prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Pensionsgrundande belopp Till grund för beräkning av pensionsrätt i det reformerade ålderspen- sionssystemet skall inte bara den försäkrades pensionsgrundande in- komster ligga utan även andra pensionsgrundande belopp enligt LIP. Dessa är pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandein- komst enligt tilläggspensionssystemet, för barnår och för plikttjänst- . Enligt beslut antog regeringens proposition Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) innebärande bl.a. att även studier med studiemedel fr.o.m. skall ge pensionsrätt för ålderspension och då i form av pensionsgrundande belopp. Pensionsgrundande belopp för studier skall kunna tillgodoräknas retroaktivt fr.o.m. . Pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst innebär att en person som uppbär förtidspension (enligt hittillsvarande regler för tilläggspension) beräknad förutom på grundval av den fak- tiska pensionsrätten på grundval av antagandepoäng, tillgodoräknas ålderspensionsrätt för dessa antagna framtida inkomster, genom att han eller hon tillgodoräknas ett särskilt pensionsgrundande belopp på grund- val av den fiktivt antagna inkomsten. Om pensionsgrundande belopp för förtidspension inte skulle ingå i pensionsunderlaget för beräkning av efterlevandeförmåner, skulle det kunna resultera i att efterlevandepensionen efter en person som blivit förtidspensionär , skulle kunna bli mycket låg och att antagandeinkomst för efterlevandepension inte heller skulle tillgodoräknas efter den som förtidspensionerats högre upp i åldrarna. Som tidigare nämnts är frågan om hur en framtida förtidspension skall grunda rätt till ålderspension under beredning inom . Reglerna om pensionsgrundande belopp för förtidspension enligt LIP bygger därför på reglerna om beräkning av tilläggspension i form av för- tidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Reger- ingen finner inte skäl att nu föreslå en annan beräkning av den pensions- rätt för förtidspension som skall ligga till grund för beräkningen av in- komstgrundade efterlevandeförmåner. Även om pensionsgrundande belopp för barnår, och i viss omfattning även pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och studier, inte i alla situationer och inte helt och hållet utgör en "inkomstersättning", skall även dessa belopp påverka storleken på efterlevandepensionen. En förut- sättning för att pensionsrätt för barnår, studier och plikttjänstgöring skall beaktas vid beräkningen av efterlevandepension bör dock vara att den avlidne vid dödsfallet har uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret enligt LIP. Detta innebär i korthet att pensionsgrundande belopp för barnår, studier och för plikttjänstgöring inte resulterar i någon faktisk pensionsutbetal- ning, om den försäkrade inte har haft pensionsgrundande inkomster som för vart och ett av har uppgått till minst två inkomstbasbelopp. Förvärvsvillkoret kan enligt LIP uppfyllas t.o.m. att den pensionsberät- tigade fyller . Eftersom de inkomstgrundade efterlevandeförmånerna föreslås baseras på den avlidnes livsinkomst, och beräknas på den för den avlidne fast- ställda pensionsrätten, bör enligt regeringens uppfattning, pensionsgrun- dande belopp för barnår, studier och plikttjänstgöring påverka storleken av efterlevandeförmånerna, endast om dessa belopp också skulle ha medfört utbetalning av ålderspensionsrätt. Mot denna bakgrund anser regeringen att vid dödsfallet måste förvärvsvillkoret vara uppfyllt för att pensionsgrundande belopp skall påverka beräkningen av efterlevande- förmånerna. Detta skulle emellertid kunna drabba efterlevande till yngre personer. Dessa kan i och för sig vara berättigade till pensionsgrundande belopp men ännu inte ha hunnit förvärvsarbeta för att uppfylla förvärvsvillkoret. För att ge efterlevande till yngre personer ett skydd i denna del, anser regeringen att det inom efterlevandepensioner- ingen bör finnas en alternativ möjlighet att uppfylla förvärvsvillkoret. Denna möjlighet bör finnas i de situationer när det för den avlidne finns fastställd pensionsrätt för minst tre av de fem åren närmast döds- fallet, dvs. när kvalifikationsvillkoret för antagandeinkomstberäkning är uppfyllt. I denna situation kan det antas att den avlidne skulle ha fortsatt att förvärvsarbeta om dödsfallet inte hade inträffat. Om det efter den av- lidne skall beräknas en antagandeinkomst, föreligger enligt regeringens uppfattning därmed förutsättningar för att den avlidne också skulle ha uppfyllt förvärvsvillkoret för pensionsgrundande belopp om dödsfallet inte inträffat. Vid bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt vid beräkningen av efterlevandepension bör därför hänsyn tas även till den beräknade antagandeinkomsten. Detta kommer dock endast att få be- tydelse om den uppgår till minst två inkomstbasbelopp. Regeringen föreslår således att om den pensionsgrundande inkomsten eller de pensionsgrundande beloppen för förtidspension som ligger till grund för antagandeinkomstberäkningen medför att den antagandein- komst som beräknas uppgår till minst två inkomstbasbelopp, skall det leda till att förvärvsvillkoret anses uppfyllt. Sålunda är för- värvsvillkoret att anse som uppfyllt genom den fiktivt beräknade an- tagandeinkomsten, vilket resulterar dels i att i den pensionsbehållning som tjänats in före dödsfallsåret skall ingå pensionsrätt för pensions- grundande belopp, dels att det vid antagandeberäkningen skall tas hänsyn till denna pensionsrätt. Det skall noteras att efter den fiktivt beräknade antagandeinkomsten skall en ny antagandeinkomstberäkning göras och då med hänsynstagande till pensionsrätt för pensionsgrundande belopp. Utredningen föreslog även att i en situation där kvalifikationsvillkoret för antagandeinkomstberäkning inte var uppfyllt skulle förvärvsvillkoret kunna uppfyllas genom en fiktiv antagandeberäkning. Detta skulle ske genom att det i de fall som de latenta pensionsrätterna för pensions- grundande belopp låg under något eller några av de fem åren närmast före dödsfallet, skulle även kvalifikationsvillkoret för antagandeberäk- ning kunna uppfyllas genom dessa latenta pensionsrätter. Enligt rege- ringens uppfattning skulle emellertid tillämpningen av en sådan regel innebära att principen om att den avlidne skall ha haft viss anknytning till förvärvslivet i för att antagandeinkomst skall beräknas inte upp- rätthålls. Beräkning av antagandeinkomst skulle således ske, även om det inte kan antas att den avlidne skulle ha fortsatt att förvärvsarbeta om dödsfallet inte inträffat. Med hänsyn härtill, och att regeln i praktiken skulle komma att tillämpas vid ett ytterst fåtal tillfällen, anser regeringen att en sådan alternativ regel inte skall införas. Regeringen föreslår således att för att pensionsgrundande belopp för barnår, studier och plikttjänstgöring skall ligga till grund för beräkningen av efterlevandepension, skall den avlidne ha uppfyllt förvärvsvillkoret året före dödsfallsåret eller uppfylla detta genom antagandeinkomsten om denna uppgår till ett årligt belopp om minst två inkomstbasbelopp. Reformerad ålderspension Utgångspunkten för beräkningen av inkomstgrundad efterlevandepension skall alltså, enligt regeringens förslag, vara den avlidnes intjänade pen- sionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Pensionsrätt skall i detta system tillgodoräknas dels som inkomstpension i ett fördelnings- system, dels som premiepension i ett premiepensionssystem. För de per- soner som kommer att få sin pensionsrätt beräknad helt enligt det refor- merade systemet, kommer av den försäkrades pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp (pensionsunderlaget) att till- godoräknas som inkomstpension och resterande del härav som premiepension. Inom premiepensionssystemet finns det möjlighet till ett frivilligt efterlevandeskydd. Skyddet skall bekostas av den försäkrade och skall kunna tecknas endast i situationer där det föreligger behov av ett efter- levandeskydd. Under den s.k. spartiden är efterlevandeskyddet utformat som en ren riskförsäkring där den försäkrade kan välja mellan två olika bestämda försäkringsbelopp. innebär efterlevande- skyddet att pensionen till den försäkrade räknas om för att gälla för både hans eller hennes eget och dennes makes (eller motsvarandes) liv. Pen- sionen utges alltså så länge någon av makarna lever. Omräkningen inne- bär att den försäkrades egen ålderspension sänks så mycket som behövs för att tillgodohavandet skall räcka under båda makarnas beräknade livs- tid. Denna möjlighet till frivilligt efterlevandeskydd som finns inom ramen för premiepensionssystemet bör inte påverka utformningen av den allmänna efterlevandepensionen. De effekter som förvaltningen inom premiepensionssystemet inneburit, eller den omständigheten att den av- lidne där tecknat eller inte tecknat ett frivilligt efterlevandeskydd, bör alltså inte påverka storleken på efterlevandepensionen inom den allmänna pensioneringen. Regeringen anser, på samma sätt som gäller för beräkning av garanti- pension till ålderspension, att underlaget skall beräknas som om hela pensionsrätten hade tillgodoräknats som inkomstpension i fördelningssystemet. Uppgifter om inkomstpension beräknad efter avgiftssatsen kommer, med hänsyn till beräkningen av garantipension, redan att finnas registrerade. Beräkningen av efterlevandepension enligt den av oss föreslagna metoden kommer därför inte att leda till någon ökad administration eller ställa krav på fler särregistreringar. Regeringen föreslår således att ett underlag som motsvarar av pensionsunderlaget skall läggas till grund för beräkningen. Förändringar av beräknad pensionsbehållning Till grund för beräkningen av efterlevandepension skall således enligt vårt förslag läggas den avlidnes pensionsrätt i form av inkomstpension beräknad som av pensionsunderlaget (pensionsgrundande in- komst och pensionsgrundande belopp). Sådan pensionsrätt tillgodoräknas och summan av de årliga pensionsrätterna utgör den avlidnes pen- sionsbehållning i det reformerade ålderspensionssystemet. I detta system sker emellertid vissa förändringar av den sålunda beräknade pen- sionsbehållningen. görs t.ex. en omräkning med inkomstindex, ett tillägg av s.k. arvsvinster och ett avdrag för förvaltningskostnader. Till den del beräkningen av efterlevandepension utgår från den faktiska pensionsbehållningen kommer denna således, när efterlevandepensions- beloppet skall beräknas, redan att vara uppräknad till en för tidpunkten aktuell inkomstnivå. Den omräkning som faktiskt har gjorts på grundval av förändringarna i inkomstindex kommer och skall således påverka även storleken på efterlevandepensionen. Som ovan redovisats skall beräkningen av antagandeinkomst grunda sig på de uppgifter om den årliga pensionsrätt som registrerats före dödsfallet. Detta innebär att det är de årliga pensions- underlagen före det år dödsfallet inträffade som kommer att ligga till grund för beräkningen av den inkomst som den avlidne skulle antas ha haft fr.o.m. dödsfallet och fram till en tänkt ålderspensionering. Om dessa uppgifter lades till grund för beräkningen utan att någon juster- ing gjordes, skulle det normalt innebära att inkomsterna skulle väga tyngre ju närmare dödsfallet de är intjänade. Antagandeinkomsten skulle alltså komma att beräknas utan att hänsyn skulle tas till vare sig prisför- ändringar eller förändringar i den allmänna inkomstnivån. Detta är enligt regeringens uppfattning inte rimligt. Vid antagandeinkomstberäkningen bör i stället pensionsunderlaget för de olika åren likställas i värdehän- seende, dvs. beräkningen skall göras sedan pensionsunderlaget räknats om till ett värde som underlaget skulle ha haft, om de inkomster m.m. som ligger till grund för pensionsunderlaget hade tjänats in . En särskild fråga är om det härvid är förändringen i inkomstindex som, på samma sätt som gäller i övrigt för pensionsbehållningen, skall beaktas eller om beräkningen i stället skall ske med hänsyn till förändringen i den allmänna prisnivån, dvs. Eftersom syftet med indexe- ringen främst är att anpassa de inkomster som ligger till grund för beräk- ningen till de inkomstnivåer som råder för beräkningen, föreslår vi att även denna indexering görs utifrån ett inkomstindex. Detta bör utgå från det inkomstindex som tillämpas inom ålderspensionssyste- met. Antagandeinkomstberäkning skall således enligt regeringens förslag göras sedan pensionsunderlaget har räknats upp med inkomstindex till det värde som underlaget skulle ha haft, om de in- komster m.m. som ligger till grund för pensionsunderlaget hade tjänats in . Det förefaller vid en sådan beräkning naturligt att räkna om pensionsunderlagen till det värde de skulle ha haft året före dödsfallsåret, dvs. som skall beaktas vid beräkningen. Med hänsyn till ålderspensionssystemets konstruktion skulle detta emellertid innebära att en indexuppräkning inte kommer att beaktas, nämligen den som räknar om inkomsterna till värdet för vilket an- tagandeinkomst beräknas. Regeringen föreslår av denna anledning att pensionsunderlaget skall räknas om t.o.m. ingången av dödsfallsåret. På samma sätt som det är den omräkning som faktiskt har skett av den avlidnes pensionsbehållning på grund av förändringarna i inkomstindex som skall påverka storleken på efterlevandepensionen, skall redan tillgo- doräknade arvsvinster ingå i den avlidnes pensionsbehållning vid beräk- ningen av efterlevandepension. Att skilja ut redan tillgodoräknade arvs- vinster från den övriga pensionsbehållningen skulle utgöra inte obe- tydande komplikationer. Även om tilldelande av arvsvinster principiellt inte har något med efterlevandepensioner att göra, föreslår vi därför att de redan tilldelade arvsvinsterna skall ingå i det pensionsunderlag som efterlevandepensionen skall beräknas på. När det gäller beräkningen av antagandeinkomst förhåller det sig emellertid något annorlunda. Denna beräkning kommer enligt vårt för- slag att grunda sig på uppgifter om den avlidnes pensionsunderlag före dödsfallet (vilka uppgifter finns registrerade av andra skäl). Pensionsunderlagen räknas sedan för vart och ett av åren upp med förändringen i inkomstindex enligt vad som föreslagits ovan. I det sammanhanget torde det vara rimligt att det är den avlidnes pensionsunderlag såsom det ursprungligen fastställts för vart och ett av åren som beaktas, dvs. utan hänsyn till senare tillkommen ökning i form av arvsvinstfördelning. Ytterligare en omräkning som bör nämnas i detta sammanhang är den minskning av pensionsbehållningen i fördelningssystemet som kommer att ske för att täcka en del av kostnaderna för förvaltning av ålderspensionssystemets fördelningsdel. Förvaltningskostnaden kommer att tas ut av de försäkrade så länge de deltar som förvärvsaktiva i systemet. Enligt de bedömningar som redovisas i propositionen Inkomst- grundad ålderspension, m.m. (prop. 1997/98:151) kan det bli fråga om en årlig nedjustering av pensionsbehållningen med . När det gäller frågan huruvida justeringen av pensionsbehållningarna för att täcka kostnaden för förvaltningen av ålderspensionssystemet skall påverka beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget gör sig samma argument gällande som beträffande den årliga omräkningen med hänsyn till arvsvinster. Det förhållandet att pensionsbehållningen har minskat med hänsyn till kostnaden för förvaltningen av fördelningssystemet har principiellt sett inte något med efterlevandepensionernas storlek att göra. En lösning som innebär att man lägger den avlidnes pensionsbehållning, utan hänsyn till nämnda omräkning, till grund för beräkningen skulle emellertid innebära betydande administrativa komplikationer och kan därför inte förordas. Regeringen föreslår därför att beräkningen av efterlevandepension på grundval av den avlidnes faktiska pensionsbehållning även i detta av- seende skall göras genom att den avlidnes pensionsbehållning vid utgången av året före dödsfallsåret läggs till grund för beräkningen. När det gäller beräkningen av antagandeinkomstens storlek bör det emellertid, som beskrivits ovan, vara den avlidnes fastställda pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp för de aktuella fem åren före dödsfallet, som läggs till grund för beräkningen utan hänsyn tagen till förvaltningskostnaderna. Ålderspensionsavgifter Det reformerade pensionssystemet skall, i likhet med vad som gäller för tilläggspensionssystemet, finansieras med tre typer av avgifter: arbetsgivaravgifter och egenavgifter i form av ålderspensionsavgift samt allmän pensionsavgift. Pensionsrätt som grundar sig på inkomst av anställning är, på samma sätt som pensionspoäng i tilläggspensionssystemet, oberoende av om ar- betsgivaren har betalat arbetsgivaravgifter och av för arbetstagaren inne- hållna allmänna pensionsavgifter. Pensionsrätt som grundar sig på in- komst av anställning tillgodoräknas således fullt ut oberoende av om av- gift erlagts eller inte. När det gäller egenavgifter till försäkringen för ålderspension följer emellertid att pensionsrätt hänförlig till inkomster av annat förvärvsarbete skall tillgodoräknas med en andel som motsvarar den andel av ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift som anses betald enligt skattebetalningslagen (1997:483). Enligt den i nämnda lag gällande likafördelningsmetoden gäller att om avgift har betalats endast till viss del, skall pensionsrätt fastställas för den del av inkomsten för vilken betalning anses ha erlagts. Samma andel av skatter och avgifter som har betalats för hela inkomsten, oavsett hur hög denna har varit, skall användas vid beräkningen av hur stor andel av pensionsrätten som skall fastställas. Pensionsrätt däremot räknas endast på inkomster upp till det s.k. intjänandetaket (7,5 inkomstbasbelopp). Den pensionsbehållning som således enligt regeringens förslag kom- mer att ligga till grund för beräkning av efterlevandepension kommer storleksmässigt att vara beroende av i vilken omfattning den avlidne har betalat ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift som är hänförlig till inkomst av annat förvärvsarbete. Sett ur ett rent principiellt perspektiv kan det naturligtvis ifrågasättas om storleken på efterlevandepensionen bör vara beroende av om ålders- pensionsavgift och allmän pensionsavgift har erlagts och inte i stället av om efterlevandepensionsavgift har betalats eller inte. Det har emellertid inte varit fråga om att efterlevandepensionen skall vara en exakt andel av den årliga pensionsrätten. Regeringen har, som framgått i det förgående, accepterat att t.ex. arvsvinster och omräkningar på grundval av förvalt- ningskostnader kommer att påverka storleken på efterlevandepensionen. Av administrativa skäl är det regeringens uppfattning att det bör kunna godtas att den pensionsbehållning som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension är reducerad på grund av att den avlidne inte har betalat avgifter till ålderspensionssystemet i föreskriven tid. Med hänsyn till den likafördelningsmetod som tillämpas enligt skattebetalningslagen innebär det förhållandet att ålderspensionsavgiften anses betald enbart till viss del att också efterlevandepensionsavgift anses betald till lika stor del. En reducering av den pensionsrätt som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension på grundval av obetalda efterlevandepensionsavgifter skulle således ge samma resultat som en reducering på grund av obetalda ålderspensionsavgifter. Till grund för beräkningen av efterlevandepension kommer således i dessa fall att ligga den pensionsbehållning som beräknats på grundval av den reducerade pensionsrätten. Om den avlidne för något eller några av de år som ligger till grund för antagandeinkomstberäkning av samma an- ledning har tillgodoräknats endast viss del av den intjänade pensions- rätten, kommer således denna reducering av pensionsrätten att påverka även beräkningen av antagandeinkomsten för tid efter dödsfallet och alltså härigenom att även i detta avseende påverka storleken på efter- levandepensionen. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag att beräkningen av efterlevandepension på grund av den avlidnes intjänade pensionsrätt fram till dödsfallstidpunkten görs på grundval av den avlidnes totala pensions- rätt, beräknad som om denna i sin helhet till av pensionsunder- laget hade tillgodoräknats i fördelningssystemet. Därvid skall såväl pensionsgrundande inkomst som pensionsgrundande belopp beaktas. Vidare kommer den pensionsrätt som ligger till grund för beräkningen att vara omräknad till dödsfallsårets inkomstnivå med förändringen i in- komstindex. Pensionsrätten kommer också, i samma omfattning som gäller för beräkning av ålderspension, att vara beroende av om den av- lidne har betalat ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift som hänför sig till inkomster av annat förvärvsarbete. Pensionsbehållningen, dvs. summan av de årliga pensionsrätterna, kommer att vara uppräknad med årliga tillägg för arvsvinster och reducerad med hänsyn till kostna- derna för förvaltning av ålderspensionssystemets fördelningsdel. Vid be- räkning av storleken av antagandeinkomsten för efterlevandepension skall beaktas de pensionsgrundande inkomster och belopp (pensions- underlaget) som har tillgodoräknats den avlidne under de tre i inkomst- hänseende mellersta av vart och ett av de som föregått dödsfallet sedan de årliga pensionsrätterna räknats om med ett inkomstindex till inkomstnivån vid ingången av dödsfallsåret. 7.6 Fastställande av årlig efterlevandepension 7.6.1 Efterlevandepensionsunderlag Regeringens förslag: Pensionsbehållningen i ålderspensionssystemets fördelningssystem beräknad på av pensionsunderlaget samt i förekommande fall en fiktiv pensionsbehållning beräknad på grundval av antagandeinkomster skall divideras med ett delningstal. Detta delningstal skall motsvara det delningstal som inom ålderspensioneringens fördelningssystem används för den årsklass som fyller det år då dödsfallet inträffade. Den sålunda beräknade kvoten utgör det underlag på vilket inkomstgrundad efterlevandepension skall beräknas, efterlevandepensionsunderlaget. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del, bl.a. (), Pensionärernas Riksorga- nisation (PRO) och PTK, tillstyrker utredningens förslag. läns all- männa försäkringskassa påpekar att valet av delningstal leder till att storleken av nybeviljade efterlevandepensioner påverkas negativt av att den återstående medellivslängden ökar, vilket skulle kunna undvikas genom att koppla efterlevandepensionsunderlaget till förtidspensionerna. Skälen för regeringens förslag: Den samlade pensionsbehållning som skall utgöra underlag för efterlevandepensionen kan enligt vad som har beskrivits i föregående avsnitt komma att bestå dels av faktisk pensions- behållning utgörande summan beräknad på av pensionsunder- laget av de fastställda och på visst sätt omräknade pensions- rätterna i det reformerade ålderspensionssystemets fördelningssystem, dels av en fiktiv pensionsbehållning som utgörs av summan av de pen- sionsrätter som beräknats för år med antagandeinkomster. På grundval av denna samlade pensionsbehållning skall beräknas en årlig efterlevande- pension. Detta bör enligt regeringens uppfattning i princip ske på samma sätt som ålderspension i det reformerade ålderspensionssystemets fördel- ningssystem beräknas, dvs. genom att den samlade pensionsbehållningen divideras med ett delningstal. För att de olika formerna av efterlevandepension skall kunna utges på nivåer som anknyter till nivåerna enligt nuvarande regler för tilläggspen- sion, bör delningstalet vid efterlevandepensionsberäkningen knyta an till de delningstal som används vid beräkning av årlig ålderspension. Vi föreslår därför att det delningstal som ett visst år tillämpas i fördelnings- systemet för den årsklass som fyller det år då dödsfallet inträffade skall användas vid beräkning av den årliga efterlevandepen- sionen.