prop · GN0320 · 2000-01-01 00:00:00 — Elberedskapen finansieras delvis via statsanslag och delvis via elberedskapsavgiften. Omvärldsbeskrivning Verkets ställning som neutral, statligt ägd systemansvarig skapar förutsättningar för att tillgängligheten till stamnätet sker under konkurrensneutrala former och medför effektiv konkurrens i handeln med el. Viktiga händelser 1998 och 1999 utsågs till ny generaldirektör för av regeringen . Han hade tidigare varit överdirektör och ställföreträdande generaldirektör på verket sedan starten . vek sig tre kraftledningsstolpar på vid norr om på grund av sabotage eller vandalism. Elförsörjningen fungerade dock utan avbrott. fattade beslut om att kravet på timmätare vid leverantörsbyte skall slopas för mindre elkunder. fick i uppdrag att utforma system för så kallade schablonavräkningen som skall träda i kraft . Därmed kommer de positiva effekterna av elmarknadsreformen också de mindre kunderna till del. Sänkningen genomfördes genom att den särskilda effektavgiften (värmekraftavgiften) togs bort. fick bolaget slutlig koncession för likströmskabeln till . Koncessionsansökan för en ny 400 kiloVolt-kraftledning från till Hemsjö lämnades även in. Genom beslut av regeringen skapades möjligheter att ta bort gränstarifferna mellan och . Samarbetet mellan de fristående nordiska stamnätsföretagen fortsatte , med inriktning på bland annat tariffharmonisering och utveckling av gemensamma balanstjänster. löste fyra 400 kiloVolt-ledningar ut i västra under loppet av . Orsaken var att salthaltig is på isolatorerna orsakade överslag vid issmältningen. Ledningarna kopplades successivt in . Konsumenternas elförsörjning påverkades inte heller av denna händelse. Tertialrapport minskade tertial 1 1999 jämfört med tertial 1 1998, främst på grund av att det skett en tariffsänkning - se vidare under Prognos nedan. Mkr Jan-april 1999 Jan-april 1998 Omsättning 658 691 Resultat 223 260 Prognos 1999 sker en viss sänkning av tarifferna i och med att den så kallade värmekraftsavgiften, som uppgick till , tas bort. Resultatet prognostiseras att bli lägre jämfört med men bedöms ligga väl i nivå med det resultatkrav som regeringen bestämt. Resultatkravet har minskat från på justerat eget kapital . Riktlinjer beslutade (prop. 1990/91:97, 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) att verksamheten med storkraftnätet inom skulle föras över till en separat organisation, när huvuddelen av verksamheten i skulle övergå till att drivas i aktiebolagsform. () inrättades genom regeringsbeslut . driver och förvaltar det svenska storkraftnätet, dvs. kraftledningar med en spänning om och däröver, samt de statligt ägda utlandsförbindelserna. är enligt förordningen (1994 :1806) om systemansvaret för elektrisk ström systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). skall enligt riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. ansvarar vidare för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). är elberedskapsmyndighet enligt elberedskapslagen (1997:288) (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). har vidare det centrala myndighetsansvaret för dammsäkerheten. Ekonomisk översikt Mkr 1998 1997 1996 1995 1994 Omsättning 2 312 2 772 2 279 2 300 1 713 Rörelseresultat efter avskrivning 649 916 785 636 912 Resultat efter finansiella poster 605 842 592 453 681 Sysselsatt kapital, genomsnitt- ligt 7 225 6 847 6 846 6 814 6 890 Justerat eget kapital, genom- snittligt 4 634 4 393 4 138 4 027 3 831 Investeringar i anläggningstill- gångar 1 053 589 607 146 369 Utdelning, avseende föregående år 335 Räntabilitet på sysselsatt kapital, % 9,5 14,0 12,4 10,5 14,3 Räntabilitet på JEK, % 9,4 13,8 10,3 8,1 12,8 Soliditet, % 48 51 47 47 45 Antal anställda 235 216 186 159 154 Statens ägarandel, % 100 1) Ej beslutat Styrelse , , ordförande , , vice ordförande , , , , , , , personalrepresentant , personalrepresentant Box 526, 162 15 Tfn , fax: webbadress: Svenska kraftnäts årsredovisning kan beställas hos på på tfn . 7.14 AB Affärsidé Svenska Spels affärsidé är att till svenska folket sälja ett varierat utbud av spännande och underhållande spel med penningvinster på ett ansvarsfullt och säkert sätt. Verksamhetsbeskrivning är organiserat i fyra affärsområden och erbjuder inom dessa sjutton olika spel. Affärsområde skicklighetsspel inkluderar sportspel såsom Stryktipset, Italienska Stryktipset, Måltipset, och Oddset. fanns även Eurogoals och två omgångar av ett särskilt VM-tips med anledning av i . Affärsområde turspel delas upp i nummerspel och lotterier. Till de förra räknas , , , , och . I den senare gruppen återfinns skraplotterna Triss, TrissBingo, Tia, Astro, och det traditionella . anordnades ett särskilt Jul & Nyårslotteri. Affärsområde restaurangspel består av värdeautomatspelet JackVegas. Inom affärsområde finns Stryktipset, Italienska Stryktipset och Joker. Lördagsgodis är ett populärt spelsortiment som består av en av terminalen slumpad blandning av Stryktipset, Måltipset, och . Ungefär hälften av de 7300 spelombuden är utrustade med en online- terminal och säljer samtliga spel. Hos de övriga kan man köpa lotteriprodukterna. Närmare en miljon av Svenska Spels kunder har skaffat sig ett så kallat Tipskort hos ombuden. Detta är framför allt ett vinstbevakningskort men är också ett bonuskort. Svenska Spels huvudkontor ligger i men en omfattande verksamhet bedrivs också i bolagets fastighet i . har dessutom ett 30-tal representanter runt om i landet för kontakten med ombuden och restaurangerna. Några av spelen Stryktipset, Italienska Stryktipset och bedrivs i samarbete med andra nordiska spelbolag. Överskottet av verksamheten går till staten utom till och vinsten på värdeautomatspelen som överförs till ungdomsaktiviteter inom föreningslivet. Omvärldsbeskrivning Spelmarknaden är visserligen mycket reglerad men ändå konkurrensutsatt. Den stora procentuella ökningen för bolaget 1999 härrörde sig till stor del från värdeautomatspelet och skraplotten Triss med Månadsklöver. Den starkaste konkurrenten ATG väntas behålla sin marknadsandel genom förändringen av sitt V 54-spel till V 64 och sitt spel över Internet förutom en stark närvaro i media. Föreningslivets andel av spelmarknaden har diskuterats mycket. Denna fråga som ytterst berör alla spelaktörer i kommer att utredas . Utländska bolag vill konkurrera med de svenska dels genom att försöka öppna spelkontor i , vilket är olagligt, dels genom spelerbjudanden över Internet. Ett antal fall som rör spelmonopolens vara eller icke-vara i EU kommer att behandlas i . Tendensen går mot en avreglerad marknad trots starka protester och invändningar från så gott som samtliga EU-länders regeringar. Viktiga händelser 1998 och 1999 Omsättningen av spel och lotteriintäkter steg och uppgick till . Den totala omsättningen uppgick till . Antalet värdeautomatspel fördubblades och var cirka 4000 på 1400 restauranger och pubar. Två nya spel lanserades 1998 - skraplotten Astro med tre omgångar och sportspelet Eurogoals i samarbete med spelbolagen . upphörde dock det senare spelet. fick koncession att arrangera vadhållning på hundkapplöpning. Denna verksamhet beräknas starta . Företaget har fått tillstånd att testa några av de befintliga spelformerna på Internet med maximalt 10000 spelare. Premiär för den nya distributionen av spel var det . har ny teknik tagits i bruk för lotthanteringen som också den är uppkopplad till företagets centraldator. I samband därmed har en smärre justering skett av antalet ombud. Kvartalsrapport för var . Alltså en uppgång på . har två skrapspel tillkommit samt antalet utplacerade värdeautomatspel fördubblats. Resultatet var och . Mkr Jan-mars 1999 Jan-mars 1998 Omsättning 3 519 3 250 Resultat 929 1 059 Prognos 1999 En förskjutning pågår hos Svenska Spels kunder från spel med låg vinstutbetalning till sådana med högre utdelning. Detta innebär att resultatet ser ut att bli sämre än trots ökad omsättning. Värdeautomatspelet , , och skraplotten Triss går bra. I övrigt är lotterna starka. Sämre går det för nummerspelen framför allt för som har tappat . Konkurrensen från de övriga spelarrangörerna förväntas bli hård även i fortsättningen, framför allt från ATG, men också från föreningslivet som erbjuder allt fler skraplotter. har fattat beslut om att 4-6 internationella kasinon skall tillåtas i . har fått huvudansvaret för dessa liksom för utplacering av 500 värdeautomatspel i bingohallar förutom de maximalt 7 000 som redan finns eller kommer att ställas ut i restauranger och hotell. bildades då och AB Tipstjänst slogs samman. Den verksamhet som AB skall bedriva, samt utgångspunkterna för regeringens förslag om sammanslagning, framgår av propositionen Sammanslagning av och AB Tipstjänst m.m. (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96: FiU14, rskr. 1995/96:248). Statens ambition är att verka för att spelmarknaden långsiktigt utvecklas på ett positivt sätt för att möjliggöra höga inkomster till staten och föreningslivet. Detta skall dock ske inom ramen för ett socialt ansvarstagande, en väl utbyggd service och utan risk för att säkerheten i hanteringen eftersätts. Med anledning av denna proposition lämnade regeringen AB tillstånd att fr.o.m. anordna lotterier, nummerspel och vadhållning på idrottstävlingar samt anordnar spel på värdeautomater. har monopol de flesta verksamhetsområden. Ekonomisk översikt Mkr 1998 1997 1996 Omsättning 12 924 11 464 10 903 Rörelseresultat efter avskrivningar 3 902 3 575 2 594 Resultat efter finansiella poster 3 937 3 612 2 640 Sysselsatt kapital 3 793 3 144 Justerat eget kapital 3 937 3 612 2 640 Investeringar i anläggningstillgångar 283 179 484 Utdelning inklusive inleverans av vinst 3 937 3 612 3 591 Räntabilitet på sysselsatt kapital, % 104 115 - Räntabilitet på JEK, % 100 100 - Soliditet, % 74 77 Antal anställda 483 464 429 Statens ägarandel, % 100 Styrelse , , ordförande , , Hans Frebran, , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant Rozenbeek, , arbetstagarrepresentant, suppleant AB 621 80 Tfn , fax: webbadress: Årsredovisningen kan beställas från Informationsavdelningen, , 106 10 . I allt väsentligt finns den även på företagets webbadress. Engelsk version finns. 7.15 Systembolaget AB Affärsidé Systembolaget skall vara ett modernt, effektivt detaljhandelsföretag som med ansvar säljer alkoholdrycker och förmedlar dryckeskultur. Verksamhetsbeskrivning Systembolaget hade /99 totalt 2 586 märken eller 3 155 artiklar (inklusive olika förpackningar). lanserades totalt 871 märken. Systembolaget har 400 butiker runt om i landet. fanns det cirka 300 företag med partihandelstillstånd för handel med Systembolaget, vilket kan jämföras . Det kan nu konstateras att Systembolaget har klarat de stora omställningar som EU-medlemskapet har inneburit. Den totala försäljningen uppgick till 15 494,8 (15 464,0) , en ökning med eller . Försäljningen av sprit minskade vilket med all säkerhet beror på en ökad illegal försäljning efter anslutning till EU. Försäljningen av vin och öl ökade bland annat tack vare en skattesänkning för starköl. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till 350,9 (239,1) . Soliditeten var 32,9 (31,7) procent. uppgick koncernens investeringar i materiella anläggningstillgångar till 138,8 (162,0) och i finansiella anläggningstillgångar till 8,5 (0,6) . Omvärldsbeskrivning kom med besked på tre viktiga punkter: Den svenska modellen att sälja alkohol är förenlig med EG-rätten Detaljhandelsmonopolet kan bestå Det är viktigt att Systembolaget syftar till att skydda folkhälsan Systembolagets regler för urval av varor diskriminerar inte leverantörer från andra EU-länder. Det betyder bland annat att svenska produkter inte gynnas framför importerade. Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU. Bland annat har Systembolaget fått ökade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer fortfarande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. Viktiga händelser 1998 och 1999 ökade produktiviteten i butiksarbetet och lageromsättningen i butikerna . Två nya butiker öppnades och en lades ned. har det öppnats ytterligare tre butiker. Några övergripande uppgifter är: Regeringen lade fram en alkoholpolitisk proposition för , som kommer att påverka Systembolagets verksamhet. Kampen mot svartspriten kommer att föras vidare genom samarbetet inom OAS. Att den blir framgångsrik är mycket viktig för Systembolaget. Systembolagets effektivitetsprojekt rullar vidare. Ytterligare 160 butiker tas med i projektet. Genomgången av huvudkontoret slutförs . Diskussioner med leverantörerna om möjligheten till samordnad logistik fortsätter, det vill säga samordning av lagerhållning och distribution till butikerna. Det undersöks om kunderna kan erbjudas att beställa sina varor genom Internet och förbättra den interna kommunikationen genom intranet. är det särskilda bolag, ägt av staten, som enligt alkohollagen (1994:1738; prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106) ensamt skall svara för detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets verksamhet regleras förutom i alkohollagen i ett avtal mellan bolaget och staten, som offentliggjorts i tillkännagivande (1994:2049) av avtal mellan och staten. Riktlinjerna för Systembolaget lades fast i samband med att godkände grunderna för den nuvarande svenska alkoholpolitiken (prop. 1976/77:108, bet. SkU 1976/77:40, rskr 1976/77:231). Dessa grunder gäller i huvudsak fortfarande. Som en följd av godkände riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker (prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249). I målet C-185/95 slog fast att ett statligt detaljhan- delsmonopol för alkoholdrycker utformat och anpassat såsom det svenska Systembolaget inte stred mot artikel 37 (om anpassningen av statliga handelsmonopol) i EG-fördraget. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m. föreslås bl.a. att godkänna de riktlinjer för detaljhandelsbolagets öppethållande, som föreslås i propositionen. Ekonomisk översikt Mkr 1998 1997 1996 1995 1994 Omsättning 15 495 15 464 15 837 16 063 16 199 Rörelseresultat efter avskrivning 343 234 146 -36 167 Resultat efter finansiella poster 351 239 145 88 342 Sysselsatt kapital 1 926 1 742 1 541 1 420 1 398 Justerat eget kapital 1 179 1 Investeringar i anläggningstill- gångar 139 162 155 270 207 Utdelning 0 0 0 0 kapital, % 18,2 13,7 9,4 6,2 24,5 Räntabilitet på JEK, % 29,7 22,9 13,6 18,5 35,1 Soliditet, % 33 32 30 27 26 Antal anställda 3 2701) 3 3641) 2 746 2 658 2 552 Statens ägarandel, % 100 1) Beräkningsgrunderna för medelantalet anställda har ändrats varvid uppgifter justerats Styrelse , , ordförande , , vice ordförande , , Elisebeht , , , , , , , , suppleant , , suppleant , , suppleant , , suppleant , , suppleant , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör , () , () 103 84 Tfn , fax: webbadress: Årsredovisningen finns på webbadressen. 7.16 Affärsidé Telias mål är att vara det ledande och mest attraktiva telekommunikationsbolaget i och både vad avser den mera etablerade fastnätsverksamheten och tillväxtområden som mobil telefoni, Internet och transport av IP-baserad trafik. Verksamhetsbeskrivning Telias huvudstrategi i är fortsatt effektivisering av produktion och distribution som koncernen utvecklar förmågan att paketera och integrera egna och andras produkter till målgruppsanpassade erbjudanden. Stor tonvikt läggs vid utveckling av hemmets kommunikation samt integrerade erbjudanden för prioriterade kundgrupper på företagsmarknaden. I övriga koncentreras verksamheten i inledningsskedet till produktområden där har särskilt goda konkurrensfördelar med tonvikt på företagsmarknaden. har en växande inre marknad med förhållandevis stor andel multinationella företag. Inriktningen är därför att utveckla pannordiska lösningar med global räckvidd. Förhållandet i kännetecknas av starkt växande behov av infrastruktur och tjänster på telekommunikationsområdet. Strategin i de baltiska länderna är att investera i befintliga försteoperatörer och driva förnyelseprojekt, som en förberedelse inför kommande konkurrens. I som domineras av den statligt kontrollerade försteoperatören TPSA, har valt att genom Netia etablera sig som andreoperatör på fast telefoni då ett större aktieförvärv i försteoperatören skulle kräva avsevärda investeringar. Den position som skapats på mobiltelefoniområdet i skall utnyttjas för ytterligare expansion i europeiska . Inriktningen är att expansionen i och skall ske med nordisk partner. Koncentrationen av investeringar i regionen ger möjlighet till synergi och skalfördelar. På tillväxtområden expanderar även utanför och . Det gäller särskilt mobila tjänster, Internet samt carrierverksamheten, det vill säga transport av trafik samt försäljning av kapacitet till andra aktörer på marknaden, där har ambitioner även på europeisk och i vissa fall global nivå. har framgångsrikt etablerat sig på marknaden för storföretag som kräver global leveransförmåga och uppnått höga värden vid mätning av kundtillfredsställelse. Framför allt har höga nätkostnader vid köp av kapacitet från nationella operatörer dock medfört att lönsamheten inte utvecklats tillfredsställande. avser att minska sitt ägande i . För att kapitalisera kunnandet inom koncernen görs genom Overseas investeringar i licenser, främst på det mobila området, vilka upparbetas till konkurrenskraftiga operatörer som kan avyttras på kort eller medellång sikt. Affärsmöjligheterna på den växande konsultmarknaden tas tillvara genom dotterbolaget . Telekombranschen står inför ett teknikskifte. För att behålla en position i teknikens framkant kommer att använda IP-teknologi vid nyetablering samtidigt som befintliga produkter och befintlig infrastruktur förs över på IP-plattform i takt med marknadskraven. Konkurrensen och teknikutvecklingen ställer stora krav på förmågan till affärsförnyelse. kommer därför att koncentrera resurserna till områden av strategisk betydelse. Som en konsekvens av detta kommer även fortsättningsvis verksamhet utanför den strategiska kärnan att avvecklas eller avknoppas. skall ha en lönsamhet i nivå med bästa konkurrent i varje affär. Avkastningen på eget kapital efter full skatt skall uppgå till . För att skall kunna expandera inom tillväxtområden med finansiell balans och bibehållen hög rating gäller som kompletterande mål att resultatet efter finansiella poster långsiktigt skall öka med . Utifrån motsvarande resonemang har soliditetsmålet satts till , kompletterat med att räntetäckningsgraden skall uppgå till minst 4 gånger. Telias utdelningspolicy är att av årets resultat, exklusive realisationsvinster, skall utdelas och att utdelningstillväxten skall vara . Omvärldsbeskrivning Telekombranschen genomgår dramatiska förändringar. Bilden av den nationelle teleoperatören som i skydd av sitt monopol tillhandahåller teletjänster till landets samtliga innevånare på likartade villkor har radikalt förändrats. Fram träder i stället en bransch med ett snabbt växande antal aktörer som i ökande grad specialiserar sig på vissa nischer och kundsegment och som utifrån en lokal eller regional position opererar över allt större del av den internationella marknaden. Teleoperatörerna måste, liksom andra aktörer segmentera marknaden och koncentrera utvecklingsresurserna till strategiska områden där de kan utveckla konkurrenskraft och styrka. De senaste årens utveckling har resulterat i ett flertal strukturaffärer och allianser. Avtal om samgående med träffade de svenska och norska regeringarna ett avtal om samgående mellan i ett gemensamt bolag. Avtalet bygger på affärsmässighet och lika inflytande mellan ägarna. Styrelserna i och har ställt sig bakom avsiktsförklaringen. Bolaget skall registreras i och ha sitt huvudkontor i . Den svenska staten kommer enligt avtalet att vid samgåendet äga och den av det nya bolaget. En börsintroduktion skall ske . Avtalet innebär att de båda staterna skall sälja aktier så att de uppnår ett lika ägande om vardera. De båda ägarna kan därefter sälja ytterligare aktier. Enligt avtalet kommer dock de båda ägarna att tillsammans behålla av aktierna i det nya bolaget. Samgåendet har godkänts av riksdag och men är avhängt av godkännande av EU- kommissionen. Viktiga händelser 1998 och 1999 försvarade sin ledande ställning på fasta tjänster i och stärkte sin position i övriga . I var marknadsandelen för utlandssamtal och för Sverigesamtal . För lokalsamtal var Telias marknadsandel . I övriga varierade Telias marknadsandelar för utlandssamtal mellan och för nationella samtal mellan . stärkte sin ställning på Internet i - marknadsandelen var - medan marknadsandelen i och i ökade till . För mobila tjänster var Telias marknadsandel i och i . I gjordes endast en smärre inbrytning på den mobila marknaden medan ingen etablering skedde i . Marknadspositionen för kundutrustning och service var i stort oförändrad i medan positionen försvagades något i övriga . gjorde en inbrytning på service av IT-baserade tjänster i . försvarade sin ledande position på kundfinansiering av IT- produkter i . Finansieringen av andra IT-leverantörers produkter uppvisade fortsatt kraftig ökning. I stärktes Telias position ytterligare genom förvärv av aktiemajoriteten i försteoperatören på fast telefoni och mobil telefoni i tillsammans med Sonera. Inom området informationstjänster försvarade sin redan starka ställning på katalogområdet i som ytterligare tjänster lanserades i de baltiska länderna, och . För att skapa tydligare ansvarsområden och bättre anpassning till koncernens affärer infördes en ny affärsstruktur. Antalet affärsområden utökades från sex till åtta. Koncernens verksamheter i , och samlades i ett marknadsområde för respektive land. Relationerna med återförsäljare hanteras liksom tidigare av koncernenheten Handel. Nya affärsområden är Publik Kommunikation som svarar för fasta telekomtjänster till privatkunder och mindre företag, Företagskommunikation som svarar för kommunikationslösningar till företagskunder samt Mobil Kommunikation som svarar för alla mobila telekomtjänster. Mobil Kommunikation tar över ansvaret för de mobila näten från affärsområde som i övrigt är oförändrat. Verksamheten inom elektronisk handel överfördes till Företagskommunikation från affärsområde som i övrigt är oförändrat. Affärsområde och Service tillfördes all IT-serviceverksamhet, men är i övrigt i stort sett oförändrat. och International är oförändrade. överfördes dock resterande fastighetsverksamhet från till koncerngemensam supportverksamhet. Enligt beslut införs i med början nummerportabilitet i alla tillståndshavares fasta nät. Vidare införs förval i alla fasta nät. Förval och nummerportabilitet skall också införas i de digitala mobila näten, men ingen tidplan är beslutad. Telias förmåga att kapitalisera sitt kunnande och skapa värdetillväxt visades av att försäljningen av innehavet i italienska gav en realisationsvinst med . Som ett led i fokuseringen på kärnverksamheten avyttrades Telias innehav av kommersiella fastigheter. Försäljningen gav en realisationsvinst om . Telias koncernchef avgick , och tillträdde som ny koncernchef . Kvartalsrapport nettoomsättning ökade jämfört med föregående år. Försäljningsökningen är framför allt en följd av volymtillväxt. Andelen försäljning på marknaderna utanför var . Om hänsyn tas till Telias andel av de utländska intressebolagens försäljning, som uppgick till av totalt , är andelen utlandsförsäljning .