prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs bl.a. av antalet dagar ersatta med sjukpenning, demografiska förändringar samt beteendeförändringar på individnivå. Vidare påverkas utgifterna av den genomsnittliga ersättningen, vilken styrs av regelverk och löneutveckling. ökade antalet sjukskrivna samt antalet ersatta sjukdagar. I synnerhet de långa sjuk- skrivningsperioderna () har ökat 1999. Vidare ökade den genomsnittliga ersättningen per sjukdag, vilket kan förklaras av att nya yrkesgrupper med höga inkomster utgör en ökande andel. En annan förklaring är att det förbättrade läget på arbetsmarknaden har lett till en ökning av arbetskraftens storlek och därmed även antalet personer med tillträde till sjukförsäkringen. I tider av hög efterfrågan på arbetskraft tenderar även människors be- nägenhet att sjukskriva sig att öka. Tabell 5.37 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag. Antal ersatta netto sjukdagar miljoner dagar. Genomsnittlig ersättning, kronor/ dag. 1997 41,7 332 1998 50,4 368 1999 62,7 386 Antalet ersatta netto sjukdagar uppgick till ca 62,7 miljoner dagar. Det är ca 12 miljoner (24,) fler dagar än 1998. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet finansierar folkpension i form av ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, delpensioner och bostadstillägg för pensionärer. Tabell 5.38 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Trygghet vid ålderdom 62 684 34 315 121 34 450 135 Summa Uo 11 62 684 34 315 121 34 450 135 Under uppgick anslags- förbrukningen till , vilket är (0,) högre än anvisade medel i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget A3 Bostadstillägg till pensionärer blev högre än anvisade medel på statsbudgeten. Skillnaden förklaras till största delen av att medelbeloppet för bostadstillägg till pensionärer (bostads- tillägget) har varit högre än beräknat. har antalet med bostadstillägg minskat från 490 000 till 474 027 personer. Minskningen beror på att andelen ATP-pensionär med högre årsinkomster har ökat. Trots minskningen av antalet BTP-tagare ökade utgifterna med 4 pro- cent . Anledningen till denna utveckling var att ersättningsgraden höjdes från . Utgifterna för anslaget A4 Delpension översteg budgeterade medel med . Skillnaden beror på att den s.k. del- pensionsfaktorn, dvs. utbetalt belopp per person räknat i basbelopp, blev högre än beräknat. Utgifterna på anslaget A1 Ålderspensionärer ökade med jämfört med vad som tilldelades i statsbudgeten. Utgifterna för ålderspension ökade med . Det totala antalet ålders- pensionärer är i det närmaste oförändrat, däremot har antalet ATP-pensionärer ökat med . Nytillskottet av pensionärer har i ökad utsträckning rätt till full ATP, vilket medför ökade kostnader. Kostnaderna för ålderspensionerna utanför statsbudgeten ökade 1999. Utgifterna på anslaget A2 Efterlevande- pensioner till vuxna blev lägre än budgeterat. En förklaring till skillnaden kan vara kvardröjande effekter då inkomst- prövning av änkepension för folkpension infördes. Ålderspensionssystemet Utgifterna för inkomstrelaterad ålderspension som finansieras ur Allmänna pensionsfonden och redovisas vid sidan av statsbudgeten uppgick till ca . Ålders- pensioner finansierade över statsbudgeten uppgick till . Före ingången av 1999 omfattade de statliga tak- begränsande utgifterna vid sidan av statsbudgeten dels försäkringen för allmän tilläggspension (ATP), dels utgifter för del- pension- och arbetsskadeförsäkring. Från och med bokförs de senare på statsbudgeten. Med anledning av ålderspensions- reformen har finansierings- ansvaret för efterlevande- och förtidspensioner inom ATP förts över till statsbudgeten. I gengäld har finansieringsansvaret för större delen av utgifterna för folkpension i form av ålders- pension förts till AP-fonden. Takbegränsade utgifter vid sidan av statsbudgeten omfattar numera inkomstrelaterad ålderspension samt folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Ålderspensionssystemet inkluderar AP- fonden och även Premiepensions- myndigheten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet finansierar stöd till barnfamiljer, främst genom allmänna barnbidrag, föräldra- försäkring inklusive havandeskapspenning och underhållsstöd. Tabell 5.39 Uo 12 Ek. trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Trygghet för familjer barn 35 910 39 896 461 41 175 1 279 Summa Uo 12 35 910 39 896 461 41 175 1 279 Utfallet för utgiftsområdet blev , vilket var (3,) högre än anvisade medel i statsbudgeten. har väsentliga utgiftsökningar för föräldraförsäkring och underhållsstöd skett inom utgiftsområdet. Utfallet för anslaget A2 Föräldraförsäkring översteg anvisade medel på statsbudgeten med , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken är att medel- ersättningen har ökat. Ökningen av medel- ersättningen beror bl.a. på att männen, som i genomsnitt har högre inkomster, har ökat sitt uttag från föräldraförsäkringen mer än beräknat. Männens andel av utbetalda föräldrapennings- dagar har stigit till . Nedan följer en tabell som visar medelersättningens utveckling för föräldrapenningen. Tabell 5.40 Föräldrapenningen år 1996-1999. Antal netto dagar 1000-tal därav män % Medel ers. per dag kr/dag därav kvinnor kr/dag därav män kr/dag 1996 42 177 89,4 10,6 269 256 374 1997 37 905 90,1 9,9 274 264 364 1998 36 327 89,6 10,4 302 291 397 1999 36 036 88,4 11,6 316 305 403 Utgifterna för anslaget A3 Underhållsstöd blev () högre än vad som anvisades på statsbudgeten. De högre utgifterna för underhållsstödet beror bl.a. på att antagandet om de bidragsskyldigas totala antal barn var för lågt. Vidare har antalet barn som får underhållsstöd ökat mer än beräknat. Det har också skett en ökning av antalet barn i växelvis boende. Jämfört med föregående år minskar dock utgifterna med vilket förklaras av att de bidragsskyldiga har ökat återbetalningarna. Den genomsnittliga ut- betalningen per barn har minskat . Orsaken till minskningen är en ändrad fördelning mellan olika typer av underhållsstöd. Andelen barn med fullt underhållsstöd minskar medan andelen barn med bidrag vid växelvis boende ökar. Även gruppen barn med utfyllnadsbidrag ökar. Utfallet för anslaget A6 Vårdbidrag för funktionshindrade blev högre än budgeterat. Andelen barn som har beviljats vårdbidrag har fördubblats . ökade antalet beviljade vårdbidrag jämfört med . Ökat fokus på barn med psykiska störningar förklarar merparten av ökningen. Anslaget A1 Allmänna barnbidrag överskred budgeterade medel med . I relation till totalt tillgängliga medel blev utfallet lägre. Vid en jämförelse mot föregående år blev utfallet lägre vilket förklaras av sjunkande födelsetal och ett lägre antal bidragsberättigade barn. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgifterna omfattar till största delen bidrag till arbetslöshetsersättning (av ut- gifterna 1999) och resterande del utgörs av bidrag till lönegarantiersättning. Tabell 5.41 Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. vid arbetslöshet 37 331 33 789 150 35 448 1 659 Summa Uo13 37 331 33 789 150 35 448 1 659 Utgifterna för utgiftsområdet uppgick till , vilket är () högre än anvisat i statsbudgeten. Jämfört med har utgifterna minskat med . Minskningen förklaras av att den öppna arbetslösheten har minskat från i genomsnitt av arbetskraften 1999. Utgiftsnivån inom utgiftsområdet påverkas av nivån på den öppna arbetslösheten vad gäller utgifter för arbetslöshetsersättningen, genom- snittlig dagpenning samt av antalet konkurser vad gäller utgifterna för lönegarantiersättning. De högre utgifterna är hänförliga till A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning, vars utfall blev högre än anvisat. Därmed har anslagskrediten utnyttjats med 1 276 milj- oner kronor. En förklaring till den högre förbrukningen är att utgifterna vid bud- geteringen underskattades för de personer som räknas som sysselsatta i SCB:s arbetskrafts- undersökning, men uppbär arbets- löshetsersättning, t.ex. deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda. förändrades redovisningsprinciperna för anslagsavräkningen av skatt på transfereringar. Som ett resultat av denna förändring av redovisningsprinciperna genomfördes en teknisk justering av anslaget 1999 i form av en indragning med ca 731 mil- joner kronor. Utfallet för anslaget A2 Bidrag till lönegaranti- ersättningar, uppgick till , vilket var lägre än statsbudgeten. Skillnaden förklaras av att den ekonomiska konjunkturen har medfört en minskning av antalet konkurser, vilket i sin tur minskar nyttjandet av statlig lönegaranti. tillfördes anslaget på tilläggsbudget. Totalt tilldelade medel uppgick således till och utfallet blev lägre än totalt tilldelade medel. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknads- politiska åtgärder, , Arbetarskyddsstyrelsen m.fl. myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området omfattar även vissa utgifter för Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. Tabell 5.42 Uo14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Arbetsmarkn. 34 -307 35 721 1 000 B. Arbetsliv 5 534 5 377 -1 5 476 99 C. Jäm- ställdhet kvinnor-män 36 33 0 28 -5 D. Staten som arbetsgivare 8 059 8 143 0 7 570 -573 Summa Uo 14 47 668 48 274 -308 48 795 521 Utfallet för utgiftsområdet blev , vilket är () högre än statsbudgeten. Utfallet blev lägre än totalt tilldelade medel. Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (inkl. äldreanslaget 1995/96 Arbets- marknadspolitiska åtgärder), svarade för av de totala utgifterna . Jämfört med 1998 har de totala utgifterna för utgiftsområdet ökat med . Skillnaden i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten hänför främst till en ökning av utgifterna med för anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta berodde troligtvis på att åtgärdernas styckkostnader ökade mer än vad som förutsågs års planering. Jämfört med 1998 har utgifterna ökat med . belastas anslaget med statlig ålderspensionsavgift. Utfallet för anslaget A4 Europeiska social- fonden m.m. blev högre än anvisat i statsbudgeten. Av de för program- avsatta medlen (totalt ca ) har utbetalats vid budgetårets utgång. Utfallet för anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Skillnaden förklaras av att utbetalningar har utförts till tidigare avslutade projekt. Utfallet för anslaget D2 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Skillnaden förklaras i huvudsak av beslut om att hela basbeloppet skall ligga till grund för utbetalning av den allmänna pensionen. Genom den höjning som skedde av allmänpensionen sänktes den statliga tjänste- pensionsandelen för de grupper som har pension efter det gamla avtalet PA-SPR. Denna grupp har en s.k. samordnad pension. Detta innebär att belastningen av D2 anslaget minskar och i gengäld belastas folkpensionsanslaget till större delen avseende denna grupp pensionärer. Indragningar av medel på utgiftsområdet uppgick till totalt . Största delen av indragningarna härrör från anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, från vilket drogs in efter nedrevidering av antalet personer som beräknades delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar studiehjälp till gymnasiestuderande, studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och avskrivning av studielån, olika typer av vuxenstudiestöd samt bidrag för vissa studiesociala ändamål. Tabell 5.43 Uo 15 Studiestöd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Studiestöd 21 919 22 447 -92 19 676 -2 771 Summa Uo 15 21 919 22 447 -92 19 676 -2 771 uppgick utgifterna till , vilket är (12 pro- cent) lägre än anvisat i statsbudgeten. I relation till totalt tilldelade medel blev utfallet lägre. har indragningar på totalt gjorts. Jämfört med 1998 har utfallet minskat med . Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten hänför sig främst till minskade utgifter på anslaget A2 Studiemedel m.m. vilket huvudsakligen beror på att CSN 1999 övergick från en blandad utgifts- och kassamässig avräkningsprincip till en renodlad kassamässig avräkningsprincip avseende myndighetens räntor. Denna förändring innebär att ca avräknas 2000 i stället . Tabell 5.44 Antal studerande med studiemedel 1999 Studiebidrag Studielån 1996 356 394 262 668 1997 384 650 300 021 1998 412 316 326 354 1999 416 703 336 457 Jämfört med 1998 har utfallet minskat med . ökade antalet högskolestuderande som hade studiemedel med eller drygt 5 500 personer. Antalet studiemedelstagare i forskarutbildning minskade med . Orsaken till minskningen var nya regler för doktoranders studiefinansiering. har antalet studiemedelstagare på komvux och gymnasial nivå minskat. har det skett en marginell minskning av antalet studie- medelstagare på grundskolenivå. Tabell 5.45 Utbetalda studiemedel Bidrag Lån1 1996 4 479 9 075 1997 4 810 10 119 1998 4 964 10 754 1999 5 016 11 165 1 inkl extra studiemedel Utfallet för anslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. blev lägre än anvisade medel på statsbudgeten. Minskningen av utfallet förklaras främst av att efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget har minskat kraftigt, bl.a. till följd av fortsatt sjunkande arbetslöshet. Jämfört med föregående år har utfallet minskat med . Tabell 5.46 Antal personer som mottog vuxenstudiestöd 1996 1997 1998 1999 41 800 90 700 116 300 96 000 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar barnomsorg, skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, universitets- och högskoleutbildning, forskning samt högskolemyndigheter. Tabell 5.47 Uo16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Barnomsorg, skola o vuxenutb. 5 543 6 802 81 6 251 -552 B. Universitet högskolor m.m. 19 334 19 500 0 19 933 433 C. Högskole- myndigheter 476 453 61 487 34 D. Nationell och int. Resurser 2 330 2 218 -18 2 420 201 E. Gemensamma ändamål 54 57 -17 58 1 Summa Uo 16 27 737 29 uppgick utgifterna till , vilket är (0,4 pro- cent) högre än anvisat i statsbudgeten. Jämfört med totalt tilldelade medel blev utfallet lägre. En betydande del av skillnaden jämfört med anvisat i statsbudgeten förklaras av att medel på äldreanslag har för- brukats . Äldreanslaget 95/96 C46 Övriga utgifter inom grundforskningen uppvisar ett utfall på 424 milj- oner kronor. Utfallet för Anslaget B 52 Särskilda utgifter för universitet och högskolor m.m. blev högre än budgeterat. Utfallet för anslaget D17 Särskilda utgifter för forskningsändamål översteg anvisade medel i statsbudgeten med . Den största skillnaden gentemot stats- budgeten uppvisar anslaget A 15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Utfallet blev 355 miljoner (-8,) kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att medlen avseende den kvalificerade yrkesutbildningen inte förbrukades helt . Anslaget innehåller bl.a. utgifter för regeringens satsning på vuxenutbildning, det s.k. . Bidraget betalas ut i förskott till kommunerna, varvid avräkning mot pre- stationer sker i efterhand. anvisades motsvarande 106 500 årsstudieplatser, vilket är 5 600 färre platser än 1998. Under /99 deltog av befolkningen i den kommunala vuxenutbildningen inklusive . Tabell 5.48 Totalt antal heltidsplatser och antal elever i vuxenutbildning (inkl. ) 1996- 1999 Antal Heltids- platser 113 475 142 529 144 630 156 815 Elever 172 934 191 456 227 885 228 010 Universitet och högskolor svarar för ca 68 pro- cent av utgiftsområdets utgifter. Utgifterna som avser utbildning och forskning vid universitet och högskolor uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Ökningen förklaras av ett ökat antal studieplatser i samband med utbyggnaden av universitet och högskola. Sammanlagt kommer medel motsvarande 89 000 nya platser att tillföras universitets- och högskoleområdet under åren 1997- 2002. Utgiftsområde 17 Kultur, medier trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar bland annat allmän kulturverksamhet, museer, film, trossamfund, folkbildning, ungdoms-, folkrörelse- och idrotts- frågor. Tabell 5.49 Uo17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Allmän kulturverk- samhet 367 300 0 301 1 B. Teater, dans och musik 1 430 1 398 0 1 396 -2 C. Bibliotek, litteratur, kultur- tidskrifter 199 227 0 230 3 D. Bild/form samt konst- hantverk 79 86 0 94 8 E. Ersättning/ bidrag till konstnärer 252 262 0 259 -3 F. Arkiv 298 294 -2 294 0 G. Kulturmiljö 393 441 0 532 91 H. Museer och utställningar 939 962 5 967 5 I. Film o medier 181 194 -1 193 -1 J. Forskning 42 37 0 38 1 56 56 -1 55 -1 L. Folkbildning 2 491 2 579 0 2 569 -10 M. Ungdoms- frågor 108 109 0 112 3 N. Folkrörelse- och bildnings- frågor 507 507 0 514 7 Summa Uo 17 7 342 7 452 1 7 554 102 uppgick utgifterna till , vilket är (1,4 pro- cent) högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Skillnaden i förhållande till statsbudgeten beror främst på anslaget G 2 Bidrag till kultur- miljövård. Anslaget överskred anvisade medel med , vilket helt finansierades av tidigare års anslagssparande. Överskridandet hänför sig delvis till förpliktelser som ej kunde utföras . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, läns- styrelserna, de regionala självstyrelseorganen, lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till eko- logisk omställning och utveckling. Tabell 5.50 Uo18 Samhällsplanering, bostad och byggande Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Plan-, byggbost. väsendet 19 628 16 728 34 14 023 -2705 B. Geoteknik 22 23 0 27 4 C. Länsstyrel- serna m.m. 1 696 1 778 1 1 819 41 D. Lantmäteri- verksamh. 407 433 0 396 -37 E. Stöd till ekologisk utv. 617 1 500 0 908 -592 Summa Uo 18 22 370 20 463 35 17 172 -3 291 Utfallet för blev , vilket är (16,) lägre än anvisat i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till att anslaget A 5 : Garanti- verksamhet redovisade ett lågt utfall. Anslagets utfall underskred budgeterade medel med . Antalet skadeärenden inom BKN:s resultatområde för Äldre garantier minskade markant . En väsentlig orsak till denna minskning är att de omfattande utbetalningarna under främst 1998 medförde ökad stabilitet i den återstående garantistocken. Även det låga ränteläget, som inneburit att lån kunnat omsättas till lägre räntenivå, är en bidragande orsak. Den genomsnittliga räntan i bostadsinstitutens utlåning föll till mitten av 1999 . Utfallet för anslaget A10 Bostadsbidrag blev lägre än anvisat i stats- budgeten. En förklaring till att kostnaderna för bostadsbidrag minskade är att hushållen fick högre inkomster och att sysselsättningen ökade. Ökningen av hushållens bostadskostnader har också varit låg. Sammantaget har därmed behovet av bostadsbidrag minskat. Anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet anvisades i statsbudgeten med . Utfallet blev lägre än budgeterat. Skälet var det av regeringen beslutade begränsnings- beloppet på . Detta innebar att utgifterna på anslaget maximalt fick uppgå till detta belopp. Utfallet för anslaget A2 Räntebidrag blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att subventionsräntan blev lägre än beräknat i statsbudgeten och att räntestödet vid förbättring av bostadshus sänktes . I förhållande till utgiftsområdets totalt till- delade medel, som uppgick till , var förbrukningen lägre. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiskt företagsstöd och medel som länsstyrelserna förfogade över för regional projektverksamhet samt en del av medfinansieringen av EG:s strukturprogram. I utgiftsområdet ingår även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturprogrammen. Tabell 5.51 Uo19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1999 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Regional utjämning och utveckling 3 437 2 743 26 3 720 977 Summa Uo 19 3 437 2 743 26 3 720 977 Utfallet 1999 blev vilket är (35,) högre än anvisat i statsbudgeten. Till största delen beror skillnaden på att åtaganden gjorda till största delen täcktes av anslagsbehållningar på främst äldre- anslaget Regionalpolitiska åtgärder. Vid övergången till ett bemyndigandesystem fördes ett nytt anslag, A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, upp på statsbudgeten 1999. Anslaget uppgick till ett lägre belopp, , på grund av att anslagsbehållningarna på äldreanslaget i stället skulle tas i anspråk. De sammanlagda utgifterna för regionalpolitiska åtgärder blev , således högre än anvisat i stats- budgeten. Utfallet för anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Differensen täcktes av anslags- sparande. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar bland annat frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, miljö- och kretsloppsforskning samt strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften. Tabell 5.52 Uo20 Allmän miljö och naturvård Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1998 Utfall Utfall- SB A. Mijövård 1 133 1 300 28 1 379 79 B. Strålskydd, kärnsäkerhet 240 249 0 253 4 Summa Uo 20 1 373 1 549 28 1 632 83 blev utgifterna , vilket är (5,4 pro- cent) högre än anvisat i statsbudgeten. Den främsta förklaringen till de högre utgifterna är äldreanslaget Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning, som belastades med . Utfallet för anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden blev högre än budgeterat, varav tillfördes på tilläggsbudget. Däremot blev det lägre utgifter än budgeterat på anslaget A10 Miljöinsatser i , . Förklaringen är att dessa insatser skall sträcka sig . Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar frågor avseende till- försel, distribution och användning av energi. Dessutom omfattas program för omställning och utveckling av energisystem vars huvudinriktning är en långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Till utgiftsområdet hör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser i och . Tabell 5.53 kronor Verksamhets- område Utfall 1998 SB 1999 TB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 A. Energi- systemfrågor 259 113 0 252 139 B. Omställning och utveckling av energisystem 608 1 568 0 849 -719 Summa Uo 21 867 1 681 0 1 101 -580 I statsbudgeten anvisades . Utfallet för utgiftsområdet blev , vilket är (34,5 pro- cent) lägre än budgeterat belopp.. Skillnaden hänför sig främst till verksamhets- område B Omställning och utveckling av energisystemet. På anslaget B4 Energiforskning anvisades i statsbudgeten . Utgifterna uppgick till , alltså lägre än budgeterat. Skillnaden beror på att regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp på vad avsåg Statens energimyndighets del av anslaget. Detta innebar att anslaget totalt fick belastas med utgifter på högst 243 milj- oner kronor. Utfallet för anslaget B1 Bidrag för att minska elanvändandet blev , vilket var lägre än anvisat i stats- budgeten. Skillnaden beror på att utbetalnings- takten av bidrag sjönk mer än beräknat. Rege- ringen införde även begränsningar i behandlingen av ansökningar av bidragen. Utfallet för anslaget B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i blev . Anslaget budgeterades till , vilket betyder att utgifterna blev lägre. Anledningen till det låga utfallet är att regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp för utgifterna på .