prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Kartläggningen visade att de intagna ofta står inför en svår situation efter frigivningen. Det är därför viktigt att öka de insatser som görs för att de intagna skall få bostad, sysselsättning och försörjning när de återvänder ut i samhället. Det räcker emellertid inte med åtgärder från kriminalvårdens sida. Intagna i anstalt har samma rättigheter och förmåner som andra människor. De skall inte särbehandlas på grund av att de har begått brott. Ett effektivt samarbete mellan kriminalvården och andra myndigheter, t.ex. , myndigheter samt hälso- och sjukvård är en förutsättning för att skapa goda möjligheter för den dömde att återanpassa sig till ett icke kriminellt liv. Det är viktigt inte minst för att behandling och andra rehabiliterande åtgärder som påbörjats under verkställigheten skall kunna fullföljas även efter verkställighetens slut. Brottsförebyggande rådets kartläggning visar dock att samarbetet mellan kriminalvården och andra myndigheter brister. De lokala brottsförebyggande råd som inrättats i många kommuner bör kunna utgöra ett viktigt forum för samarbetet mellan kriminalvården och andra berörda myndigheter. *Särskild utslussning för långtidsdömda övervägs Frigivningsförberedelserna är av särskild betydelse för den som suttit på anstalt. Även om anstaltsvistelsen skall pågå måste verkställigheten även för denna grupp vara inriktad på ett liv i frihet. Risken är stor att de långtidsdömda passiviseras och institutionaliseras. För att förhindra risken för återfall i brott är det för de långtidsdömda särskilt viktigt att förhållandena vid frigivningen är ordnade. En effektiv frigivningsförberedelse för långtidsdömda bör i huvudsak ta fasta på träning och förberedelse för ett socialt liv på det personliga planet samt social och ekonomisk etablering i samhället. Ett särskilt problem är att vissa långtidsdömda av olika skäl vill vistas längre i anstalter med högre säkerhetsgrad än vad samhällsskyddet kräver. En viktig uppgift för kriminalvården är därför att verka för en succesiv övergång från höga till lägre säkerhetsklasser. Regeringen överväger hur man på bästa sätt kan skapa goda förutsättningar för att anpassa de långtidsdömda till ett liv i frihet genom en organiserad utslussning och en tydligare ansvarsfördelningen mellan kriminalvården och andra inblandade myndigheter. I det sammanhanget övervägs bl.a. om intensivövervakning med elektronisk kontroll skulle kunna användas under utslussningen. 7.5.3 Alternativen till fängelse * Kriminalvården skall utveckla alternativen till fängelse inom ramen för den lagstiftning om påföljdssystemet som trätt i kraft trädde vissa ändringar i påföljdssystemet i kraft. Det innebar bl.a. att systemet med samhällstjänst permanentades och utvidgades. En föreskrift om samhällstjänst kan numera meddelas också vid villkorlig dom. Vidare har intensivövervakning med elektronisk kontroll blivit en permanent verkställighetsform vid korta fängelsestraff. Det har ännu gått för att utvärdera reformen. Påföljden villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst tycks dock ha fått genomslag. Arbetet inom kriminalvården med att utveckla samhällstjänsten är avgörande för att säkerställa en fortsatt tilltro till alternativen till fängelse. Det är därför viktigt att kriminalvården också fortsättningsvis prioriterar detta arbete. Även satsningarna på att förbättra intensivövervakningen måste fortsätta för att garantera dess forsatta trovärdighet som alternativ till fängelse. 7.5.4 Bekämpning av narkotikamissbruk *Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med ökad intensitet Den svenska narkotikapolitikens långsiktiga mål är att skapa ett narkotikafritt samhälle. En stor del av dem som är föremål för kriminalvård missbrukar narkotika. Kriminalvårdens insatser på området är därför av betydelse. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att hålla anstalter och häkten fria från narkotika och verka för att narkotikamissbruket bland frivårdsklienter minskar. Dessutom skall kriminalvården verka för att dömda som har behov av det får tillgång till missbruksvård. Särskild vikt skall läggas vid insatser för att motivera de dömda till att skapa förutsättningar för en långsiktig behandling av adekvat vårdgivare. Som framgått av avsnitt 7.3.5 har insatserna för att bekämpa narkotikamissbruket minskat på nästan alla områden . Att den intagne blir fri från sitt narkotikamissbruk är en förutsättning för att han eller hon skall kunna leva ett liv utan kriminalitet efter frigivningen. Narkotikamissbruket är också en bidragande orsak till att det förekommer våld mellan intagna. Kriminalvårdens insatser för att bekämpa narkotikamissbruket är därför av väsentlig betydelse i det brottsförebyggande arbetet. Arbetet härmed måste därför bedrivas med ökad intensitet. 7.6 Anslag D1 Kriminalvården Tabell 7.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor Utfall 3 866 215 Anslags- sparande 242 650 Anslag 3 639 055 Utgifts- prognos 3 927 000 2000 Förslag 3 820 254 2001 Beräknat 3 885 360 1 2002 Beräknat 3 948 509 2 1Motsvarar 3 825 398 tkr prisnivå. 2Motsvarar 3 825 398 tkr prisnivå. förbrukade kriminalvården mer än anvisade medel. Det innebar att det ackumulerade anslagssparandet minskade med vid ingången av 1999. Enligt gällande prognos kommer kriminalvården under innevarande budgetår att förbruka mer än anvisade medel. Detta beror främst på de engångsvisa besparingar som ålades kriminalvården i enlighet med budgetpropositionen . Det tidigare anslagssparandet beräknas således vid ingången av 2000 vara förbrukat i sin helhet. Kriminalvården kommer också enligt nu gällande prognos att behöva utnyttja ca av sin anslagskredit . Regeringens överväganden Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Inkomsterna täcker ungefär hälften av kostnaderna. Av 5 § lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i verksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 7.8 Avgiftbelagd verksamhet Ej disponibla/intensiv- övervakning Disponibla/arbets drift Utfall 1998 2 500 140 000 1 Prognos 1999 2 200 145 000 Budget 2000 2 200 145 000 1 Exkl. interna inkomster om . Slutsatser var kriminalvårdens anslagsförbrukning lägre än anvisade medel, vilket innebar att kriminalvården byggde upp ett stort anslagssparande. Orsaken var i första hand att beläggningen vid anstalter och häkten minskade. I det korta perspektivet blev kriminalvårdens häktes- och anstaltsorganisation överdimensionerad. Beläggningen minskade främst på grund av att verkställighetsreformen intensivbevakning med elektronisk kontroll har utvidgats men också på grund av att antalet fängelsedomar minskade. Mot denna bakgrund minskades tillfälligt kriminalvårdens anslagsram i enlighet med budgetpropositionerna respektive 1998 med fördelat på åren 1997-2000. Avsikten var inte att den lägre anslagsramen skulle utgöra planeringsram för kriminalvårdens verksamhet. skall istället i planeringen och budgeteringen av verksamheten ha utnyttjat anslagssparandet för att täcka de engångsvisa neddragningarna av anslaget. Vid utgången av återstod av anslagssparandet. Dessa medel behövs bl.a. för att klara av det resterande sparkravet. Till följd av tidigare beslut görs för en engångsvis neddragning av anslaget med . Vidare läggs de åter som ramanslaget drogs ned med engångsvis . För särskilda insatser med hänsyn till och gemensamma rapport med frihetsberövade föräldrar höjs anslaget engångsvis för med . Slutligen sänks anslaget med för att delfinansiera arkivhållningen. Vid beräkningen av anslaget för har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . Vid anslagsberäkningen har ytterligare en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till 3 . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3. Tabell 7.9 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 3 639 055 Pris- och löneomräkning 23 798 Justering av.premier. 124 000 Engångsvisa medel 3 000 Engångsvis neddragning -8 000 Arkivhållning -26 Förslag 2000 8.1 Omfattning () svarar för den centrala ledningen av exekutionsväsendet (jfr utg.omr. 3 och uppbörd, avsnitt 3 ). På regional nivå finns det tio kronofogdemyndigheter med sammanlagt 80 lokala kontor. Huvuddelen av arbetet med indrivning och andra former av verkställighet bedrivs från de lokala kontoren, medan vissa andra arbetsuppgifter, främst vad gäller exekutiv försäljning av fastigheter m.m. och tillsyn i konkurs, är koncentrerade till ett mindre antal orter. 8.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 303 1 310 1 342 1 342 1 363 1 385 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det beloppsmässiga utfallet av indrivningsverksamheten har förbättrats påtagligt , jämfört med . Handläggningstiderna är i princip oförändrade. Antalet fastighetsförsäljningsärenden i balans liksom andelen öppna konkurstillsynsärenden som är äldre än har minskat, medan antalet skuldsaneringsärenden i balans har ökat något. Den totala resursförbrukningen har ökat något och den totala produktiviteten har sjunkit. Anslagssparandet har minskat. Förändringar har en omfattande inre omorganisation av myndigheterna, inom ramen för den nya regionindelning som trädde i kraft , slutförts. Prioriteringar Det skall även fortsättningsvis vara en prioriterad uppgift att genom förbättring av IT-stödet och andra rationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en eventell uppgång i arbetsbelastningen utan allvarliga störningar eller betydande resurstillskott. I den löpande verksamheten bör arbetet med att höja ambitionsnivån i indrivningen fortsätta, bl.a. vad gäller processföring och andra borgenärsuppgifter vid indrivning i allmänna mål. 8.3 Resultatbedömning 8.3.1 Inledning Av målet för exekutionsväsendet att upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas av kronofogdemyndigheterna följer att kronofogdemyndigheterna skall verka för en god betalningsmoral i samhället och för att alla även i övrigt gör rätt för sig. Det betyder bl.a. att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas med tvång i stället i största möjliga utsträckning bör fullgöras frivilligt i rätt tid och ordning. Kronofogdemyndigheternas verksamhet är av stor betydelse för att målet skall uppnås, men möjligheterna att klara detta påverkas av en rad faktorer utanför verksamheten såsom konjunkturläge och sysselsättning. Av betydelse är också andra myndigheters liksom även företags agerande, attityder till skuldsättning m.m. Detta är dock saker som i viss utsträckning kan påverkas av hur kronofogdemyndigheterna arbetar. Myndigheterna kan medverka till att målet uppnås genom åtgärder av flera slag. Kronofogdemyndigheternas största arbetsuppgift är att på uppdrag av borgenärer och andra sökande verkställa rättsanspråk som inte har reglerats frivilligt. För att målet skall uppnås måste kronofogdemyndigheternas utredningar i indrivningsarbetet vara så tillförlitliga att verkställigheten kan antas leda till att gäldenärernas betalningsförmåga tas i anspråk fullt ut för att reglera fordringarna, med beaktande av de bestämmelser som finns till skydd för gäldenärernas rätt. För att målet för verksamheten skall uppnås skall kronofogdemyndigheterna också - genom information och liknande förebyggande åtgärder bidra till att stärka viljan hos allmänheten att frivilligt fullgöra de förpliktelser man har tagit på sig, - snabbt och enkelt fastställa otvistiga anspråk genom utslag i den summariska processen och - när fråga om skuldsanering väcks utreda förutsättningarna och, om dessa är uppfyllda, besluta om frivillig skuldsanering. Det är också en viktig uppgift för kronofogdemyndigheterna att se till att avvecklingen av konkurser sker på ett lagenligt och ändamålsenligt sätt och utan att dra ut . I allt arbete med verkställighet är snabbt agerande av avgörande betydelse för att framgång skall nås i det enskilda fallet. måste kvaliteten värnas för att man skall skapa det förtroende för verksamheten som behövs för att denna skall vara framgångsrik i ett vidare perspektiv. I bedömningen av resultatet av indrivningsverksamheten kan man vidare enligt regeringens mening aldrig bortse från det beloppsmässiga utfallet. gäller att detta är ett mycket trubbigt mått på resultatet. Dels påverkas det indrivna beloppets storlek i hög grad av faktorer utanför myndigheternas kontroll och av enstaka fall där det rör sig om mycket stora belopp, dels saknas det i vart fall ännu så länge statistik som på ett tillförlitligt sätt visar i vilken utsträckning det i enskilda mål görs betalningar direkt till sökanden under målets handläggning. 8.3.2 RSV:s resultatredovisning I RSV:s årsredovisning (ÅR) lämnas information om resultatet i fråga om verksamhetsgrenarna förebyggande verksamhet, summarisk process, indrivning, exekutiv fastighetsförsäljning, tillsyn i konkurs och skuldsanering. användes drygt tre fjärdedelar av de totala resurserna för indrivning i allmänna och enskilda mål, exklusive exekutiv fastighetsförsäljning, vilket är en ökning jämfört med . Se vidare nedanstående tabell. Tabell 8.2 Exekutionsväsendets utgifter fördelade på arbetsuppgifter ÅR VERKSAMHETSGREN 1995 1996 1997 1998 ÄNDR. 97-98 Indrivning 852 938 964 1 029 6,- A-mål 411 482 492 515 4,- E-mål 441 456 472 515 9,Summarisk process 127 200 183 176 -3,Fastighetsförsälj- ning 121 107 91 75 -17,Konkurstillsyn 43 46 42 44 4,Förebyggande verksamhet 5 7 5 6 Skuldsanering 27 35 37 31 -16,Totalt 1 175 1 333 1 322 1 361 En betydande del av verksamhetens kostnader täcks liksom tidigare av avgifter som levereras in till inkomsttitel på statsbudgeten. Hur avgiftsinkomsterna har utvecklats framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.3 Exekutionsväsendets avgiftsinkomster 1995- ÅR 1995 1996 1997 1998 Grundavgifter - A-mål 279 319 329 347 - E-mål 311 275 256 239 Avg. 93 55 44 35 Ansökningsavgifter i summarisk process 130 175 169 166 Totalt 813 824 798 787 Den förebyggande verksamheten skall enligt regleringsbrevet planeras så att huvuddelen av av eleverna i gymnasieskolan kan nås med direkt information med det innehåll som RSV föreskriver. Vidare skall nystartade företag informeras i ökad utsträckning. Den andel av eleverna som nåtts med information har sjunkit något jämfört med , som antalet nya företagare som informerats har ökat. Antalet inkomna mål i den summariska processen (mål om betalningsföreläggande och handräckning) har sjunkit års nivå efter en uppgång 1997. Handläggningstiderna är i princip oförändrade jämfört med . Inom indrivningen har som redan nämnts det indrivna beloppet ökat påtagligt jämfört med . Ökningen faller i sin helhet på de allmänna målen och motsvarar där . Det indrivna beloppet i enskilda mål är i princip oförändrat jämfört med . Det belopp som återkallats av sökande i enskilda mål och som därför kan antas ha betalats direkt til sökanden har fallit tillbaka till samma nivå som 1995 och 1996 efter en påtaglig uppgång 1997. Utredningstiderna har på det hela taget blivit något längre i såväl allmänna som enskilda mål. Utvecklingen av antalet inkomna mål och mål i balans framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.4 Inkomna mål och mål i balans 1995-1998 Tusental MÅLTYP 1995 1996 1997 1998 A-MÅL Inkomna 1 369 1 459 2 181 2 468 Utgående balans 3 193 3 543 4 400 5 389 E-MÅL Inkomna 476 561 455 345 Utgående balans 192 454 444 411 Inom det nya medelsslaget () underhållsstöd har antalet mål ökat kraftigt och är i särklass störst bland de allmänna målen, följt av TV-avgift, felparkeringavgift och kvarstående skatt. Mål om indrivning av såväl underhållsstöd som TV-avgift och felparkeringsavgift rör dock regelmässigt bara smärre belopp och de stora beloppsmässiga balanserna i allmänna mål utgörs av främst mervärdesskatt, men också kvarstående och tillkommande skatt, samt dröjsmålsavgifter. Antalet gäldenärer, som på sätt och vis är ett bättre mått på kronofogdemyndigheternas arbetsbörda än både antalet mål och beloppet att driva in, har fortsatt att öka och ligger nu över nivån , som är i den redovisade tidsserien. liksom tidigare är det en mindre del av gäldenärerna, med stora skulder, som svarar för huvuddelen av det totala fordringsbeloppet. Sålunda svarade vid utgången av av gäldenärerna i allmänna mål, med en skuld understigande , bara för av det totala fordringsbeloppet, medan av gäldenärerna, med skulder överstigande , svarade för . Av det sammanlagda fordringsbeloppet i allmänna mål avser gäldenärer som är försatta i konkurs. Inom verkamhetsgrenen exekutiv fastighetsförsäljning har volymminskningen fortsatt även . Antalet inkomna ärenden motsvarande knappt och antalet ärenden i balans av antalet . Även antalet inkomna konkurstillsynsärenden har fortsatt att minska och är nu nere i knappt tre fjärdedelar av antalet . Antalet ärenden i balans var av motsvarande antal . Antalet inkomna skuldsaneringsärenden har minskat något och var det lägsta under de fyra hela kalenderår som lagstiftningen har varit i kraft. har antalet avslutade ärenden också minskat, och betydligt kraftigare, varför antalet ärenden i balans har ökat något. Bland de avslutade ärendena har antalet avvisade, avslagna eller avskrivna minskat kraftigt, medan antalet beslut om frivillig skuldsanering har ökat. Det sistnämnda kan enligt RSV ses som att borgenärerna nu är mera benägna än tidigare att godta kronofogdemyndigheternas bedömningar. Av ÅR framgår vidare att produktiviteten, beräknad enligt en metod som rekommenderas av Statskontoret, efter en uppgång i den totala produktiviteten har försämrats inom alla verksamhetsgrenar utom den summariska processen, där den är oförändrad. De största förändringarna gäller förebyggande verksamhet, exekutiv fastighetsförsäljning och tillsyn i konkurs. Regeringen återkommer nedan till hur dessa uppgifter kan tolkas. Kvaliteten i verksamheten mäts ur tre aspekter: produktkvalitet, processkvalitet och ändamålsenlighet. Något specifikt resultatmått för produktkvalitet finns inte, utan en allmän bedömning får göras utifrån ett antal indikatorer. RSV redovisar uppfattningen att verksamheten kännetecknas av god produktkvalitet, vilket man grundar på att antalet överklaganden är litet och att myndigheternas bedömningar oftast står sig vid överprövning. Den viktigaste indikatorn på processkvaliteten är enligt RSV handläggningstiderna. Som redan framgått har dessa inte generellt sett minskat . Däremot har balanserna av äldre mål och ärenden minskat inom flera områden. I begreppet processkvalitet innefattas också myndigheternas tillgänglighet. RSV har i en serviceplan angett minimikrav vad gäller öppethållande för besök och telefonsamtal. Efterlevnaden av serviceplanen följs upp. Med ändamålsenlighet avses i vilken utsträckning produkterna uppfyller uppdragsgivares och andra intressenters krav och önskemål. Det betalda beloppet som andel av det belopp som överlämnats för verkställighet (indrivningspro-centen) ses av RSV som ett mått på ändamålsenligheten, liksom även köpeskillingens storlek vid exekutiv fastighetsförsäljning. Medan indrivningsprocenten som redan framgått har förbättrats, har köpeskillingarna i förhållande till åsatt värdering utvecklats negativt. För att få en mera allsidig bild av kvaliteten i verksamheten låter RSV göra enkätundersökningar av allmänhetens och företagens uppfattning. Undersökningarna har vänt sig till privatpersoner, medan undersökningen vände sig till företag. I de förstnämnda har mätts andelen tillfrågade som instämmer i påståendet att kronofogdemyndig-heten totalt sett utför sin uppgift på ett bra sätt. Såväl andelen som instämmer som andelen som inte instämmer har minskat mellan de två åren, medan andelen som svarat varken eller, eller inte svarat alls, har ökat. Vad gäller svaren på ett antal mera specifika frågor är bilden inte heller tydlig - i vissa avseenden har omdömet blivit mera positivt , i andra har det blivit mindre positivt. 8.3.3 Regeringens bedömning Sammanfattningsvis konstaterar RSV att indrivningsprocenten har stigit, medan produktiviteten sjunkit och handläggningstiderna på det hela taget har varit oförändrade. Balanserna av äldre mål och ärenden har dock som nämnts minskat inom flera områden och den rättsliga kvaliteten i verksamheten bedöms som hög. Enligt RSV handlar det totalt sett om en resultatförsämring, vilket till en del förklaras av de produktionsstörningar som uppstått till följd av den inre omorganisationen samt införandet av nya IT-system. Regeringen gör inte någon annan bedömning av resultatet än den som RSV redovisat. Den försämring som kan noteras i det löpande arbetet framstår som acceptabel mot bakgrund av de störningar som verksamheten utsatts för. är det naturligtvis av största vikt att det sker en återhämtning. Regeringen har fört resonemang om hur man kan tolka uppgifterna om produktivitetsutvecklingen. Kronofogdemyndigheternas verksamhet utmärks bl.a. av att arbetsmängden varierar avsevärt från tid till annan. När arbetsmängden ökade kraftigt under det tidiga ledde det till en ytligt sett kraftigt förbättrad produktivitet. Det var dock ofrånkomligt att detta, som regeringen då framhöll, skedde delvis till priset av en sänkt ambitionsnivå eller kvalitet i verksamheten. När produktiviteten nu försämras inom flertalet verksamhetsgrenar kan det, omvänt, uppfattas så att ambitionsnivåer och kvalitet håller på att återställas. Såvitt gäller den största verksamhetsgrenen, indrivningen, är det i så fall helt i linje med den prioritering som regeringen angett. Det finns emellertid anledning för RSV att utveckla resultatredovisningen så att man får fram ett bättre underlag för att bedöma om det finns fog för en sådan välvillig tolkning av uppgifterna om produktivitetsutvecklingen. 8.4 Revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innehåller inte någon invändning. ÅR bedöms som i allt väsentligt rättvisande. I revisionsrapporten rekommenderas att RSV vidtar åtgärder för att ytterligare förbättra redovisningens koppling till mål och krav på återrapportering i regleringsbrevet. Enligt RRV bör RSV pröva i vilken utsträckning övrig resultat-information har sådan betydelse för regeringens prövning av verksamheten att den skall tas med i årsredovisningen. - att RSV i ÅR påbörjar en redovisning av kostnader och intäkter i enlighet med kraven i förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. (i ÅR redovisas enligt RRV kostnader blandade med utgifter), - att RSV överväger att införa en mer samlad redovisning av informationskvalitet och redovisningsprinciper i samband med resultatredovisningen, - att RSV säkerställer att redovisningen mot statsbudgeten sker på rätt inkomsttitel i rätt period, - att fordringar som drivs in för annans räkning i fortsättningen inte tas upp i balansräkningen. 8.5 Anslag E1 Kronofogdemyndigheterna Tabell 8.5 Anslagsutveckling Tusental kronor Anslags- sparande 178 585 1 342 000 2000 Förslag 1 341 739 2001 Beräknat 1 362 650 2002 Beräknat 1 384 523 Medel för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet inom exekutionsväsendet anvisas under utgiftsområde 3 och uppbörd, ramanslaget A1.