prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Motsvarar 86 356 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 86 356 tkr prisnivå. 3 Varav 26 200 tkr till regeringens disposition enligt beslut och samt regleringsbrevet . Anslaget B3 disponeras för löne-, systemutvecklings-, lokal- samt övriga förvaltningskostnader vid . Anslagssparandet är huvudsakligen planerat att täcka budgeterade underskott samt för kostnader för inköp och utveckling av datasystem. Från och med innevarande budgetår har provisionskostnader i samband med upplåningen på de internationella kapitalmarknaderna flyttats från detta anslag. Dessa kostnader belastar nu anslaget C1 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning inom utgiftsområde 26. Anslaget B4, som redovisas nedan, avser kostnader för upplåning och låneförvaltning exklusive finansiella kostnader samt egna förvaltningskostnader. Kostnader för räntorna på statsskulden redovisas under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor. Under verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning redovisas garantiverksamhet, kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet (avsnitt 3.5 och 3.6). beslutade (prop. 1997/98:154, bet. 1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253) att införa en ny modell för statsskuldsförvaltningen. Genom beslutet har en tydlig ansvarsfördelning mellan riksdag, regering och skapats, målet för statsskuldsförvaltningen preciserats och utvärderingen av förvaltningen av statsskulden lyfts fram. I lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning anges numera bl.a. att regeringen till skall lämna en utvärdering av statsskuldsförvaltningen i form av en skrivelse. I enlighet med den nya ordningen lämnade regeringen en skrivelse (skr. 1998/99:104) med regeringens utvärdering av upplåning och skuldförvaltning under budgetåren 1993/94 1998. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Regeringen bedömer att i huvudsak har uppfyllt sina verksamhetsmål. Målet för interna riskkontroll är att standarden på hanteringen av finansiella och administrativa risker skall motsvara vad som kan anses vara god marknadspraxis. Vidare skall tillse att hanteringen av de finansiella och administrativa riskerna senast vid utgången av 1999 uppfyller de för kontorets verksamhet relevanta krav som ställs i lagstiftning och i föreskrifter och allmänna råd gällande finansiella företag. RRV påvisade i revisionsrapporten för /95 brister i interna riskhantering. har vidtagit en rad åtgärder för att avhjälpa de påtalade bristerna och för att uppfylla verksamhetens mål. Exempelvis har rutiner stramats upp och ansvarsfördelningar tydligt klargjorts. Enligt regeringens bedömning har dessa åtgärder i hög grad bidragit till en ökad måluppfyllelse. påbörjades, försening, installationen av ett nytt datasystem för att förbättra den interna kontrollen. Detta arbete beräknas vara färdigt . Avbrottet i införandet av det nya datasystemet har medfört att arbetet med att förstärka riskkontrollen försenats. Regeringen bedömer därför att ännu inte uppfyller det för verksamheten uppsatta målet. Regeringen avser att initiera en djupare studie av måluppfyllelsen inom riskkontrollverksamheten efter att det nya datasystemet har tagits i drift. Ett nytt hyreskontrakt kommer att tecknas snart. Det kommer troligen att innebära väsentligt ökade lokalkostnader. Hyreshöjningen beräknas rymmas inom pris- och löneomräkningen i kombination med besparingar som uppnåtts genom vidtagna interna effektiviseringar och rationaliseringar. Antalet årsarbetskrafter har minskat från 148 /95 och beräknas till 136 vid ingången av . Hela minskningen har skett inom administrationen som antalet årsarbetskrafter inom andra verksamheter ökat. erhöll medel för en extra satsning på Riksgäldsspar. Denna sparform riktar sig till hushållen. Efter det inledande uppbyggnadsskedet faller dessa extra medel bort . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Utöver sedvanliga pris- och löneomräkningar planeras ingen förändring av utgiftsnivån . Anslaget, beräknat i fasta priser, är därför oförändrat 2002. Tabell 4.9 Beräkning av anslag Anslag 1999 84 701 Pris- och löneomräkning 5 269 Justering av 2 607 Lokalkostnadsjustering -2 230 Bortfall av tillfällig nivåhöjning - 6 000 Återföring av engångsvis minskning av anslaget 2 008 Förslag 2000 86 356 Regeringen föreslår ett anslag för på . Regeringen beräknar anslaget för till och för till . B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1998 Utfall 410 394 2000 Förslag Anslaget avser andra kostnader för upplåning och låneförvaltning än finansiella kostnader och egna förvaltningskostnader. Anslaget belastas huvudsakligen av kostnader för inköp av externa tjänster och system för upplåning och skuldförvaltning. Även andra kostnader för statens betalningssystem än driftkostnader belastar anslaget. Möjlighet till anslagssparande förekommer ej på detta anslag då outnyttjade medel på anslaget inte får föras över till följande budgetår. Anslaget B3, som redovisas ovan, avser förvaltningskostnader. Under B3 redogörs kortfattat för den nya modellen för statsskuldsförvaltningen och hur kostnaderna för den samlade förvaltningen redovisas. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser prognostiseras utgifterna bli högre än vad som antogs vid beräkningar inför budgetpropositionen för och beräknas nu uppgå till . Anledningen är att aktuella prognoser pekar på en annan fördelning av utgifterna . Under innevarande år beräknas utgifterna uppgå till , vilket är lägre än vad som tilldelats. Omfördelningen av kostnader förklaras främst av ersättningen till bankerna för inlösen av premieobligationer. När innehavaren löser in sin obligation betalar en provision till banken som ersättning för bankens arbete med inlösen. förfaller premielånet 86:1. Detta lån innehåller en möjlighet för innehavaren att när som helst lösa in lånet. På grund av sjunkande räntor antas innehavarna inte utnyttja denna möjlighet i den omfattning som tidigare antagits. Premieobligationerna antas istället i stor utsträckning behållas till förfall. Detta innebär att nu beräknar att inlösenprovisionen för detta lån till stor del kommer att belasta , i stället för som tidigare antogs. Den reducerade kostnaden beror även på att utbetalda försäljningsprovisioner vid nyförsäljning av premieobligationer sjunker till följd av att kontorets egen andel av försäljningen har stigit. Regeringen föreslår ett anslag för på . avser regeringen att ge möjlighet till anslagssparande för att finansiera omfördelningen av kostnader mellan och . Regeringen avser att se över villkoren för anslaget. Regeringen beräknar anslaget för till och för till . Tabell 4.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 6 200 2000 Förslag 8 822 2001 Beräknat 7 461 1 2002 Beräknat 7 610 2 1 Motsvarar 7 322 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 322 tkr prisnivå består av ordförande, vice ordförande och nio andra ledamöter. Kanslifunktionen fullgörs av . En jämförelse mellan budget och utfall visar att nämnden har ett totalt anslagssparande på ca. Regeringen har beslutat att får behålla anslagssparandet för att kunna möta det stora behov av kompletterande normgivning som blir följden av den nya bokföringslagen (prop. 1989/99:130). Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för är att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. är statens expertorgan på redovisningsområdet. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor, deltar i utredningar inom kommittéväsendet, yttrar sig över författningsförslag, avger yttranden till domstolar om vad god redovisningssed innebär i olika avseenden samt samarbetar med andra normgivande organ inom redovisningsområdet. innebar en ökad fokusering på den kompletterande normgivningen. Nämnden har publicerat en rekommendation om enskilda näringsidkares bokföring samt två uttalanden i andra frågor. Vidare har nämnden färdigställt ett utkast till rekommendation om redovisning av fusion av helägt dotterbolag. Förutom detta har nämnden biträtt i arbetet med en ny bokföringslag (prop. 1998/99:130) samt avgett 24 remisyttranden (framför allt till ). Målet att främja god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning är enligt regeringens bedömning uppfyllt. Slutsatser Bokföringsnämndens arbete bör även fortsättningsvis inriktas på att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Behovet av råd och anvisningar på redovisningsområdet är stort och regeringen anser att nämndens arbete med egen normgivning bör intensifieras. Den nya bokföringslagen kommer att ställa krav på en omfattande kompletterande normgivning. Nämnden räknar med att det kommer att ta ca. att gå igenom och anpassa den befintliga normgivningen till den nya lagen samt att utfärda nya normer med anledning av den nya lagen. Bland övriga angelägna projekt kan nämnas genomgång av normgivning för att ta ställning till i vilken omfattning dessa normer skall tillämpas även av icke publika företag samt normgivning om fusioner. I och med att den nya bokföringslagen träder i kraft så får nämnden huvudansvaret för den kompletterande normgivningen i . Detta huvudansvar motiverar en permanent resursförstärkning med . Arbetet med anpassning av den befintliga normgivningen till den nya lagen samt den nya normgivning som behövs med anledning av den nya lagen motiverar vidare en tillfällig resursförstärkning med . Detta belopp bör i sin helhet tillföras nämnden för . Ökningen finansieras genom överföring från utgiftsområde 4. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Regeringen beräknar anslaget för till och för till . Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 6 297 Pris- och löneomräkning 25 Ökat resursbehov 2 500 Förslag 2000 8 822 13 Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 13.1 Omfattning Verksamhetsområde C Särskilda finansierings- och garantiåtaganden omfattar 3 anslag, Europeiska () och Nordiska investeringsbanken (NIB) samt avgift för Stadshypotekskassans grundfond. syfte är att stödja omvandlingen till marknadsorienterad ekonomi i samt i de f.d. i genom riskkapitalsatsningar och investeringar i finansiellt sunda projekt med påtaglig omvandlingseffekt. NIB är gemensamma finansieringsinstitution och har som syfte att stärka nordiskt samarbete och ekonomi genom att ge lån och garantier på bankmässiga villkor till offentliga och privata investeringsprojekt i och till export av nordiskt intresse. I verksamhetsområdet ingår också åtaganden avseende Europeiska investeringsbanken (EIB), () och en statsgaranti för lån till . För NIB finns ett anslag uppfört på statsbudgeten . EIB är EU:s husbank med uppgift att erbjuda långfristig finansiering, framför allt till medlemsländer, till projekt som syftar till att uppfylla EU:s mål. syfte är att bidra till återuppbyggnad och utveckling i medlemsländerna genom att på olika sätt, inklusive egen finansiering, befrämja produktiva investeringar. Beloppen anges i förekommande fall i euro oavsett om de återfinns som ecu i den proposition det hänvisas till. För omräkning till svenska kronor används växelkurserna 1 euro=8,respektive 1 US dollar=8,genomgående. 13.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 573,1 48,7 68,5 83,7 95,1 76,4 13.3 Resultatbedömning garantiåtagande i EIB uppgår till ca , eller ca . Bankens guvernörsråd beslutade om en höjning av kapitalet från ca 540 till . Av höjningen betalades in från bankens reserver, medan resten innebar en ökning av medlemsländernas garantiåtaganden. I samband med beslutet om kapitalhöjningen enades guvernörsrådet om en engångsutbetalning från banken till ägarna. Totalt uppgick denna utbetalning till , varav ca utbetalades till . För gäller att det finansiella ansvaret har förts över från till . Den svenska andelen av bankens kapital uppgår till . En selektiv kapitalhöjning, i vilken inte medverkade, ägde rum . samlade garantiåtagande gentemot uppgår till 1 , eller ca . har beslutat (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU 27 Tilläggsbudget 1, rskr. 1998/99:249) att bemyndiga regeringen att för ställa ut en kreditgaranti till för bankens lån till på högst , eller ca , genom Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). fastställer en avgift som motsvarar garantins förväntade ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. Denna avgift betalar till , vilket medför att statsbudgeten inte förväntas belastas med några kostnader för garantin. 13.4 Anslagsavsnitt C1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tabell 5.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 50 000 2000 Förslag 5 000 2001 Beräknat 16 400 2002 Beräknat 16 400 Stadshypotekskassans uppgift är att förvalta en återstående obligationsskuld som per uppgick till ca . När låneskulden är reglerad, vilket beräknas vara fallet , skall kassan likvideras. För att trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. Stadshypotekskassan betalar en årlig avgift för garantin till . har avgiften finansierats genom utdelning på aktierna i . beslutade regeringen om försäljning av aktieinnehavet i som staten tidigare övertagit från Stadshypotekskassa. I samband med överflyttningen av aktieinnehavet i åtog sig staten ansvaret för denna avgift. Regeringens överväganden Resultatinformation Stadshypotekskassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Avgiften för garantin uppgår till en procent av fondens storlek. Från uppgår grundfonden till . Grundfonden och den årliga avgiften minskar i samma takt som låneskulden avtar. Avgiften betalades och uppgick till . beräknas därmed ett anslagssparande om ca uppstå. Sparandet föreslås användas till delfinansiering av avgiften, som för beräknas uppgå till . Anslaget har minskats på grund av omfördelning inom utgiftsområdet. Anslaget för föreslås till . beräknas ackumulerat anslagssparande ha förbrukats och anslagsnivån vara i nivå med beräknad årlig avgift. Anslaget för har beräknats till . Anslaget för har beräknats till . C2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 13.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 18 700 Utgifts- prognos 2000 Förslag 18 700 2001 Beräknat 18 700 har beslutat (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU 2, rskr. 1998/99:85) om svenskt deltagande i en grundkapitalhöjning. Den svenska andelen av kapitalet uppgår i och med höjningen till . Den andel som skall betalas in, i lika stora rater med början 1999, uppgår till , eller ca , . har informerats om att ramen för NIB:s projektinvesteringslåneordning höjts från ca 17 till ca , utan att medlemsländernas garantiåtaganden har ändrats. samlade garantiåtagande gentemot NIB uppgår till 1 , eller ca . Utdelning till aktieägarna sker normalt . erhöll 1998 en utdelning om ca , eller ca . Regeringens överväganden Den ökade efterfrågan på finansiering från NIB för såväl projekt inom som internationellt visar att banken har en viktig funktion att fylla. Detta motiverar, enligt regeringens mening, att NIB:s ordinarie verksamhet ges möjlighet att expandera. NIB:s utlåning har bidragit till integrering över landgränserna och har därmed främjat sysselsättning och tillväxt i . I många fall har NIB:s medverkan inte bara bidragit till att projekt kunnat genomföras, utan t.o.m. varit en förutsättning för att det överhuvudtaget kommit till stånd. har banken kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB:s verksamhet revideras i enlighet med stadgan av den av NIB upprättade kontrollkommittén, med deltagare från samtliga medlemsländer. avger sin revisionsberättelse till . Några invändningar har inte framförts. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Anslaget för beräknas till . C3 Bidrag till kapitalet i 13.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 60 000 2001 Beräknat 60 000 2002 Beräknat 60 000 har beslutat (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: FiU 01, rskr. 1996/97:53) att skall medverka i en kapitalhöjning i Europeiska och teckna andelar motsvarande . Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . betalar således in under vart och ett av åren 1998 - 2005. De första två inbetalningarna täcktes med kvarvarande medel av ett tidigare anslag för kapitalinsatser i . under vart och ett av åren 2000 - 2002 har regeringen beräknat i statsbudgeten. garantiåtagande gentemot uppgår till , eller ca . Regeringens överväganden Även om omvandlingen till marknadsekonomi har nått förhållandevis långt i vissa av de före detta planekonomier där är verksam, kvarstår enligt regeringens mening ett omfattande behov av det stöd som banken kan förmedla, särskilt vad gäller utvecklingen inom den privata sektorn. Banken har en viktig roll som långsiktig investerare och dess katalytiska effekt skall heller inte underskattas. Det är regeringens uppfattning att stöd genom är ett effektivt sätt att stödja omvandlingsprocessen i samt i f.d. . Bankens breda medlemskrets medför vidare att finansieringen av verksamheten fördelas mellan många länder istället för att i huvudsak få bäras av EU- länderna, vilket är fallet med många andra stödinsatser i regionen. är det enda internationella finansieringsorgan som i sin stadga har ett uttalat miljömandat. Inom ramen för sin verksamhet skall banken stödja en miljömässigt sund och hållbar utveckling. Regeringen anser att detta är ett särskilt viktigt inslag i bankens aktiviteter. har också ett särskilt politiskt mandat som innebär att stöd endast lämnas till länder som förbinder sig till flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. revideras av externt revisionsbolag. Löpande granskning av bankens verksamhet utförs av bankens arbetande styrelse i vilken såsom delägare har en företrädare. Under styrelsen finns en budget- och revisionskommitté som särskilt bevakar de finansiella aspekterna av verksamheten. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Anslagen för t.o.m. beräknas till . 14.1 Anslag D1 revisorer 14.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 20 092 2000 Förslag 23 478 2001 Beräknat 25 445 1 2002 Beräknat 25 828 2 1 Motsvarar 25 078 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 25 078 tkr prisnivå. revisorer har enligt regeringsformen till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Granskningarna avser främst effektivitetsrevision. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer . Slottsstaten och Kungl. , riksdagsförvaltningen, , ombudsmän, samt Stiftelsen . Resultatbedömning Under har revisorerna beslutat om 6 förslag till , 1 skrivelse till regeringen, 5 granskningsrapporter och 17 förstudier. 10 av dessa 17 förstudier har resulterat i beslut om fortsatt granskning. Flera av de förstudier som inte resulterat i fortsatt granskning har emellertid omfattat granskning av vissa delfrågor. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandlingen i av revisorernas förslag. Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning av riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering och myndigheter. har utskott i sina betänkanden i huvudsak ställt sig bakom drygt fyra femtedelar av skrivelserna. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande knappt två tredjedelar av skrivelserna. I några fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Av revisorernas årsredovisning framgår att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . har antalet producerade rapporter ökat med jämfört med . har resurserna ökat , vilket tyder på en klar ökning av produktiviteten. Revisorerna har också som externrevisorer granskat Riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän () och . Redogörelserna respektive revisionsberättelserna avseende dessa organ innehöll inte några anmärkningar. behandling av revisorernas årsredovisning behandlade revisorers årsredovisning i betänkande 1998/99:FiU22. Utskottet anförde därvid följande: "I förvaltningsberättelsen framhåller revisorerna olika svårigheter att mäta resultatet av verksamheten. Utskottet kan dock med tillfredsställelse notera att olika försök har gjorts i berättelsen att belysa såväl förändringar av produktiviteten i granskningsarbetet, effekterna av genomförda granskningar liksom den betydelse som granskningsprocessen i sig har. Utskottets bedömning är att revisorerna uppnått ett gott resultat under . anser utskottet att verksamhetsmålet för revisorerna bör utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Utskottet har vid sin genomgång av redogörelsen i övrigt inte funnit något som påkallar särskilt uttalande från sida." revisorer lagen (1987:518) med instruktion för revisorer framgår revisorers uppgift och uppdrag. revisorers övergripande mål är att främja ett effektivt utnyttjande av statliga insatser genom att på vägnar granska statlig verksamhet. Verksamhetsmålet för revisorer är att verka för en god hushållning med statens medel och fästa uppmärksamheten på möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statliga utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorerna räknar med att cirka tolv granskningar kan genomföras och sex revisionsberättelser avges . I budgetunderlaget har revisorerna hänvisat till tidigare beslut om att förstärka resurserna med 2001 och yrkat på ett tillskott med för . Dessutom har revisorerna begärt kompensation med för vissa kostnadsökningar som sammanhänger med beslut som fattat. I sin verksamhet visar revisorerna särskilt på tillämpning, utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut inte minst i ett sammanhållet perspektiv. Förutom att kritiskt granska statliga insatser lämnar revisorerna även förslag till förbättringar. Revisorerna avser också att vidareutveckla samarbetet med utskotten i deras roll att följa upp beslut. Förvaltningsstyrelsens överväganden Förvaltningsstyrelsen har inga erinringar mot förslaget. Anslagsberäkning Tabell 14.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 18 704 Pris- och löneomräkning 135 Resursförstärkning 2 780 Justering av 1 859 Förslag 2000 23 478 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 1 859 tkr. 15.1 Omfattning Verksamhetsområdet in- nefattar () som ansvarar för administrationen av premiepen- sionssystemet. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det reformerade ålderspensionssystemet trädde i kraft . PPM:s verksamhet har utgjorts av uppbyggnaden av myndigheten och premiepensionssystemet. Det övergripande målet för PPM är att admi- nistrationen och förvaltningen av premiepensio- nerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna. I och med förseningen av det första fondvalet konstaterar regeringen att uppbyggnaden av ett system för hantering av premiepensionen inte har kunnats uppfyllas inom de tidsramar som riksdag och regering fastställt. Arbetet med att bygga upp Premiepensions- systemet har genomförts inom tilldelade resurs- ramar. Förändringar Mot bakgrund av förseningen har be- slutat att det första fondvalet och medelsöverfö- ring inom premiepensionssystemet skall för- skjutas (prop. 1998/99:98, bet. 1998/99:SfU12, rskr. 1998/99:247). Beslutet in- nebär också ett antal andra lagändringar i syfte att förenkla uppbyggnadsarbetet för att ytterli- gare säkerställa att fondval kan ske .