prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta arbete inleds med en miljöutredning, dvs. en kartläggning av de delar av myndighetens verksamhet som kan ge upphov till negativa miljöeffekter. Därefter tar varje myndighet fram en miljöpolicy samt mål och handlingsplan för sitt fortsatta arbete. En viktig del i arbetet är också att miljöanpassa upphandlingen. Åtgärd M 99:2 Analysera producentansvaret för varor har i uppdrag att redovisa förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa en generell princip om producenters ansvar för en produkts miljöpåverkan under hela dess livscykel. I uppdraget ingår att sammanställa och analysera de utvärderingar som gjorts av de miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av de producentansvar som är i kraft . skall också analysera de förslag Kretsloppsdelegationens redovisat i sin rapport 1997:19 Producentansvar för varor förslag och idé. skall redovisa uppdraget . Åtgärd M 99:3 Översyn av bilskrotningsfonden Regeringen har uppdragit åt () att belysa och se över den statligt administrerade bilskrotningsfonden. I uppdraget ingår bl.a. att överväga eventuella behov av ändringar i regelverket med anledning av producentansvaret och direktivförslaget om uttjänta fordon samt att se över dagens avgifts- och premienivåer. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 99:4 Införa miljöledningssystem i genomförde en miljöutredning av den interna administrativa verksamheten. Arbetet med att ta fram en miljöpolicy samt mål och ett handlingsprogram för det interna arbetet har därefter fortsatt. Förslag till policy, mål och handlingsprogram kommer att redovisas för förvaltningsdirektören . samordnar införandet av miljöledning i stats- förvaltningen. Samtliga departement och Statsrådsberedningen har ett ansvar för att införa miljöledning inom sina respektive verksamheter. har tagit fram riktlinjer för det fortsatta arbetet med att införa miljöledning i det administrativa arbetet och i beslutsprocesser avseende bl.a. regleringsbrev, kommittédirektiv, instruktioner samt skrivelser och propositioner. Miljöhänsyn skall integreras i beslut genom att miljöeffekter av kommande beslut synliggörs. De kan därmed beaktas. Åtgärd M 99:5 Miljöanpassad offentlig upphandling inrättade regeringen en särskild delegation för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationens uppgift är att arbeta pådrivande för att den offentliga upphandlingen skall vara ett instrument för att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling. Delegationen genomförde inledningsvis en kartläggning som visade att arbetet med att miljöanpassa upphandlingen inom, stat, kommun och landsting går framåt trots vissa svårigheter. Landstingen och de flesta kommunerna har kommit igång med miljöanpassad upphandling. Bland de statliga myndigheterna finns det sådana som kommit långt medan andra precis har börjat i och med uppdraget att införa miljöledningssystem. Delegationens uppgifter är att: bevaka och påverka arbetet inom EU, inrikta arbetet på strategiska viktiga varor och tjänster där nyttan av att ställa krav på ekologisk hållbarhet är störst, analysera och bevaka regler i lagstiftning och internationella överens- kommelser, initiera och utveckla vägledningar och metoder, sprida kunskap, erfarenheter och goda exempel, initiera utbildning och seminarier för upphandlare och leverantörer, följa utvecklingen i andra länder. Delegationen, som avslutar sitt arbete skall lämna förslag till riktlinjer för det fortsatta arbetet med ekologiskt hållbar upphandling. Förslag till ändringar i EG-direktiv och lagen om offentlig upphandling kommer att lämnas om delegationen anser att det behövs. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera de miljömässiga och samhällsekonomiska konsekvenserna av att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Resultatet av uppdraget redovisades . pågår också ett arbete med att formulera en svensk ståndpunkt som underlag för arbetet med eventuella förändringar i EU:s upphandlingsdirektiv. Åtgärd M 99:6 Utforma en samlad miljövarupolicy Regeringen har i propositionen Svenska Miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) föreslagit att en miljövarupolicy arbetas fram inom EU som anger samhällets krav på de varor som produceras och som beskriver producenternas ansvar för varor under en varas hela livscykel. I detta inbegrips den miljöpåverkan som uppstår under materialströmmarnas alla led, under produktion av varan, under dess olika användningsskeden samt då varan är förbrukad och återvänds alternativt återvinns eller destrueras/deponeras. Syftet med en miljövarupolicy är att få en överblick och på bästa sätt koordinera alla de insatser som sker på området så att de styr i samma riktning inom inre marknads, närings-, finans-, konsument- och miljösektorerna mot en ekologiskt hållbar utveckling. Detta gör det lättare att formulera framtida strategier och nya verktyg samt att identifiera hinder. Den avser förelägga en samlad redogörelse om en miljöanpassad produktpolitik . Denna skall bl.a. utgöra underlag för det svenska agerandet i EU:s arbete med en miljövarupolicy (Policy, IPP) och för det fortsatta nationella arbetet. Några av de viktigaste verktygen i arbetet med en miljövarupolicy är miljömärkning, miljövarudeklarationer, avfallshantering, ekologiskt hållbar offentlig upphandling, producentansvar, produktstandarder, eko- design och miljöledningssystem. Regeringen har angivit att arbetet med en samlad miljövarupolicy inom EU är en prioriterad fråga inför det svenska ordförandeskapet i EU våren . kommer att presentera en grönbok om IPP . Arbetet med en miljövarupolicy pågår även inom ramen för det nordiska samarbetet. En nordisk tvärsektoriell grupp med myndighets- representanter för närings-, konsument- och miljösektorerna har bildats och uppgiften är att utarbeta ett förslag till en gemensam nordisk miljövarupolicy som skall presenteras . Åtgärd M 99:7 Nationell avfallsstrategi Regeringen redovisade en nationell strategi för avfalls- hanteringen (skr. 1998/99:63). Syftet med skrivelsen var att informera om regeringens politik för hantering av avfall inklusive frågor kring import och export av avfall. Skrivelsen är också tänkt att presen- teras för Europeiska kommissionen i syfte att informera om politik på området. Avfallsskrivelsen bygger i stor utsträckning på de principer som redovisats i avfallspropositionen (prop. 1996/97:172) samt miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145). Den innehåller en redo- görelse för regeringens mål och policy för avfallshanteringen. Den innehåller också en sammanfattande redogörelse för den svenska lagstiftningen på området samt en beskrivning av hur avfall hanteras . Ett särskilt kapitel ägnas åt gränsöverskridande transporter av avfall. Åtgärd M 99:8 Utforma en hållbar kemikaliepolitik Regeringen beslöt om direktiv om genomförande av nya riktlinjer i kemikaliepolitiken (dir. 1998:91). En särskild utredare har tillsatts med uppdrag att i enlighet med direktiven bl.a. föreslå närmare definitioner i form av gränser m.m. för de egenskaper och effekter som avses i de föreslagna riktlinjerna i miljömålspropositionen. Utredaren skall t.ex. föreslå gränser som anger när ett ämne är så långlivat och bioackumulerande att det skall omfattas av kravet på utfasning enligt de angivna riktlinjerna. Utredaren skall vidare analysera om det behövs, och i så fall lämna förslag till, ytterligare styrmedel för att åstadkomma en skärpt kontroll av ämnen som omfattas av riktlinjerna. Förslagen skall beakta . Förslag skall även lämnas om takten på genomförandet. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Inom EU pågår en översyn av vissa viktiga regelverk på kemikalieområdet samt ett arbete med att ta fram en övergripande kemikaliestrategi. Åtgärd M 99:9 Uppdrag till angående informa- tion till allmänheten om farliga kemikalier Regeringen beslöt att ge i uppdrag att i samverkan med Kemikalieinspektionen ge förslag till hur information om användning och utsläpp av farliga kemikalier på bästa sätt kan göras tillgänglig för allmänheten. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärd M 99:10 Uppdrag till angående PCB Uppdrag har lämnats till att i samverkan med Kemikalieinspektionen rapportera hur omhändertagandet av PCB fortskrider. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärd M 99:11 Uppdrag till Kemikalieinspektionen beträffande avveckling av skadliga och misstänkt skadliga mjukgörare samt miljöskadliga tennstabilisatorer i PVC Regeringen beslöt att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att följa avvecklingen av skadliga och misstänkt skadliga mjukgörare samt de mest miljöskadliga tennstabilisatorerna i PVC (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Kemikalie- inspektionen skall till regeringen redovisa en lägesbeskrivning avseende avvecklingsarbetet. Åtgärd M 99:12 Uppdrag till Kemikalieinspektionen avseende avvecklingen av användningen av bly, kvicksilver, nonylfenole- toxilater m.fl. ämnen Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att till regeringen redovisa en lägesbeskrivning avseende avvecklings- arbetet med bly, bromerade flamskyddsmedel, kvicksilver, nonyl- fenoletoxilater och klorparaffiner. Åtgärd M 99:13 Översyn av producentansvaret för returpapper har redovisat en utvärdering av hur förordningen (1994:1205) om producentansvar för returpapper har fungerat samt gjort en översyn av återvinningsnivån och lämnat förslag till hur förordningen bör utformas i fortsättningen. Åtgärd M 99:14 Kemikaliekampanjen ta hand om ditt farliga avfall. Insamling av hushållens farliga avfall genomförs en i hela landet samordnad kampanj riktad till hushållen för att öka medvetenheten om riskerna med kemikalier. Kampanjen har initierats av och kommer att genomföras i samarbete med bl.a. , , Återvinningsindustrierna, Naturvårds- verket, och Kemikalieinspektionen. Tanken är att det under en särskild "städdag" genomförs en organiserad insamling av hushållens överblivna kemikalier i varje kommun över hela landet. Åtgärd M 99:15 Uppföljning av producentansvaret har i uppdrag att redovisa de nivåer av återanvändning och återvinning som producenterna nått upp till vad gäller förpackningar, däck, returpapper och bilar i enlighet med förordningarna om producentansvar för dessa produktgrupper. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 99:16 Miljövårdsberedningen har i uppdrag att vidare- utveckla de gröna nyckeltalen I Miljövårdsberedningens rapport nyckeltal för en ekologisk hållbar utveckling (SOU 1998:15) föreslår beredningen sjutton nyckeltal varav sex behöver utvecklas ytterligare. Miljövårdsberedningen kommer att presentera förslag för de sex återstående nyckeltalen för att följa samhällets omställning till en hållbar utveckling . Inom EU bedrivs vidare ett internationellt samarbete för att utarbeta nyckeltal gemensamt för . medverkar och är pådrivande i detta arbete. Åtgärd M 99:17 Förslag till nya miljökvalitetsnormer I och med att trädde i kraft infördes miljökvalitetsnormer som ett nytt instrument i miljöarbetet. Därmed får regeringen för vissa geografiska områden eller för hela landet meddela föreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt. med infördes en förordning (SFS 1998:897) om miljökvalitetsnormer för kvävedioxid, svaveldioxid och bly i utomhus- luft. Dessutom har i sin rapport 4925, Utveckling av nya miljökvalitetsnormer, föreslagit att miljökvalitetsnormer införs för bensen och kolmonoxid. I samma rapport ger verket förslag till hur det framtida arbetet med miljökvalitetsnormer bör inriktas och redovisar dessutom en analys av hur miljökvalitetsnormer kan användas i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Åtgärd M 99:18 Nationellt tak för utsläpp av försurande ämnen och ämnen som påverkar bildningen av marknära ozon Europeiska kommissionens förslag till ett direktiv för nationella utsläppstak, det s.k. takdirektivet, för SO2, NOx, NH3 och VOC presenterades . Takdirektivet är det centrala direktivet i . Förslaget innebär för vissa länder betydande reduktioner vad gäller utsläppen av SO2, NOx, NH3 och VOC från energiproducerande anläggningar, vägtrafik, industri och jordbruk. Inom konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar (Convention on , CLRTAP) slutförhandlades ett protokoll i . Protokollet om nationella utsläppstak för länder inom UN/(EU:s 15 medlemsstater och samt och ) beräknas undertecknas i i . Både takdirektivet och protokollet kommer att bidra till minskad försurning, eutrofering och marknära ozon samt bidra till en allmänt bättre luftkvalitet. Åtgärd M 99:19 Regler för vedeldning fick i uppdrag att utreda möjligheterna att införa generella föreskrifter i syfte att minska utsläppen från småskalig vedeldning. Uppdraget redovisades och remissbehand- lades därefter. Åtgärd M 99:20 Naturvårdspolitik för hela folket tog initiativ till att samla representanter från organisationer, forskarvärlden, myndigheter, föreningar och andra intressenter till en tankesmedja för att diskutera behovet av en vidareutvecklad naturvårdspolitik för 2000-talet. Diskussionen fördes i sex olika grupper utifrån olika frågeställningar: Hur kan naturvården bidra till att bygga det hållbara samhället? Naturen en del av vårt kulturarv? Naturvård och friluftsliv verktyg för lokal och regional utveckling? Naturvård och konflikter är ökad lokal förvaltning och folkligt deltagande en del av lösningen? Kommer samhällsutvecklingen att kräva en ny naturvårdsinriktning? Vilka styrmedel behöver naturvården för att nå miljökvalitetsmålen? Resultaten från tankesmedjan bereds . Åtgärd M 99:21 Nationalstadsparker Regeringen bereder, mot bakgrund av förslagen i betänkandet Nationalstadsparker (SOU 1996:38), frågan om inrättande av nya nationalstadsparker. Länsstyrelserna i och redo- visade regeringens uppdrag till och kommuner om underlag för de av utredningen föreslagna nya national- stadsparkerna. Åtgärd M 99:22 Uppföljning av tillkallade en särskild utredare (dir. 1998:35) med uppgift att utreda förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. I uppdraget ingick att sammanställa aktuella uppgifter om och erfarenheter av utbyggnaden av land- och havsbaserad vindkraft samt att analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vindkraft i . Utredaren skulle också föreslå kriterier för lokalisering som underlag inför beslut om tillstånd. Vidare skulle behov av förstärkning av lokala elnät redovisas samt behov och förutsättningar för ekonomisk ersättning till nätägare övervägas. Utredaren har lämnat lägesrapporten en ren energikälla tar plats (SOU 1998:152). I rapporten ges bl.a. en lägesanalys med redovisning av utbyggnadssituationen, problembilden samt behovet av underlag för planering och beslut. Utredningens slutbetänkande Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75) överlämnades . Bl.a. föreslås planeringsmål för vindkraftens utbyggnad samt vissa övergripande kartläggningar för en nationell klassificering av olika områdens lämplighet för vindkraftsanläggningar. Vidare föreslås bl.a. att berörda kommuner behandlar vindkraften i sina översiktsplaner, ändringar av tillståndsprövningen enligt och statligt stöd för förstärkning av elnät. Åtgärd M 99:23 Utveckla den svenska vattenadministrationen har flera steg tagits som påverkar införandet av en framtida utvecklad svensk administration av vattenresurser. tog EU:s miljöministrar ett beslut om en gemensam ståndpunkt om ett kommande ramdirektivet för vatten. Direktivet innebär krav på att medlemsländerna skall arbeta med åtgärdsplaner för avrinningsområden i syfte att uppnå en viss definierad god vattenstatus . Ansvarig för utarbetande av dessa åtgärdsprogram och flertalet andra skyldigheter i direktivet åligger de avrinningsmyndigheter som länderna skall identifiera. I förhandlingsarbetet har lyckats få gehör för ett antal viktiga frågor. Ett antal pilotprojekt i avrinningsområden har startats för att erhålla erfarenheter av administrativ samordning mellan berörda myndigheter och samverkan med lokala aktörer och sakägare. i samarbete med berörda myndigheter arbetar med ett vattenprojekt i syfte att utforma anvisningar för det praktiska genomförandet av direktivets skyldigheter. Åtgärd M 99:24 Handlingsplan samt rapport angående bygg- branschens konkurrenskraft inom EU EU kommissionen har i ett meddelande , Bygg- branschens konkurrenskraft, presenterat ett antal strategiska mål och rekommendationer för byggindustrin, kommissionen och medlems- staterna. Som grund för föreslagna rekommendationer har kommissionen analyserat de viktigaste faktorerna för branschens konkurrenskraft, nämligen kvalitetsaspekter, som betonas särskilt, lagstiftning på området, utbildningsmöjligheter samt strävan att ge en ny inriktning åt forskning och utveckling. godtog föreslagna slutsatser och uppmanade kommissionen att diskutera föreslagna åtgärder med medlemsstaterna och byggbranschen i syfte att utarbeta en handlingsplan och lägga fram en rapport om diskussionerna för rådet. En sådan rapport avses presenteras för ministerrådet. Åtgärd M 99:25 Utredning angående radon Som ett led i arbetet för en bättre inomhusmiljö avser regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera problemen med radon i bostäder och vissa lokaler där människor vistas mer varaktigt samt presentera förslag till ändamålsenliga och effektiva statliga åtgärder som inom en rimlig tid kan få ned radonhalterna under gällande gränsvärden för sådana byggnader. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 99:26 har på regeringens uppdrag utrett frågan om kvalitets- deklaration av bostäder. Uppdraget redovisas i rapporten av bostäder, som presenteras som en del i projekt för hälsa och miljö. Åtgärd M 99:27 Byggsektorns Kretsloppsråds åtagande En uppföljning av Byggsektorns Kretsloppsråds åtagande görs . Kravet på uppföljning ingår i överenskommelse mellan bygg- sektorn och Kretsloppsdelegationen (Kretsloppsdelegationens rapport 1996:11 Producentansvar i byggsektorn. Se även miljö- propositionen). Bakgrunden är att byggsektorn, genom en överens- kommelse med dåvarande Kretsloppsdelegationen, har antagit en handlingsplan för ett frivilligt miljöansvar för byggvaror inom ett kretsloppstänkande. De övergripande målen i handlingsplanen är att utveckla och använda byggvaror, byggsystem och byggmetoder som begränsar negativ miljöpåverkan och främjar långsiktig hushållning med våra naturresurser. Handlingsplanen består av nio delmål, bl.a. förbättra kompetensen och kunskapen i miljöfrågor, miljöanpassa byggnadsverk och byggprocesser, utforma och tillhandahålla byggvarudeklarationer, halvera byggsektorns deponimängder (). Ett av delmålen är att följa upp handlingsplanens åtagande. kommer att kontakta Bygg- sektorns Kretsloppsråd för att inleda en dialog kring uppföljningen av åtagandet. Åtgärd M 99:28 (f.d. In 97:1, delvis) Främja en hållbar samhälls- planering genom att utveckla samordningen m.m. Samhällsplaneringen har viktiga uppgifter i arbetet med att nå målen om en ekologiskt hållbar utveckling. Om omställningsarbetet skall bli framgångsrikt måste planeringsperspektivet vidgas så att ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter samordnas med bebyggelseplaneringen och hushållningen med naturresurser. En sådan ansats förutsätter ett förbättrat kunskapsunderlag och en fortlöpande metodutveckling. Behovet av ökad samverkan mellan sektorer och mellan lokal, regional, nationell och transnationell nivå i planeringen blir också allt mer uppenbar. EU:s medlemsländer och kommissionen arbetar med en sammanhållen regional utvecklingsplanering för Unionens territorium European Spatial Development Perspective, ESDP. Arbetet med ESDP syftar bl.a. till att förbättra förutsättningarna för regional samordning av Gemenskapens politikområden. En praktisk tillämpning av tankarna i ESDP sker inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg II C. 5 Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet beslutade efter förslag i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) att inrätta ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Stödet omfattade från början fördelade över åren 1998 2000. Därefter har beslutat om ytterligare medel. Anslaget omfattar nu fördelade över åren 1998 2002. Bidrag skall fördelas till de kommuner, vars investeringsprogram på bästa sätt bidrar till ekologisk omställning. De kriterier som anges är att minska belastningen på miljön, att öka effektiviteten i användningen av energi och andra naturresurser, att gynna användningen av förnybara råvaror, att öka återbruk, återanvändning och återvinning, att bidra till att bevara och förstärka den biologiska mångfalden samt tillvarata kulturmiljövärden och/eller att bidra till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp. Programmen skall också bidra till ökad sysselsättning. Därutöver kan kommunen få stöd till bl.a. folkbildningsinsatser knutna till åtgärder i programmet. I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) har regeringen angett att stödet bör vidgas till att också kunna omfatta åtgärder för bättre inomhusmiljö som genomförs i samband med åtgärder som uppfyller något av miljökriterierna. En sådan förändring avses genomföras inför nästa ansökningsomgång. Regeringen har fattat beslut i två omgångar. fattades beslut om att stödja 42 kommuners treåriga lokala investeringsprogram för perioden 2000. beslöt regeringen att fördela bidrag till 47 kommuners investeringsprogram för perioden 2001. Ansök- ningar om stöd till investeringsprogram för perioden 2002 skall lämnas till regeringen . Besluten kommer att tas . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) föreslagit vissa förändringar i bidragssystemet inför den sista ansökningsomgången. De lokala investeringsprogrammen kommer att ge märkbara effekter på miljön, om de resultat uppnås som kommunerna har angivit i sina investeringsprogram. Satsningarna på effektivare energianvändning, biogas och fjärrvärme i stället för el-, olje- och vedeldning ger mindre koldioxidutsläpp. Olika typer av naturvårdande åtgärder leder till minsk- ade utsläpp av näringsämnen i vattendrag och till ökat skydd för den biologiska mångfalden. De beviljade stöden beräknas medföra energieffektiviseringar på ca 1,64 Twh och den totala minskningen av koldioxidutsläpp till luften är ungefär . 5.1 1998 och stöd till lokala investeringsprogram Totalt har 81 kommuner beviljats sammanlagt i bidrag till de lokala investeringsprogrammen och 1999. Detta ger med de pengar som bidragsmottagarna själva satsar en total investeringsvolym på , varav direkt miljörelaterade . Programmen bedöms enligt kommunernas beräk- ningar skapa ca 11 500 årsarbeten fram . För varje projekt som får bidrag har kommunerna uppskattat miljö- effekterna. Sammantaget beräknas investeringsprogrammen minska användningen av el och olja med 1,6 Twh vilket motsvarar upp- värmningen av 60 000 villor. Vidare ersätts fossila bränslen och el, mot- svarande 1 Twh, med förnybara energislag. Koldioxidutsläppen minskar med . Det är en lika stor minskning som om var tionde svensk personbil skulle ställas av. På närmare mark kommer naturmiljöer som är värdefulla för den biologiska mångfalden att bevaras eller återskapas. Utbyggnad av biobränslebaserad fjärrvärme är mycket vanligt. En stor del av bidragsmedlen används för att miljöanpassa hela bostadsområden. Anläggning av våtmarker är en annan mycket vanlig åtgärd som skapas för att minska närsaltsläckage från jordbruksmark, för att fungera som slutreningssteg för avloppsvatten, för att ta hand om dagvatten och för att stärka den biologiska mångfalden. Energiomställning Omställning till förnybara energislag är den kategori av åtgärder som är vanligast. användes ca av medlen till denna typ av åtgärder. Biogasanläggningarna har inte räknats in, eftersom de redovisas i avfallsavsnittet. En skiljelinje har också dragits mot de projekt som huvudsakligen handlar om energieffektivisering. De vanligaste åtgärderna för att gå över till förnybara energislag är utbyggnad och ombyggnad av biobränslebaserad fjärrvärme. Ett exempel är Energikombinat Norr, det projekt som tilldelats högst bidragssumma , .