prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kan dröja innan kraven regleras. Å andra sidan uppkommer kostnader för sådana sjukvårdsförmåner som svenska medborgare vid behov är berättigade till vid vistelse i dessa län- der. En betydande del av de kostnaderna avser svenska pensionärer som är bosatta i medel- havsländerna. Utgifterna för vårdförmåner utomlands betalas av RFV. Som framgår av ovanstående regleras kostna- der och intäkter i internationella förhållanden först efter att de uppkommit, varför svå- righet föreligger att med större exakthet beräkna den årliga nettokostnaden för försäkringen. Det har dock kunnat konstateras att kostnaderna för vård utomlands visar en fortsatt tendens att öka. omfattar ändamålet även den ersättning som staten lämnar till landstingen för den vuxentandvård till vissa särskilda patient- grupper som landstingen genom be- slut om det reformerade tandvårdsstödet har det administrativa ansvaret för. Denna ersättning skall enligt en överenskommelse med staten utges 2001 med . Om användningen av dessa medel över- eller understiger den utbetalda ersättningen skall den uppkomna sammanlagda mellanskillna- den efter de tre åren slutregleras via budgetpro- positionen för . Fr.o.m. skall ersättningen föras in i det generella stats- bidraget till landstingen. har utgifterna för ändamålet varit sammanlagt . Med hänsyn till den ökning av utgifterna som förväntas i fråga om vårdkostnaderna i in- ternationella förhållanden beräknas utgifterna uppgå till . Tandvårdsersättning antog regeringens proposi- tion om reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112, 1997/98 SoU25, rskr.1997/98:289). Det reformerade tandvårdsstöd som trädde i kraft är inriktat på att främst ge alla vuxna ett ekonomiskt stöd för den vardagliga hälsoinriktade tandvården, s.k. bas- tandvård. Det andra området som skall täckas av utgiftsramen är ett särskilt högkostnadsskydd för mer kostnadskrävande protetiska behand- lingar inklusive implantat, samt tandregleringar. Den tredje delen av stödet är som redovisats ovan riktat till vissa äldre och funktions- hindrade personer samt till andra personer som behöver tandvårdsinsatser som led i en sjuk- domsbehandling . Denna del av stödet administreras av landstingen vilka för detta erhåller ett fast årligt ersättningsbelopp på totalt . I anslutning härtill vill regeringen meddela att den har för avsikt att under förutsättning av att en överenskommelse kan träffas med utöka landstingens åtagande till att omfatta även patienter med primärt syndrom och patienter med nedsatt salivfunk- tion till följd av strålbehandling, vilka patient- grupper tidigare omfattades av reglerna om av- giftsfri tandvård. Landstingen skall kompenseras för detta åtagande i samband med att en ekono- misk slutreglering av landstingens hela åtagande sker i budgetpropositionen för . De mer- kostnader som det tillkommande åtagandet leder till skall finansieras inom utgiftsområde 9. Utgiftsutvecklingen präglades inledningsvis av osäkerhet om hur ersättnings- systemet för vuxentandvård skulle utformas. Detta ledde till en ökad efterfrågan på tandvård som tilltog . Sammantaget innebar detta att den utgiftsram för vuxentandvård som gällde för på över- skreds med och för hela an- slaget Sjukvårdsförmåner blev överskridandet . Den anslagskredit på som beslutats gälla för an- slaget överskreds härigenom med . Detta överskridande har i sin tur påver- kat utgiftsramen för på så sätt att rege- ringen beslutat att av an- slagsbeloppet på för skall ställas till regeringens disposition. Detta innebär att de disponibla medlen för har reducerats till . Utgiftsutvecklingen för är svår att bedöma eftersom det införts ett nytt ersättnings- system som effekterna av efterfråge- ökningen under föregående år medför osäkerhet i bedömningarna av den fortsatta utvecklingen . uppgick utgifterna för tandvårdsersättning till . De totala utgifterna beräk- nas till för . Slutsatser Anslaget Sjukvårdsförmåner finansierar två än- damål, vars utveckling är svåra att bedöma av skäl som redovisats ovan. Utgiftsprognosen för är därför mycket osäker, inte minst mot bakgrund av effekterna av den ökade efterfrågan på tandvård vilket även fått bud- getkonsekvenser för . Prognosen för ut- gifterna pekar på att tillgängliga medel kommer att överskridas med totalt , varav skall täckas med höjd anslagskredit. Resterande belopp föreslås finansieras genom omfördelning från andra anslag på tilläggsbudget. refomerades tandvårds- stödet. Det är angeläget att effekterna av de genomförda förändringarna noga följs och utvärderas. Regeringen har därför givit RFV i uppdrag att följa och analysera effekterna av det reformerade tandvårdsstödet. Uppdraget skall redovisas och kan komma att utgöra underlag för framtida förändringar i ersättningssystemet. Sjukförsäkringens nettokostnader för sjuk- vårdsförmåner i internationella förhållanden för- väntas vidare bli något högre än vad som tidigare beräknats. Detta beror främst på att kraven på ersättning för sjukvårdsförmåner avseende utomlands bosatta svenska pensionärer för åren 1994 1996 nu föreligger i ökad utsträckning. Regeringen föreslog i propositionen 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd att eko- nomiskt stöd bör utges till två kompetenscenter för sällsynta medicinska och odontologiska till- stånd. Det första, Mun-H-Center i Bohuslands- tinget, är ett kring odontolo- giska problem hos små och mindre kända grupper med funktionshinder, huvudsakligen barn och ungdomar. Det andra, vid Odon- tologiska Institutionen inom , är ett för sällsynta odontologiska tillstånd. var i sitt betänkande 1997/98:SoU25 Reformerat tandvårdsstöd posi- tivt till regeringens förslag. Utskottet konsta- terade att det finns behov av ytterligare kompetenscenter. Regeringen borde enligt ut- skottets mening överväga om ett kompetens- centrum med inriktning på dentala material bör inrättas. beslöt i enlighet med ut- skottets förslag (rskr. 1997/98:289). För olika kompetenscenter avsattes i budget- propositionen (prop. 1998/99:1) för sammanlagt . För Mun-H- Center har medel beräknats med och för i med . Regeringen gav mot bakgrund av det nämnda tillkännagivandet i upp- drag att utreda frågan om behov finns av ytterli- gare nationella kompetenscenter inom tandvår- den utöver de av regeringen i propositionen 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd aviserade två kompetenscentrena. har redovisat uppdraget till regeringen. anser att ett nationellt för dentala material bör inrättas, men föreslår att benäm- ningen för dentala material används i stället. Detta centrum bör ha som in- riktning att förse tandläkare och tandtekniker med så aktuell kunskap som möjligt om dentala material. Kunskapscentrumet skall också vara en informationskälla för patienter och allmänheten. Centrumet skall enligt inte befatta sig med den kliniska behandlingen av patienter och inte bedriva forskning om dentala material. föreslår att ett nationellt kun- skapscentrum för dentala material placeras som en självständig enhet inom . Cent- rumet skall bl.a. samarbeta med de odontologiska institutionerna. föreslår också att regeringen avsätter särskilda medel för en utvidgad drift av verksamheten vid Metallbiologiskt Centrum i . Samtliga remissinstanser är positiva till Social- styrelsens förslag att ett nationellt kunskaps- centrum för dentala material skall inrättas. Vissa remissinstanser har synpunkter på var ett natio- nellt bör placeras. Regeringen delar bedömning att ett nationellt för dentala material skall inrättas inom . skall sammanlagt anvisas för ekonomiskt stöd till kompe- tenscenter för sällsynta medicinska och odonto- logiska tillstånd. Medlen tas inom ram. Av dessa medel, som disponeras av , skall utbetalas till de befintliga kompetenscenterna, Mun-H-Center i Bohus- och i . Av resterande medel skall, , avsättas för att inrätta och driva ett kunskapcent- rum för dentala material inom . F.r.o.m skall disponera för detta ändamål. skall avsättas till en utvärdering av verksamheten vid Metallbiolo- giskt Centrum i . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 1 anvisas under anslaget A1 Sjukvårdsförmåner för . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . A2 Bidrag för läkemedelsförmånen Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen A2 Bidrag för läkemedels- förmånen Tusental kronor 14 212 000 2000 Förslag 14 137 000 2001 Beräknat 14 351 000 2002 Beräknat 14 582 000 Från detta anslag utbetalas det särskilda stats- bidraget till sjukvårdshuvudmännen för kost- naderna för läkemedelsförmånen. På grund av en viss eftersläpning i systemet med läkeme- delsförmånen utbetalas från anslaget ersättning till sjukvårdshuvudmännen dels för kostnaderna för läkemedelsförmånen , dels för kostnaderna för läkemedelsförmånen januari t.o.m. . Regeringens överväganden Resultatinformation Kostnaderna för läkemedelsförmånen har ökat kraftigt . har statens kostnader för läkemedelsförmå- nen ökat från till . Den kraftiga ök- ningen av kostnaderna för läkemedel i öppen vård har flera olika orsaker; den demografiska ut- vecklingen som innebär att läkemedelsbehoven ökar i takt med att antalet äldre i befolkningen ökar, strukturförändringarna inom vården som lett till att en allt större andel av läkemedlen skrivs ut i öppenvård samt tillkomsten av nya och dyrare läkemedel. ökade kostnaderna för läkemedelsförmånen från 11,2 miljarder kro- nor till . En viktig orsak till denna kraftiga ökning är att den andel av de to- tala läkemedelskostnaderna som patienterna be- talar minskade, från år . Under de första sju måna- derna ökade kostnaderna för läkeme- delsförmånen jämfört med mot- svarande månader . Denna ökning kan sannolikt förklaras av bl.a. användningen av nya och dyrare läkemedel samt av att den höjning av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel som trädde i kraft föregicks av viss hamstring. Den höjda be- loppsgränsen för högkostnadsskyddet beräknas emellertid i enlighet med prop. 1998/99:106 medföra kostnadsminskningar för läkemedels- fömånen om för och . De ekonomiska villkoren för läkemedelsför- månen regleras i en överenskommelse mellan regeringen och . Överenskommelsen innebär att staten via detta anslag lämnar ersättning till sjukvårdshuvud- männen för läkemedelsförmånen med ett fast månatligt belopp (en tolftedel av den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen) som utbetalas i efterhand. uppgår den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen till sammanlagt 13 672 miljo- ner kronor. Den årliga överenskommelsen bygger på den principöverenskommelse som staten och träffade om finansie- ringsprincipens tillämpning m.m. Enligt denna skall ett system för vinst- och förlustdelning tillämpas. Systemet innebär för att det belopp varmed den faktiska kostnaden för läkemedelsförmånen underskrider den beräk- nade kostnaden enligt överenskommelsen delas mellan staten och landstingen i proportionerna till staten och till lands- tingen. På motsvarande sätt delas ett eventuellt kostnadsöverskridande så att staten svarar för och landstingen för av överskridandet. Landstingens ekonomiska åtagande är dock begränsat till att omfatta högst . Ett under- respektive ett överskridande av den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen för kommer att få betydelse för utgifterna under detta anslag för eftersom vinst- eller förlustdelningen för skall regleras mot detta anslag och vara genomförd . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 14 anvisas under anslaget A2 Bidrag för läkemedelsförmånen för . beräknas anslaget till 14 351 000 000 respektive 14 . A3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen A3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tusental kronor 990 000 2000 Förslag 980 225 2001 Beräknat 966 225 2002 Beräknat 966 225 Från anslaget utbetalas statsbidrag till lands- tingen (och motsvarande) i enlighet med de år- liga överenskommelser som träffas mellan rege- ringen och om vissa ersätt- ningar. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripanden för att för- hindra smittsam sjukdom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) betalas också från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Från och med ingår också den statliga ersättningen till i anslaget inom ramen för den ovan nämnda över- enskommelsen. Även den statliga ersättningen till den ideella föreningen och sjukvår- dens utvecklingsinstitut (Spri) ingår i anslaget från och med . överlämnade rege- ringen en skrivelse med redogörelse för överens- kommelsen om vissa ersättningar till sjukvårds- huvudmännen m.m. för till (skr. 1997/98:51). Ramen för det totala belopp som omfattades av överenskommelsen uppgick till varav utgick från detta anslag och från sjukförsäkringen. Detta är 48 miljoner kro- nor mer än . Anledningen till ökningen är främst att ersättningen till landstingen för admi- nistration av ersättningar till privata vårdgivare tidigare legat utanför överenskommelsen men inordnades i densamma. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar ett överskott för anslaget om . Överskottet finns huvud- sakligen för anslagsposterna Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård samt Informationsförsörj- ning som ingår i överenskommelsen om vissa er- sättningar. Spri hade vid utgången av fonderade medel om ca . Resultatet för var emellertid negativt (-835 tkr). Regeringens överväganden Resultatinformation Landstingens nettokostnader för hälso- och sjukvård uppgick till ca . Överenskommelsen mellan staten och landstingen om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för omfattar ca . Överenskommelsens huvudsakliga syfte är att ge en plattform för en nationellt önskvärd riktning för de kommande årens utveckling inom hälso- och sjukvården. Överenskommelsen för betonade vikten av patientens möj- lighet till delaktighet. Inriktningen var att stödja en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård och sär- skilda medel avsattes såväl på nationell som re- gional nivå. Andra prioriterade områden var verksamhetsutveckling och informationsförsörj- ning. har fortsatt ar- betet med att ta fram State of the Art dokument samt nationella riktlinjer för god medicinsk praxis. Nationella riktlinjer för kranskärlssjuk- dom publicerades . Det arbete som på- börjades med att ta fram metoder för ständigt förbättringsarbete inom hälso- och sjukvården har också fortsatt . har tillsammans med lands- tingen initierat flera utvecklingsprojekt med detta syfte. I har ledare inom of- fentlig och privat sjukvård arbetat med frågor om hur man kan stödja och utveckla svensk sjuk- vård. Ett annat projekt är Genombrott som är en modell för systematiskt förändringsarbete som leder till förbättringar. I projektrapporten att korta köer och väntetider till och inom hälso- och sjukvården redovisas goda resultat, t.ex. minskade väntetiden till urogyn- mottagningen vid kvinnokliniken vid Universi- tetssjukhuset i till feb- ruari 1998 från 511 . Kirurgkliniken vid i ökade opera- tionskapaciteten från i genomsnitt nio till tretton operationer per dag. Arbetet med att stödja läkemedelskommitté- erna har intensifierats. har bl.a. läke- medelsmonografier producerats för nästan alla nya läkemedel och nya indikationer. Vidare har nio kurser i läkemedelsvärdering och fyra upp- följningsmöten efter workshops för läkemedels- kommittéer genomförts. Informations- och ut- bildningsmaterial har i ökad utsträckning gjorts tillgängliga på Internet. Arbetet med att utveckla Infomedica, som är ett IT-baserat informations- system för patienter och allmänhet, har fortsatt . I överenskommelsen för enades par- terna också om att behålla den vårdgaranti som introducerades . I denna garanteras pati- enterna kontakt med primärvården , läkarbesök , samt specialistbesök (oklar diagnos inom en må- nad). Som ett led i att följa upp överenskommel- sen har genomfört uppfölj- ningar av väntetiderna vid ett 25-tal sjukhus i landet. Uppföljningarna visade att landstingen hade svårigheter att klara de tidsfrister som anges i vårdgarantin. Väntetiderna hade också ökat jämfört med året innan, t.ex. fick av patienterna med en fastställd diag- nos träffa en specialist inom vårdgarantins , jämfört . Av Spri:s årsberättelse för framgår att föreningen bedrivit projekt i enlighet med den inriktning som anges i finansieringsav- talet. Arbetet har haft sin tyngdpunkt inom om- rådena hälsoekonomi, kvalitetsutveckling, in- formationsteknik och informationsförsörjning. I enlighet med finansieringsavtalet har också en utvärdering av Spri:s verksamhet 1996 1997 Ut- värdering för utveckling (Spri rapport 471) överlämnats till och . Vidare har Spri inkommit med framställning om ersättning för till regeringen och . Staten och träffade en överenskommelse om att avveckla Spri:s verksamhet per och att upplösa föreningen. har bemyn- digat regeringen att gemensamt med upplösa föreningen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Regeringen och har uppdragit åt att påbörja avvecklings- arbetet. Slutsatser godkände regeringen överens- kommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka pa- tientens ställning m.m. som tidigare hade träffats mellan företrädare för regeringen och (prop. 1997/98:189). Därvidlag betonades både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande och delaktighet. Parterna enades om att denna inriktning skall gälla även . Där- emot regleras den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen i taget. Parterna enades vidare om att renodla överenskommelsen till ett policyinstrument . En del områden av mer permanent karaktär som har behandlats i tidigare års överenskommelser har förts till vissa myndigheters ordinarie an- slag. Den verksamhet som Spri bedriver skall upp- höra . kom- mer dock bl.a. personal- och lokalavvecklings- kostnader att belasta detta anslag. Det kommer därutöver även i fortsättningen att finnas behov av statliga medel till nationellt stöd till utveck- lingsarbetet inom vården och omsorgen. Inrikt- ningen och formerna för detta arbete utvecklas under avsnitt 4.6 Förslag till regeländringar. Detta innebär att anslaget kommer att belastas av både avvecklings- och utveck- lingskostnader. Regeringen har i förslaget till anslag för beräknat för Spri:s avveckling samt för genomförande av den nya strukturen för det nationella utvecklingsstödet till hälso- och sjukvården. De faktiska avveck- lingskostnaderna vid Spri är inte möj- liga att exakt beräkna. De är bl.a. beroende av i vilken takt den uppsagda personalen får nya an- ställningar. Regeringen föreslås mot denna bak- grund få bemyndigande att dispo- nera för avvecklingen av Spri och de kostnader som denna medför samt för ett successivt införande av de olika komponenterna i det nya nationella stödet till utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. beräknar regeringen för det nationella stödet till utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. Regeringen föreslår vidare att som tidigare anvisats under anslaget fr.o.m. överförs till utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget B14 för kostnader i samband med övertagande av Spri:s bibliotek. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård för . Av anslaget utgör statlig ålderspensionsavgift. be- räknas anslaget till vardera året. A4 Insatser mot aids Tabell 4.9 Anslagsutvecklingen A4 Insatser mot aids Tusental kronor 2000 Förslag 65 622 2001 Beräknat 65 622 2002 Beräknat 65 622 Anslaget avser särskilda insatser för att förebygga spridning av hiv/aids. Medlen skall användas till information och kunskapsspridning, stöd till psykosocialt arbete och till utvecklingsarbete. Regeringens överväganden Resultatinformation De förebyggande insatserna mot hiv-infektion har varit framgångsrika och har blivit ett land med låg förekomst av hiv-infektion. diagnostiseras ca 250 nya hiv-fall och omfatt- ningen har hållit sig . rapporterades 136 fall smittade utomlands och 100 uppgav sig smittade i , för övriga var smittorten okänd. Som en effekt av nya bromsmediciner har dödligheten i aids sjunkit; 66 fall rapporterades . Av avgörande betydelse för hur det preventiva arbetet lyckas är en väl fungerande verksamhet inom kommuner, landsting och frivilligorganisa- tioner samt en god samverkan mellan dessa. har ett nära samarbete med olika frivilligorganisationer vad gäller hiv/aids- frågor. Det största ekonomiska stödet lämnas till Noaks Ark-Röda korset, RFSL och . En utvärdering av dessa organisationer visar att de har en specifik och ändamålsenlig målgruppsin- riktning. Organisationerna har framgångsrikt engagerat medlemmar och aktivister och skapat en social rörelse kring sexualupplysning och pre- ventionsarbete. Ekonomiskt stöd ges också direkt till de hiv- smittades frivilligorganisationer på riksnivå. De rikstäckande invandrarorganisationerna samarbe- tar direkt med och spelar en aktiv roll i vissa projekt. har fått regeringens upp- drag att utvärdera det s.k. extra bidraget till stor- städerna. Uppdraget redovisades under somma- ren 1999. Resultatet från utvärderingen visar att det hiv-preventiva arbetet i storstäderna haft in- slag av både primär- och sekundärprevention. Arbetsfördelning och ansvarsfördelning mellan kommun och landsting har lösts på olika sätt be- roende på olika förutsättningar. Regeringen anser att det hiv-preventiva arbetet som bedrivs i storstäderna utgör ett viktigt inslag i kampen mot hiv/aids. Slutsatser Det hiv-preventiva arbetet har varit framgångs- rikt och den inriktning som angavs i budget- propositionen för ligger fast dvs. att: - insatserna bör genomföras inom ramen för sammanhållna handlingsprogram, - insatserna bör i ökad grad riktas mot de grupper som löper störst risk att smittas av hiv/aids, - samarbetet mellan olika aktörer behöver fördjupas, - stödet till frivilligorganisationer bör priori- teras och deras kompetens tillvaratas och utvecklas samt - insatserna skall fortlöpande följas upp och utvärderas. Utvecklingen av nya bromsmediciner har lett till att de som är hiv-smittade förväntas kunna leva betydligt längre. Detta gör att det hiv-pre- ventiva arbetet delvis kommer att behöva för- ändras. Regeringen gör bedömningen att det hiv-pre- ventiva arbetet i storstäderna tillhör kommu- nernas och landstingens ansvarsområde. Rege- ringens avsikt är dock att även för värna om de verksamheter som byggts upp och medel avses utbetalas från anslaget A2 under utgiftsom- råde 25. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A4 Insatser mot aids för . beräknas anslaget till vardera året. A5 Bidrag till WHO Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen A5 Bidrag till WHO Tusental kronor 36 141 2000 Förslag 34 371 2001 Beräknat 34 371 2002 Beräknat 34 371 Utgiften som belastar anslaget är med- lemsavgift till (WHO:s) reguljära verksamhet. Avgiften be- stäms genom den tvåårsbudget som WHO:s be- slutande församling antog . Avgiften för uppgår till 4 354 , vilken enligt skall ha betalats in vid årets början. Utgiften belastar således statsbudgeten för . har en avgift om 4 383 aviserats. Viss justering av detta belopp kan dock ske i samband med kommande revidering av FN:s skala för medlemsländernas avgifter. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser WHO:s generaldirektör, , har företagit en genomgripande re- formering av och verk- samhet. har aktivt stött detta föränd- ringsarbete som är ett exempel på att effek- tivisering inom FN-systemet går att genomföra när organisationens ledning och medlemsländer lägger fast tydliga prioriteringar och verksam- hetsmål. Regeringen har för givit ett särskilt bidrag till förnyelsearbetet inom ange- lägna programområden vilket belastar bistånds- anslaget. I den strategiska budget som har god- känts för åren 2000 2001 ingår verksamhetsmål och aktiviteter vars genomförande skall redovisas inför nästa budgetperiod.