prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Utbildningsformen är eftertraktad såväl hos arbetslivet som hos de studerande. Det stora antalet ansökningar visar på en stor efterfrågan av denna typ av utbildning som de studerande i enkätuppföljning visar att man är nöjd med utbildningen. En första uppföljning av utfallet av utbildningen pekar också på en god anställbarhet efter genomgången utbildning. är den redovisade andelen som slutfört utbildningen fortfarande relativt låg och effekterna av försöksverksamheten kan därför inte bedömas till fullo. Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet och återkommer till i frågan . Medel för åren 2000 2002 Medel under detta anslag beräknas för till 4 , 4 och 4 . A16 för utbildning och kompetensutveckling Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 777 2000 Förslag 17 163 2001 Beräknat 15 438 1 2002 Beräknat 15 733 1 1 Motsvarar 15 163 tkr prisnivå. för utbildning och kompetensutveckling svarar för genomförandet av EU:s utbildningsprogram i , vissa program inom Europeiska socialfonden och andra internationella program i . Effektmålen för EU-programkontoret är att - aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser och mobilitet inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen för Europasamarbetet - aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa möjliga förutsättningar för att tillvarata de olika möjligheter som Europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder - verka som sambandsorganisation mellan och EU inom områdena utbildning och kompetensutveckling. EU-programkontorets verksamhet spänner över flera politikområden. Inom område handhar EU-programkontoret , delar av samt Cedefop. De delar av Sokrates- programmet som berör högskolesektorn svarar för. Inom område har EU- programkontoret ansvar bl.a. för Europeiska socialfondens Växtkraft mål 4, gemenskapsinitiativen Adapt och Employment samt Interpraktik och IAESTE. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en utvärdering av EU- programkontorets verksamhet. Statskontoret presenterade sin rapport . I rapporten framhöll Statskontoret att organisationslösningen med att samla flera EU- program till EU-programkontoret har varit fördelaktig trots att samverkan mellan utbildnings- och arbetsmarknadsprogram inte hade gett några tydliga effekter. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag bl.a. att ta fram förslag till ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens nya mål 3 som omfattar perioden 2006. För genomförandet av detta program och det nya gemenskapsinitiativet Equal inrättas ett separat sekretariat inom . Sekretariatet skall även svara för avslutningen av bl.a. nuvarande Växtkraft mål 4, Adapt och Employment fr.o.m. . Konsekvenserna av utredningsdirektiven blir att EU-programkontoret mister en stor del av sin verksamhet och personal. En av regeringen tillsatt kommitté har utrett det framtida ansvarsområdet för EU-programkontoret. Kommittén har överlämnat betänkandet Ansvarsfördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsområdet (SOU 1999:102). Kommitténs förslag är under beredning och regeringen avser att fatta beslut i frågan. EU-programkontoret har fortsatt i uppdrag att i ansvara för genomförandet av , delar av , Cedefop och att förmedla Interpraktikstipendier för praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar och att ansvara för IAESTE, en internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare. EU- programkontoret samverkar med i informationen om samarbetsprogrammen och EG- inom högre utbildning och yrkesutbildning. Även programmen "i " och Nordiska ministerrådets utbytesprogram Nordplus-Junior tillhör EU- programkontorets verksamhetsområde. har EU-programkontoret även regeringens uppdrag att bistå kandidatländerna i deras förberedelser för deltagande i EU- samarbetet på utbildningsområdet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt länderna kring , i synnerhet . Utöver anslaget från har EU- programkontoret för fått sammanlagt för administration från anslag under utgiftsområde 14, varav är hänförliga till arbetet med Europeiska socialfonden och till Interpraktik samt till IASTE. För Frankrikeåret och Nordplus-Junior har 9 miljoner erhållits i programmedel för stipendier och administration. Inom arbetet med Adapt, Employment och Växtkraft mål 4 har EU- programkontoret mottagit , utöver anslaget från , för s.k. tekniskt stöd. Drygt halva beloppet har finansierats av EU och resterande del utgörs av statlig medfinansiering från ett anslag som disponeras av AMS. Dessutom har EU- programkontoret mottagit tekniskt stöd från EU för vissa av utbildningsprogrammen. Uppdraget att bistå kandidatländerna har finansierats med anslag från och samt med hjälp av externa bidrag från Europeiska kommissionen, samt PHARE. Regeringens överväganden Resultatinformation 1999 är för EU:s utbildningsprogram och som får en fortsättning i de nya programmen och . Förberedelserna inför denna övergång har ökat arbetsbelastningen för EU- programkontoret. Vidare har antalet ansökningar inom flertalet av de program som EU- programkontoret handhar ökat markant. Antalet ansökningar inom de olika delarna av har ökat betydligt och skolprogrammet Comenius har vuxit till full omfattning . Inom språkprogrammet Lingua deltog över 740 lärare och elever. De vanligaste resmålen var , och . Studiebesöksprogrammet ger beslutsfattare och experter inom skolområdet möjlighet att mötas i mindre grupper över gränserna. fick 45 svenska skoladministratörer och lärare stipendier för sådana studiebesök. Inom yrkesutbildningsprogrammet uppstod stora problem på central europeisk nivå vilket ledde till att det i gick i konkurs och fick stänga på grund av brister i den ekonomiadministrativa förvaltningen. Trots detta har programmet i fungerat bra och antalet inkomna och beviljade ansökningar ökade. Inom Nordplus-Junior har EU-program- kontoret sett en markant ökning av antalet ansökningar och ansökte EU- programkontoret om att även få administrera Nordplus-programmet men valde att placera administrationen i . En minskning av ansökningar har skett inom "i ". EU-programkontoret ansvarar vidare för för vägledning i som informerar studie- och yrkesvägledare om möjligheter att studera och arbeta i ett annat EU-land. Inom ramen för uppdraget att bistå kandidatländerna i deras förberedelser för deltagande i EU:s utbildningsprogram har EU- programkontoret genomfört studiebesök till och från kandidatländerna, informations- och kontaktseminarier samt projekt och konsultinsatser i form av organisationsöversyn inför de nya programetapperna. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser konstaterar i sin revisionsrapport av EU-programkontorets verksamhet att det fortfarande föreligger icke oväsentliga brister i den interna styrningen och kontrollen trots de åtgärder som EU- programkontoret vidtagit. Regeringen uppmärksammar den upprepade kritiken från och förutsätter att EU- programkontoret särskilt prioriterar utveckling och förbättring av de ekonomiadministrativa rutinerna. Slutsatser Regeringens bedömning är att behovet av en integrerad programadministration med inriktning mot transnationellt samarbete inom utbildningsområdet framstår allt tydligare. Utredningen av EU-programkontorets framtida ansvarsområde är under beredning. I avvaktan på resultatet av beredningen förs anslaget . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Engångsvis förstärkning på överförs från anslaget D16 Särskilda resurser för forskningsändamål. Regeringen avser att noga följa utvecklingen vad gäller EU-programkontoret och återkommer vid behov i tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen . Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 11 915 Avräkning av tillfällig förstärkning -3 145 Pris- och löneomräkning 8 Ökat resursbehov 2 000 Justering av 6 385 Förslag 2000 17 163 8 Universitet och högskolor 8.1 8.1 Universiteten och högskolorna centrala i ett lärande samhälle Satsningar på utbildning blir allt viktigare, både för den enskilde och för samhället i stort. En välutbildad befolkning är en grundförutsättning för att skapa tillväxt och välfärd och utveckla demokratin i samhället, som god utbildning också ökar möjligheterna för den enskilde att leva ett rikt liv och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Högre utbildning och forskning spelar en central roll i ett lärande samhälle genom att utgöra själva grunden för att ta fram, sprida och fördjupa kunskaper. Högre utbildning och forskning är därför prioriterade områden. Svensk utbildning och forskning håller en mycket hög kvalitet, men måste vidareutvecklas för att skall hålla jämna steg med sina konkurrentländer. Enligt studier har en stor andel högskoleutbildade inom offentlig sektor och inom privat tjänstesektor, men en för liten andel inom övriga näringsgrenar. För att öka tillväxt är det nödvändigt att andelen högskoleutbildade inom industrin ökar. Högskolan skall bidra till det livslånga lärandet och ge goda kunskaper och färdigheter för ett föränderligt arbetsliv. De pågående strukturförändringarna i samhället ställer krav på nya former och kombinationer av kompetens och leder till ökade krav på högre utbildning. Högskolan måste kunna erbjuda såväl utbildning för olika yrkesområden som utbildning vilken inte styrs av specifika yrkeskrav. Högskolans kvalitet, effektivitet och kapacitet är avgörande för möjligheterna att minska arbetslösheten, öka sysselsättningen och förhindra social utslagning. Utbyggnaden av högskolan fortsätter har fattat flera beslut om att bygga ut den grundläggande högskoleutbildningen. 2000 har den grundläggande högskoleutbildningen tillförts resurser för 68 000 nya permanenta platser. I budgetpropositionen har regeringen lämnat förslag om den närmare fördelningen av platserna för . Efterfrågan på högskoleutbildning kommer att vara fortsatt hög. Detta beror bl.a. på att det finns många unga med högskolebehörighet, att medför att fler vuxna söker till högskolan och att behovet av kompletterande utbildning senare under yrkeslivet ökar. Trots utbyggnaden av den högre utbildningen finns det inte platser till alla som vill studera. Andelen ungdomar som går vidare till högre studier bör dessutom öka. Målsättningen är att hälften av en årskull skall ha börjat läsa vid högskolan . Det är ett viktigt skäl till att utbyggnaden av högskolan fortsätter. 2002 inrättas ca 89 000 nya högskoleplatser i hela landet. Utbyggnaden har koncentrerats till högskolorna, med tyngdpunkt på de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) har beslutat att den grundläggande högskoleutbildningen skall byggas ut med drygt 10 000 nya permanenta platser för och lika många för . Förslag till fördelning av dessa platser redovisas i avsnitt 5.3.2. De senaste årens utbyggnad av högskolan har lett till att antalet högskolestuderande i grundutbildning har ökat med och omfattar mer än 300 000 studenter. Grundutbildningen skall förnyas som högskolan byggs ut, måste förnyelsearbetet med såväl innehåll som undervisningsformer intensifieras. Det är angeläget att högskolans utbildningar till innehåll och inriktning utvecklas med god kännedom om de krav, önskemål och kunskaper som finns i arbetslivet och andra delar av samhället. Behovet är t.ex. stort av personer med naturvetenskaplig och teknisk kompetens, inte minst inom det informationsteknologiska området. Särskilt viktigt är det att få till stånd ett gränsöverskridande mellan naturvetenskap, teknik, humaniora, samhällsvetenskap och konstnärliga utbildningar. Det blir allt viktigare att flerdisciplinär kompetens utvecklas, exempelvis med kombinationer av teknik, språk, ekonomi, kultur m.m. Det är därför angeläget med en fortsatt utveckling av forskning och utbildning som kombinerar teknik med andra områden, så som redan görs vid många lärosäten. Vid lärosätena pågår också ett förnyelsearbete vad gäller undervisningsformer. Det är viktigt att studentens lärande sätts i fokus för förnyelsearbetet och att detta arbete intensifieras för att möta kraven från de personer som satsar tid och resurser på sin utbildning. Informationstekniken lägger grunden för nya pedagogiska arbetsformer. Den möjliggör nya former av samarbete mellan universitet och högskolor i olika länder. Det är också viktigt att ta tillvara de möjligheter som modern teknik ger att utveckla och utvidga distansutbildningen inom . Kvaliteten skall stärkas Ännu större fokus måste läggas på kvaliteten inom den högre utbildningen. Statlig kvalitetsgranskning i regi är ett viktigt verktyg för att upprätthålla god kvalitet. Ett annat sätt att utveckla kvaliteten i högskolan är att stärka både studentorganisationernas och de enskilda studenternas möjligheter till inflytande. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i en proposition . Jämställdhet mellan kvinnor och män inom högre utbildning och forskning är ännu inte uppnådd. Regeringen fortsätter därför att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja jämställdheten. Kvinnors underrepresentation inom vissa områden gör att viktiga perspektiv i undervisning och forskning går förlorade. Andelen kvinnor som innehar höga akademiska befattningar har ökat något, men är fortfarande alltför låg. Obalansen mellan könen resulterar inte bara i en traditionell hierarki, utan även i en uppdelning i kvinno- respektive mansdominerade ämnesområden. Genusperspektiv i undervisning och forskning kan bidra till att bryta detta mönster och till att göra utbildningar attraktiva för båda könen. Mångfalden skall öka Den ojämlika rekryteringen till utbildning på alla nivåer måste minska. Universiteten och högskolorna måste arbeta mer medvetet med att bredda rekryteringen till högre utbildning och att bryta de könsbundna studievalen. Det är regeringens övertygelse att en jämlik högskola med social och etnisk mångfald är en förutsättning för en positiv samhällsutveckling i stort och för att uppnå god kvalitet i utbildning och forskning. är ett mångkulturellt land med en mångfald av etniska grupper. Denna mångfald är dock i alltför liten utsträckning representerad inom högskolan vad gäller såväl lärare och forskare som studenter. Det är därför angeläget att den etniska snedrekryteringen minskar. är det förhållandevis få ungdomar från studieovana miljöer som söker sig till högskolan. För att öka den andel av befolkningen som har högskoleutbildning måste ytterligare ansträngningar göras för att bredda rekryteringen och stimulera nya grupper att skaffa sig en högre utbildning. En viktig del i denna politik är utbyggnaden av högskolan som ger fler möjlighet till högre utbildning. Fler människor kan också söka sig till högskolan om utbildningarna inte är knutna till rum och tid i traditionell bemärkelse. En variation vad gäller pedagogiska arbetsformer och examinationsformer är andra medel att använda för att dels väcka intresset för högskolestudier hos nya grupper i samhället, dels öka möjligheterna att fler fullföljer sina studier. Universiteten och högskolorna, ytterst styrelsen och rektor, spelar en central roll i arbetet med att bredda rekryteringen till högre utbildning. avser att tillsätta en utredning som skall inventera vilka åtgärder som vidtas vid lärosätena samt lämna konkreta förslag till åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolan och därmed öka den sociala och etniska mångfalden. Studiestödet reformeras En bred rekrytering till högre utbildning förutsätter ett bra studiestöd. Regeringen lägger en proposition om ett reformerat och sammanhållet studiestöd för införande . Studiestödsfrågor behandlas i Utgiftsområde 15. Grundforskningen och forskarutbildningen stärks Staten har ett särskilt ansvar för grundforskningen och forskarutbildningen. Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i samhället i övrigt. Kraftfulla insatser inom grundforskning och forskarutbildning är ett väsentligt stöd till näringslivet och samhället i övrigt. Forskning är en viktig tillväxtfaktor, men bidrar också till social och kulturell utveckling och internationell förståelse. Därför höjs anslagen till grundforskning och forskarutbildningen, framför allt inom områdena naturvetenskap och teknik, med sammanlagt fram till och med . Utgångspunkten för forskningspolitiken är att skall befästa sin ställning som framstående forskningsnation. är det land inom som avsätter störst andel av bruttonationalprodukten till forskning och utvecklingsarbete. Utredningen 2000 uppskattade de samlade FoU-resurserna i , inklusive näringslivets resurser, till 1998. Svensk forskning skall hålla en hög kvalitet och forskningsinsatserna skall rymma både bredd och koncentration inom strategiskt viktiga områden. Detta kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. För att stimulera den ekonomiska tillväxten bör , i likhet med den starka internationella trenden, satsa på grundforskning. Den fritt sökande nyfikenhetsforskningen är, liksom forskarutbildningen, basen för den tillämpade forskningen. En vital grundforskning är en förutsättning för att det skall uppstå nya kunskaper att vidareutveckla och tillämpa inom olika samhällsområden. Staten har också ansvaret för att behovet av forskarutbildade tillgodoses. Ambitionen är att öka antalet disputerade forskare i . Examinationsmålet för perioden 1999 är drygt 5 900 personer. Den stora satsningen på grundutbildning som redan har inletts skapar i sig ett behov av fler forskarutbildade lärare. ökar behovet av forskarutbildade inom framför allt näringslivet. De etablerade universiteten spelar, genom sin samlade forskningskapacitet och mångfald, en nyckelroll för att vidmakthålla position som framstående forskningsnation. Under den förra mandatperioden har resurserna till forskning byggts ut främst vid högskolorna. Detta har varit en viktig del i en politik för att skapa förutsättningar för ett utvecklat samarbete mellan högskolorna och företag, offentlig förvaltning och det övriga samhället. inrättades tre nya universitet, universiteten i , i och i . Beslutet innebär ett åtagande att förse dessa nya universitet med tillräckliga resurser så att de kan bedriva forskning och forskarutbildning av hög kvalitet. Regeringen har vidare förutskickat att skall ges förutsättningar att kunna utvecklas till universitet . I denna proposition lämnar regeringen förslag till förstärkning av dessa lärosätens forskningsresurser för . Det är viktigt att kvalitetsutvecklingen vid de nya universiteten även i fortsättningen uppmärksammas. Regeringen ser det som angeläget att även högskolorna ges möjligheter att självständigt bedriva forskning och forskarutbildning inom avgränsade områden. Resurser måste dock tillföras dessa lärosäten i en takt som överensstämmer med vad som är möjliga åtaganden från statsmakternas sida. I denna proposition lämnar regeringen förslag om utökade resurser till högskolorna i /och . Regeringen avser att överlämna en forskningspolitisk proposition om övergripande principer och prioriteringar inom forskningen. I samband med den forskningspolitiska propositionen återkommer regeringen till examensmålens volym samt fördelningen av de nya resurserna till grundforskning och forskarutbildning . Samverkan med det omgivande samhället utvecklas som universiteten och högskolorna skall värna om det fria kunskapssökandet, har de också en viktig uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Samverkan är viktig och möjliggör ett bättre kunskaps- och idéutbyte mellan högskolan och dess omvärld. Den ökade andelen extern finansiering av forskning vid universitet och högskolor innebär givetvis en kraftig förstärkning av forskningen vid lärosätena. För att den omfattande externa finansieringen av forskning och forskarutbildning inte skall binda upp de statliga anslag som är avsedda för fri forskning och i princip endast skall styras av respektive lärosätes självständiga prioriteringar, är det dock nödvändigt att utomstående finansiärer ger universiteten och högskolorna full kostnadstäckning. Universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället måste även omfatta grundutbildningen. Samverkan skall dels utveckla formen för grundutbildningen så att studenternas kontakter med det omgivande samhället ökar, dels bidra till att innehållet i utbildningen svarar mot de kunskaper och kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. Internationellt samarbete skall uppmuntras Den ökade globaliseringen är en positiv drivkraft som har stor betydelse för utbildningen och forskningen på alla nivåer. Allt fler högskolestudenter åker utomlands för att studera eller göra praktik och många utländska ungdomar söker sig också till . Det är en utveckling som bör uppmuntras. Kontakterna med omvärlden, vilka i högre grad bör omfatta även lärarna, ger nya idéer och kunskaper och ökar förståelsen för främmande länder och kulturer. Den moderna informationstekniken öppnar dessutom helt nya möjligheter till globalt utbildnings- och forskningssamarbete. I en alltmer gränslös värld är det nödvändigt med ökade språkfärdigheter och kunskaper om andra länder. Det underlättar rörligheten på arbetsmarknaden och ökar den internationella förståelsen. I och med att arbetsmarknaden blir alltmer gemensam och den internationella rörligheten också ökar bland studenterna, blir det allt viktigare att utbildningsbevisen är jämförbara och examina gångbara i andra länder. Det blir också viktigare att den svenska utbildningen är internationellt konkurrenskraftig. Student-, lärar- och forskarutbytet sker huvudsakligen med länder i och . Till detta bidrar bl.a. EU:s omfattande utbildningsprogram. För att stimulera student- och lärarutbyte även med länder utanför och , kommer regeringen att fatta beslut om ett särskilt utbytesprogram, , som omfattar utbyte med , , och Stilla-havsområdet. Regeringen avser också att tillsätta en särskild utredning för att utröna förutsättningarna att öka andelen internationella studenter i samt för att överväga om avgifter bör tas ut för studenter från länder utanför EES-området. 8.2 Omfattning och resultatbedömning Grundfakta bedrivs högre utbildning och forskning vid 13 universitet och 23 högskolor för vilka staten är huvudman. Dessa lyder under med ett undantag, som tillhör verksamhetsområde. I budgetpropositionen för redovisade regeringen olika kriterier för att ett lärosäte skall kunna benämnas universitet. Härvid fördes och Kungl. Tekniska högskolan till gruppen universitet liksom , som i samband härmed tilldelades namnet . I ordningen av anslagen kommer universiteten först och av tradition i kronologisk ordning. Senast tillkomna är , och som har varit universitet . När begreppet universitet används är det denna grupp av lärosäten som avses. I begreppet högskolor(na) i pluralis ingår inte universiteten. När begreppet högskolan används i bestämd form utan att syfta på en enskild högskola, fungerar det som ett samlingsbegrepp för den verksamhet som regleras i högskolelag och högskoleförordning och innefattar alltså verksamheten vid universiteten. I ordningen av anslagen följer därefter hög- skolor med egna anslag för forskning eller för forskning och forskarutbildning. Dessa är med eget forskningsanslag samt /, och som har egna anslag för forskning och forskarutbildning. Övriga statliga högskolor anges i bokstavsordning och inkluderar de sju konstnärliga högskolorna i samt och i . Dessutom finns det tre landstingskommunala vårdhögskolor. Utbildningen vid övriga vårdhögskolor har genom avtal inordnats vid statliga universitet eller högskolor. Landstingen finansierar huvuddelen av alla vårdutbildningar. Vidare finns det enskilda utbildningsanordnare, bl.a. , Stiftelsen samt i .