prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — - deltagande i den inre marknaden ger konsumenterna ett bredare utbud och lägre priser. Regeringen arbetar för att ytterligare stärka konsumentintresset i handelspolitiken bl.a. genom ökad importkonkurrens. Ett exempel på detta är frågan om utvidgad parallellimport. - Regeringen har gett i uppdrag åt att undersöka prisskillnaden mellan svenska och utländska varor. Underlaget kommer att utgöra en viktig bas för regeringens fortsatta ansträngningar att sänka prisnivån i . En förutsättning för det civila samhällets utveckling är att rättsväsendet fungerar väl. Rättsväsendet befinner sig mitt i en period av reformarbete. Regeringens ambition är att med fortsatt kraft driva moderniseringen, förändringen och effektiviseringen av rättsväsendet. Regeringen avser därför att ekonomiska vårproposition återkomma till när det gäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. De svenska produktmarknaderna är starkt beroende av den internationella omgivningen. För att effektivisera produkt- och kapitalmarknaderna måste det ske ett ökat samarbete inom EU om fortsatta reformer på dessa marknader. Det är viktigt att fördelarna av den inre marknaden kommer EU:s konsumenter till del på ett tydligt sätt genom lägre priser, ökat urval och bättre kvalitet på produkter och tjänster. De svenska miljö- och konsumentintressena skall tas tillvara. är mycket positiv till EU-samarbetet kring reformer av produkt- och kapitalmarknader, den s.k. Cardiff-processen. Syftet är att förbättra den inre marknadens funktionssätt. EU:s medlemsländer skall presentera rapporter om hur viktigare inhemska marknader fungerar, vilka reformer som genomförts, identifiera återstående brister för effektiv konkurrens och slutligen presentera det fortsatta reformarbetet. En viktig marknad för är som har goda förutsättningar att bli en dynamisk tillväxtregion och marknadsplats även i ett globalt perspektiv. Till regionen räknas även där den nya fasta förbindelsen över sundet möjliggör ytterligare integration och ekonomisk aktivitet över nationsgränserna. Genom sitt läge i förhållande till kontinentala , tillväxtmarknaderna österut samt övriga bör kunna få stor betydelse för utvecklingen i hela . Hållbara Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Omställningen till ett ekologiskt hållbart sam- hälle skapar en sysselsättningspotential. Denna skall tas till vara. Framsynta krav på att skydda naturen och människors hälsa och att gradvis öka resurseffektiviteten skapar tryck på teknisk utveckling och ger därmed möjligheter för ny företagsamhet. Det bidrar till det omvandlingstryck som driver på den ekonomiska utvecklingen. Därmed kan ytterligare resurser avsättas för en hållbar utveckling. Den ekonomiska politiken måste därför kombineras med en effektiv miljöpolitik baserad på såväl en skarp och tydlig lagstiftning som på ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Regeringens förslag på skatteområdet om grön skatteväxling är en del i denna strategi. Arbetet med att ställa om till ett föregångsland för den ekologiska hållbarheten skall fortgå och följs upp genom skrivelser som presenteras i anslutning till budgetpropositionen. Årets skrivelse presenteras . Skrivelsen kommer att innehålla en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits och en bedömning av vilka effekter de har haft för omställningsarbetet. Redovisningen innefattar också en sammanställning av nya åtgärder som följer av förslag som regeringen presenterat i propositioner som lagts eller i samband med andra beslut. Anslagen för miljöpolitiken har ökat. Kommunerna är brett engagerade genom bland annat de lokala investeringsprogrammen. Energiöverenskommelsen innebar ett stort investeringsprogram för att ställa om energisektorn. Ytterligare åtgärder gäller forskning, teknikutveckling och miljöanpassad upphandling, främjandet av export av svensk miljöteknik, osv. Alla samhällssektorer är berörda och samarbetet med näringslivet i dessa frågor måste intensifieras. Det internationella samarbetet inom bl.a. EU är centralt. Arbetet med att skydda miljön, stimulera lokala initiativ och främja kretsloppstänkandet skall fortsätta. Åtgärder för ekologisk hållbarhet skall stimulera teknisk utveckling och nyföretagande och därmed också stärka ekonomi och sysselsättning. har regeringen gjort stora satsningar på bl.a. naturvård, miljöövervakning, marksanering och miljöforskning. Regeringen föreslår ytterligare åtgärder för att stimulera omställningen till ett Hållbart : - Ytterligare till kalkningsverksamheten. - Ytterligare till biotopskyddet för att uppnå en god balans mellan de olika statliga insatserna för att bevara den biologiska mångfalden i skogen. - Ytterligare till Kemikalie- inspektionen. - till ett sexårigt samarbete med svenska biltillverkare för forskning och utveckling av teknik för framtidens miljövänliga fordon. - till särskild satsning för att underlätta svenska företags export av varor och tjänster med hög miljöprestanda. - Ett tidsbegränsat investeringsstöd till termisk solvärme införs under förutsättning att man kan åstadkomma ett avtal mellan staten och solvärmebranschen. Inom ramen för avtalet bör principer utformas för åtgärder för att sänka kostnaderna för tekniken. Gröna nyckeltal Som ett av de första länderna i världen presenterade regeringen gröna nyckeltal i den ekonomiska vårpropositionen. Gröna nyckeltal är ett av regeringens instrument att följa det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Nyckeltalen kan användas som vägledning för politiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen. Utvecklingen av nyckeltal är en process där nyckeltalen måste anpassas efter de mål de avser följa, relevanta miljöproblem och samhällsutvecklingen i övrigt. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen. Regeringen studerar även möjligheterna att presentera prognoser för vissa av nyckeltalen. Regeringen avser också att regelbundet presentera gröna nyckeltal för . Den ekonomiska utvecklingen skall vara ekologiskt hållbar. I vissa fall finns goda möjligheter att nå fastställda miljökvalitetsmål utan väsentliga kostnader eller uppoffringar. I andra fall är det väsentligt svårare och förenat med stora kostnader. Sambandet mellan miljö och tillväxt är inte entydigt. Regeringen anser det angeläget att undersöka hur sambanden ser ut och har därför tillsatt en särskild utredning för översyn av sambandet mellan tillväxt och miljö samt utredning av behov av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling . Energianvändningen i visar att den tekniska utvecklingen möjliggjort en stabil nivå på energianvändningen som en ekonomisk tillväxt har skett. Detta visas i nedanstående diagram. Diagram 1.5 Total energianvändning resp. BNP 1970 1996 priser Energianvändningen har en stark koppling till flera miljöproblem, där sättet att producera energin har stor betydelse. En fortsatt förbättrad effektivitet i användningen av energi är också nödvändig för att en positiv ekonomisk utveckling skall kunna förenas med minskade miljöproblem. Ökad energieffektivitet och övergång till miljövänliga energislag kan stimuleras på flera sätt, bland annat genom en ökad användning av ekonomiska styrmedel. Regeringens förslag i budgetpropositionen om en grön skatteväxling är ett led i ett sådant arbete. Energianvändningen är ett av de elva gröna nyckeltalen som beskrivs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Där presenteras ytterligare gröna nyckeltal som alla beskriver en utveckling i samhället inom områden av stor betydelse för miljön. 1.5 Rättvisa skatter för vård, skola och omsorg Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Ytterst bestäms nivåerna på skatteuttaget av samhällets välfärdsambitioner. Väljer medborgarna ett välfärdssamhälle med bra vård, skola och omsorg för alla, trygga försäkringar mot inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet, en bra utbildning för alla o.s.v. då måste erforderliga skatter tas ut för att finansiera välfärden. 1.5.1 Vård, skola och omsorg Regeringen har sedan den tillträdde 1994 konsekvent prioriterat vård, skola och omsorg. I takt med framgångarna i saneringen av de offentliga finanserna har ökade resurser kunnat tillföras den kommunala sektorn. Den goda tillväxten medför dessutom att den kommunala sektorn får markant ökade skatteintäkter är statsbidragen till kommuner och landsting högre än de var 1996. Regeringen föreslår i enlighet med tidigare aviseringar att statsbidragen höjs med ytterligare . Därutöver får kommuner och landsting i enlighet med tidigare beslut ytterligare både 1999 och 2000 genom att de i statlig inkomstskatt som alla löntagare betalar förs över till den kommunala sektorn. Sammanlagt innebär det att vård, skola och omsorg 2000 tillförs . har regeringen aviserat att ytterligare kommer att tillföras kommuner och landsting. Regeringen föreslår nu att ytterligare tillförs vård- och omsorgssektorn . Därutöver förelås nu att de i statlig inkomstskatt som alla löntagare betalar omförs till den kommunala sektorn även 2001, vilket innebär . Dessutom föreslås att ytterligare tillförs anslaget för särskilda insatser för kommuner och landsting. Därmed kommer vården, skolan och omsorgen att tillföras sammanlagt mer 2001 jämfört med . I detta belopp ingår en viss finansiering för att stegvis genomföra en allmän förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. Vården, skolan och omsorgen prioriteras. Sammantaget ger detta goda förutsättningar för fler jobb och en ökad kvalitet på den svenska välfärden. Försvarsuppgörelsen innebär dessutom att totalt ca bedöms kunna frigöras för insatser inom vård- och omsorgssektorn 2004. Av dessa resurser skall en första miljard kronor utbetalas , 2003 och 2004. Även om utvecklingen i den kommunala sektorn i sin helhet är god finns det en grupp kommuner och landsting som halkar efter. Många kommuner och landsting har ekonomiska problem på grund av utflyttning, obalanser i åldersstrukturen, fortsatt hög arbetslöshet och låg tillväxt. Detta är yttre strukturella faktorer som till stor del inte går att påverka, men som delvis kompenseras genom det nuvarande utjämningssystemet för kommuner och landsting. För dessa kommuner och landsting kan krävas särskilda insatser. Regeringen har därför inrättat en delegation som skall bereda ärenden om stöd till vissa kommuner och landsting för åtgärder så att de kan nå ekonomisk balans. används en del av de ökade resurserna till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen föreslår nu att resurserna för detta ändamål ökas med . kommer de sammanlagt att uppgå till ca . Många kommuner har ekonomiska problem trots att man effektiviserat verksamheten och har höga skatter på grund av utflyttning och stora bestånd av outhyrda lägenheter. Generellt höjda statsbidrag är emellertid inte alltid verkningsfulla för att stödja just de kommuner och landsting som har de största ekonomiska problemen. Staten kan aldrig överta det ansvar som åligger kommunerna att tillse att medborgarnas vilja genomförs beträffande de kommunala skatterna och den kommunala servicen. Skatteintäkterna utgör omkring två tredjedelar av de totala inkomsterna, resten utgörs av kommunala avgifter och av statsbidrag. Därför är långsiktigt ökade skatteinkomster som uppstår genom tillväxt och ökad sysselsättning viktigare för kommunernas ekonomi än ökade statsbidrag. En god utveckling av ekonomi innebär att kommunernas inkomster ökar. En ökad privat sysselsättning bidrar till en direkt och kraftig förstärkning av kommunernas och landstingens resurser. Den goda tillväxten innebär att kommunernas och landstingens skatteinkomster beräknas öka med 2000 och med ytterligare 2001. Genom bidragen till vården, skolan och omsorgen omfördelas stora belopp över livet och mellan grupper. I den fördelningspolitiska redogörelsen i bilaga 4 behandlas fördelningseffekterna av den offentliga konsumtionen. Resultaten visar att de resurser som fördelas genom offentliga tjänster bidrar till en jämnare fördelning. Resurserna är högre för personer med låg ekonomisk standard än för välbeställda. Kvinnor gynnas mer än män i den offentliga sektorn. De offentliga tjänsterna omfördelar dessutom inkomster över livet. En omfördelning sker från de välbeställda till de ekonomiskt svaga. Skillnaderna i utnyttjande av barnomsorgen mellan olika grupper har minskat under 1990- talet. Barnomsorgen utnyttjas fortfarande i något högre grad av välutbildade föräldrar. Ändå innebär barnomsorgssubventioner som finansieras med skatter en omfördelning från välbeställda föräldrar till dem med låga inkomster. Förskoleverksamheten stimulerar och utvecklar barn. Den underlättar för föräldrar att förena barn, arbete och studier. Det är en politik för barns utveckling, för arbete och jämställdhet, för tillväxt och rättvisa som intresserar allt fler andra länder. De nuvarande barnomsorgsavgifterna för dock med sig problem. De inkomst- och tidsberoende avgifterna minskar många föräldrars möjlighet att påverka sin ekonomi. Ofta lönar det sig dåligt för arbetslösa föräldrar att börja arbeta, att ta korttidsjobb eller att gå från deltidsarbetande till heltid. Regeringen har därför skapat ett utrymme för att stegvis genomföra en allmän förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. Kunskap och utbildning är i den nya globala ekonomin avgörande för tillväxt, sysselsättning och rättvisa. Utbildningen är nyckeln till en långsiktig politik för rättvisa och jobb. Den har en stor betydelse för den framtida lönen, utvecklingen och risken för arbetslöshet. För att korrigera de bakomliggande orsakerna till en ojämn inkomstfördelning är det effektivare med en jämnare spridning av utbildningsmöjligheter och kunskaper än att omfördela ekonomiska resurser i efterhand. En gymnasieskola för alla, fler högskoleplatser i hela landet, kunskapslyft och ett reformerat studiemedelssystem bidrar till att ge alla mer likvärdiga möjligheter. Analyserna visar att de stora satsningarna har medfört att klyftan i antalet utbildningsår minskat markant . har en jämnare fördelning av kunskaper än de flesta andra länder. Utbildningssubventionerna för grundskola och gymnasium är rättvist fördelade. De är lika stora för föräldrar med olika inkomster och social bakgrund. Ett stort problem är att snedrekryteringen till den högre utbildningen består. Subventionerna till högskolan gynnar därför främst barn till högutbildade och tjänstemän. Det kompenseras delvis av att subventionerna i arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning gynnar dem med lägre utbildning och inkomster. Totalt sett får dock barn till personer med lägre utbildning något lägre utbildningssubventioner än barn till högutbildade. Social rättvisa kan aldrig nås om gamla och sjuka får stå tillbaka, om deras livsvillkor försämras och om vården gynnar den som har goda resurser. Det finns oroande tecken. De stora skillnaderna i dödlighet och ohälsa mellan olika sociala grupper minskar inte. Det finns forskning som tyder på att välutbildade och höginkomsttagare numera utnyttjar vården mer än andra och detta även med hänsyn till hälsoskillnader. Men livslängden ökar och åtskilliga indikatorer pekar på en bättre folkhälsa. Det mest grundläggande i livet, livslängden, är allt jämnare fördelad. Allt färre dör . Subventionerna för sjukvård och äldreomsorg är betydligt högre för låginkomsttagare än välbeställda. Allt talar dessutom för att behoven av offentliga tjänster ökar till följd av att befolkning blir äldre. Tabell 1.8 Ökade resurser till vård, skola och omsorg Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 ekonomiska vårproposition 4 8 8 8 8 8 Budgetpropositionen 4 8 8 8 ekonomiska vårproposition 4 4 4 4 4 Budgetpropositionen 2 2 ekonomiska vårproposition 1,3 2 3 Budgetpropositionen Summa 4 12 17,3 21,3 272 252 Skatteintäkter jämfört med 19963 1 5 13 38 54 57 1 1 vårdmiljard+1,för 200-kronan +0,för särskilda insatser 2 I detta belopp ingår en viss finansiering av införandet av en maxtaxa inom barnomsorgen samt allmän förskola 3 På grund av skattereduktion för egenavgifterna ändras såväl skatteintäkten som statsbidrag. Detta har ej beaktats i tabellen för en rättvis jämförelse. Utbetalda skattemedel, exklusive statsskatten om Regeringen prioriterar en bred och långsiktig rättvisepolitik. Den syftar både till en jämn fördelning och förbättringar för de mest utsatta. Den innefattar medborgarnas grundläggande livsvillkor i vid mening och en utjämning av de ekonomiska resurserna. Den ger stor tyngd till en rättvis vård, skola och omsorg med god kvalitet. 1.5.2 Skatter för jobb och rättvisa De överskott som uppstår i de offentliga finanserna är resultatet av en ansvarsfull och målmedveten politik som syftat till att rädda välfärdssamhället. Alla medborgare har fått bära tunga bördor när skatter höjts och besparingar genomförts för att rädda välfärden. I takt med att de offentliga finanserna har utvecklats positivt har det skapats utrymme för att kompensera flera av de åtgärder i saneringen som drabbade även de mest utsatta grupperna. Ersättningsnivån i arbetslöshets-, föräldra- och sjukförsäkringen har höjts till , pensionerna har höjts, speciella åtgärder för de sämst ställda pensionärerna har vidtagits, barnbidragen har höjts och beslut har fattats om ytterligare höjningar. Dessutom har värnskatten avvecklats i enlighet med riksdagsbeslutet . Justeringar har också gjorts i exempelvis fastighetsskatten. Som en följd av budgetsaneringen har brytpunkten för statlig skatt inte räknats upp i den takt som ursprungligen var avsikten och egenavgifterna har höjts för alla löntagare. När ett utrymme nu växer fram, prioriterar regeringen därför att sänka skatten på ett sådant sätt att den kompenserar löntagarna för de egenavgifter som även kommer att tas ut eftersom de nu är en del av det nya ålderspensionssystemet. Löntagarna bör få en återbäring på de skattehöjningar som egenavgifterna i själva verket har inneburit. Denna åtgärd sänker marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare och har dessutom en positiv fördelningsprofil eftersom egenavgifterna är en tyngre börda för låginkomsttagare än för andra. För att ytterligare förbättra de fördelningspolitiska effekterna föreslår regeringen dessutom en förlängning av den temporära skattereduktionen riktad mot låginkomsttagare. Avsikten är att en förlängning skall ske för åren därefter. En alternativ metod för att åstadkomma ett likvärdigt resultat kan dock komma att övervägas. Regeringen föreslår dessutom en sänkning av fastighetsskatten för hyreshus till . Förslaget om sänkta skatter gynnar den kom- munala sektorn genom att öka tillväxten och de kommunala skatteintäkterna. Regeringens förslag innebär att en fjärdedel av egenavgifterna ej blir avdragsgilla och kompenserade genom en skattereduktion. Därmed uppnås två effekter. En fjärdedel av egenavgifterna neutraliseras för alla som betalar dem som den kommunala sektorns skatteintäkter ökar. Statsbidragen för kommunerna sänks i motsvarande grad. Resultatet är neutralt för kommunerna. Dessutom innebär förslaget ökat stöd för arbetslinjen genom att arbetsutbud och arbetsmarknadsdeltagande främjas, vilket ökar sysselsättningen och tillväxten ytterligare. När inkomsterna ökar i samhället växer även skatteinkomsterna för kommuner och landsting. För att undvika att en kompensation för egenavgifterna innebär att fler löntagare kommer att betala statlig inkomstskatt föreslås att skiktgränsen för den statliga inkomstskatten höjs. bör skiktgränsen höjas så att målsättningen om att av skattebetalarna skall omfattas av den statliga inkomstskatten uppfylls. Regeringen har bedrivit samtal med övriga riksdagspartier för att undersöka om det finns förutsättningar för en bred förankring av en kommande skattereform. Regeringen avser att fortsätta skattesamtalen för att inom ramen för en fortsatt ansvarsfull budgetpolitik stärka rättvisan och tillväxten i . Grön skatteväxling Miljörelateringen av skattesystemet fortsätter. De första stegen i en grön skatteväxling togs i samband med skattereformen 1990 1991. Regeringen föreslår nu ett ytterligare steg i en grön skatteväxling. Dieselskatten föreslås från höjas med , elskatten med och kärnkraftsskatten med . Detta ger ökade skatteintäkter på i storleksordningen . Dessa ökade resurser används för två ändamål. Dels för skattereduktion i samband med individuell kompetenshöjning i arbetslivet och dels för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin. tar därmed ett ytterligare steg i att strukturera omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I en särskild proposition föreslår regeringen en ändring av förmånsbeskattningen av miljöbilar för att på så sätt underlätta introduktionen av nya bränslen och ny teknik i personbilar. Vidare höjs fordonsskatten för bussar, vilket tidigare aviserats i den transportpolitiska propositionen. Därmed uppnås neutralare konkurrensförhållanden mellan olika transportslag. bedrivs ett arbete som syftar till en övergripande reform av energibeskattningen. Arbetet har som utgångspunkt den principskiss som togs fram i betänkande. Energibeskattningens miljöstyrande effekter är en viktig aspekt i arbetet. På grundval av detta arbete kommer energibeskattningen att diskuteras i de pågående skattesamtalen mellan regeringen och riksdagspartierna. Skattepolitik för företagsamhet En rad åtgärder föreslås för att stimulera företagsamheten i . Reserveringsmöjligheterna ökas genom att avdragstaket för periodiseringsfondsavsättningar höjs från av inkomsten för aktiebolag och andra juridiska personer. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs taket från . Dessutom förlängs avsättningstiden från fem till . Jordbrukets energibeskattning likställs med vad som gäller för annan industri. Flertalet av de så kallade stoppreglerna för fåmansföretagare föreslås avskaffas. Kupongskatten för utdelning på näringsbetingade aktier till utländska ägare avskaffas för att inte utländska investeringar i skall missgynnas i förhållande till investeringar i andra länder. Regeringen avser också att föreslå en lättnad i beskattningen av utländska experter. Regeringen kommer att föreslå att dröjsmålsavgift vid betalning av tull skall sänkas. Reglerna vid beskattning av fåmansföretag, de s.k. 3:12 reglerna, kommer att ses över. stödjer aktivt ansträngningarna att bekämpa skadlig skattekonkurrens, d.v.s. att motverka att länder vid sidan om det ordinarie skattesystemet erbjuder särskilda skatteförmåner för att locka till sig företag från andra länder. Inom EU har bidragit till att en s.k. uppförandekod har antagits för företagsbeskattningen. Vidare har på svenskt initiativ ett operativt samarbete inletts på skatteområdet mellan och . Syftet är att genom samordning försöka förbättra skattekontrollen i regionen. 1.6 Fördelningseffekter har en jämnare fördelning av inkomster än nästan alla andra länder. Barn i har en bättre relativ ekonomisk standard än i de flesta andra länder. Andelen hushåll med en svag ekonomi är förhållandevis låg. De äldre har jämförelsevis mycket god ekonomisk standard. Men har inkomstklyftorna fortsatt att öka. De ekonomiskt välbeställda får en större del av de disponibla inkomsterna. Fler har låga inkomster och behöver socialbidrag. Liknande tendenser finns i många andra länder, exempelvis i och . Globalisering, teknologiska förändringar och ökad konkurrens skapar nya fördelningsproblem. De med högre utbildning har arbete och får allt högre löner. Personer med kortare utbildning och brist på yrkeserfarenheter riskerar att bli långvarigt beroende av sociala ersättningar.