandlas (dnr Ju1999/2353). Regeringen avser att återkomma till med sina överväganden i frågan. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådets synpunkter behandlas i anslutning till författnings- kommentaren. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa andra redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. 4 Bakgrund 4.1 Registrering av fastigheter och tomträtter registreras, såvitt nu är av intresse, dels i register som förs av lantmäterimyndigheterna, dels i register som förs av inskrivnings- myndigheterna. Inskrivningsmyndigheterna för även register över tomträtter. Härutöver registreras förhållanden med fastighetsanknytning även i andra register, t.ex. byggnadsregister. Under äldre tider antecknades fastigheter även i kronans jordebok. Vissa bestämmelser om förande av jordeboken kvarstår fortfarande. Fastighetsregister Lantmäterimyndigheternas registrering av fastigheter grundar sig på bestämmelser i främst 19 kap. fastighetsbildningslagen (1970:988). Registreringen sker genom förande av fastighetsregister. Den tar främst sikte på uppgifter om fastighetens beteckning, dess omfång och läge, förekomsten av fastighetsbildningsservitut, fastighetens andel i samfälligheter samt olika förhållanden av administrativ natur som belastar fastigheten (t.ex. planbestämmelser). Fastighetsregister har tidigare förts manuellt i form av jordregister och stadsregister. Om detta finns ännu gällande bestämmelser i bl.a. för- ordningen (1908:74 s. 1) om jordregister, stadsregisterkungörelsen (1971:1010) och förordningen (1917:281) med närmare föreskrifter om fastighetsregister för stad. sker lantmäterimyndigheternas registrering av fastigheter alltid med användande av automatisk databehandling. Även register- kartan förs över till digital form och utgör därefter en del av registret. Bestämmelser om det ADB-baserade fastighetsregistret finns i fastighets- registerkungörelsen (1974:1059). Fastighets- och tomträttsbok samt inskrivningsregister Den registrering som sker genom inskrivningsmyndigheternas försorg grundar sig i första hand på bestämmelser i 19 24 kap. jordabalken. De uppgifter som registreras är först och främst uppgifter om lagfarter respektive inskrivning av tomträtter (dvs. uppgifter om ägarförhållan- den). Vidare registreras inteckningar samt vissa nyttjanderätter och avtalsservitut. Inskrivningsmyndigheterna registrerar också vissa upp- gifter om exekutiva åtgärder som har vidtagits avseende fastigheten eller tomträtten liksom uppgifter om olika slag av anspråk som enskilda ställer på fastigheten eller tomträtten. I jordabalken liksom i en mängd specialförfattningar talas det om att denna registrering sker såsom inskrivning eller anteckning i fastig- hetsbok och tomträttsbok. Med fastighetsböcker och tomträttsböcker avses böcker som förs manuellt och enligt ett lösbladssystem. I dessa böcker redovisas varje fastighet respektive tomträtt under ett särskilt upplägg. Bestämmelser om fastighetsböcker och tomträttsböcker finns i fastighetsbokskungörelsen (1971:708) och tomträttsbokkungörelsen (1971:801). handläggning regleras i dessa fall av bestämmelser i jordabalken och kungörelsen (1971:784) med tillämp- ningsföreskrifter för inskrivningsväsendet enligt jordabalken. Enligt 19 kap. 24 § jordabalken kan regeringen föreskriva att inskrivning skall ske i inskrivningsregister i stället för i fastighetsbok eller tomträttsbok. Inskrivningsregister förs med automatisk data- behandling. Registret regleras i lagen (1973:98) om inskrivningsregister och i inskrivningsregisterkungörelsen (1974:1061). sker inskriv- ning i inskrivningsregister vid samtliga landets inskrivningsmyndigheter. Registrering i fastighetsbok eller tomträttsbok förekommer således inte längre. Fastighetsdatasystemet Såväl inskrivningsregistret som det ADB-baserade fastighetsregistret in- går i det s.k. fastighetsdatasystemet, ( lantmäterimyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas informationssystem ). Systemet regleras i fastighetsdatakungörelsen (1974:1058). svarar för drif- ten av systemet. Fastighetsdatasystemets innehåll och uppbyggnad beskrivs närmare i avsnitt 5. Där lämnas också en redogörelse för användarna av fastighets- datasystemet. Vidare beskrivs några register som inte ingår i systemet men som kan sägas ha viss anknytning till det. registreringen av fastigheter gjordes i kronans jordebok. tillkom i sin första form för att förbättra skatteuppbörden och utgjorde under århundraden det främsta offentliga registret över fastigheter. Den förlorade emellertid sin huvudsakliga betydelse i och med att de skatter som var knutna till jorden, grundskatterna, helt avvecklades. gäller dock att Kammarkollegiet i viss omfattning skall föra en jordebok samt avgöra ännu kvarstående ärenden om jordeboken. 4.2 Behovet av en översyn av lagstiftningen Slutförandet av fastighetsdatareformen m.m. Den s.k. fastighetsdatareformen innebar en övergång från manuellt förda register (fastighetsbok och tomträttsbok respektive jordregister och stadsregister) till ADB-baserade register (inskrivningsregister och fastighetsregister). Reformen påbörjades och avslutades då såsom sista län övergick till ADB-baserade register. I och med att fastighetsdatareformen numera är avslutad har en del av den förekommande författningsregleringen blivit föråldrad. Det gäller exempelvis den särskilda regleringen av fastighetsbok och jordregister. Detta ger anledning till en översyn av de författningar som styr inskrivningsmyndigheternas och lantmäterimyndigheternas befattning med registrering av fastighetsanknuten information. Den översyn av detta slag som redovisas i det följande (se avsnitten 8.1 och 8.2) är framför allt av lagtekniskt slag och syftar inte till att åstadkomma materiella förändringar. Behovet av en lagteknisk översyn gäller inte minst bestämmelserna om inskrivning i 19 kap. jordabalken, vilka helt och hållet tar sikte på det äldre systemet med fastighetsböcker och tomträttsböcker. Översynen bör lämpligen förenas med en översyn av vissa andra ålderdomliga fastighetsrättsliga institut. Det gäller bl.a. bestämmelserna om förande av kronans jordebok. I ett stort antal författningar före- kommer begrepp som har blivit obsoleta. Några sådana frågor tas upp i avsnitt 11. Ändringar i anledning av den datarättsliga utvecklingen m.m. Fastighetsdatasystemets författningsreglering tillkom i början av 1970- talet. Flera av de grundläggande författningarna beträffande fastighets- datasystemet tillhör därmed de äldsta regleringarna av s.k. statsmakts- register, dvs. register som har beslutats av eller regeringen. Sedan fastighetsdatasystemets tillkomst har mängden information i och i anslutning till systemet successivt ökat. Ursprungligen bestod systemet av fastighetsregistret och inskrivningsregistret. har byggnadsregistret tillkommit och en digital registerkarta är under upp- byggnad. I nära anslutning till fastighetsdatasystemet har samfällighets- föreningsregister och ett pantbrevsregister byggts upp. En provverk- samhet med ett lägenhetsregister har genomförts. Nya databaser som fastighetsprisdatabasen har tagits fram. En närmare beskrivning av registren finns i avsnitt 5. Ökade informationsmängder, nya användargrupper, nya använd- ningsformer, krav på enkel tillgång till samhällets grundläggande information och alltmera avancerad teknik har ställt integritetsfrågorna i nytt ljus. Integritetsaspekterna gör det naturligt att överväga begräns- ningar vid användandet av systemet, t.ex. vid terminalåtkomst, urval och bearbetningar samt utlämnande på ADB-medium. Vidare finns det anledning att analysera betydelsen från integritets- och säkerhets- synpunkt av att nya uppgiftstyper och en ökad informationsmängd har tillkommit. Behovet av en sådan översyn accentueras av det EG-direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter m.m. som antogs . Direktivet behandlas närmare i avsnitt 6. En ny datalag, personuppgiftslagen (1998:204), har tillkommit med anledning av direktivet. I avsnitt 7 och 10 behandlas frågor om vilken påverkan direktivet får på gällande rätt. Förfarandet hos inskrivningsmyndigheten minst 19 kap. jordabalken berörs av den lagtekniska översyn som fastighetsdatareformens slutförande föranleder. De ändringar som gjordes i den snarlika lagstiftningen om handläggningen av domstolsärenden gör det naturligt att i detta sammanhang också se över de förfaranderegler som kapitlet innehåller (jfr Lagrådets uttalande, prop. 1995/96:115 s. 320 f.). Också bestämmelserna om överklagande av beslut i inskrivningsärenden vilka när de tillkom var avsedda att tillämpas endast övergångsvis bör ses över i sak. Även dessa frågor behandlas i propositionen (se avsnitt 9). Häradsallmänningar och allmänningsskogar i och Vissa frågor som rör häradsallmänningar m.m. behandlas i avsnitt 12.