prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur inkomsten skall beräknas då en sådan låntagare begär nedsättning. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av (). Skälen för regeringens förslag: Enligt de nuvarande reglerna skall för utomlands bosatta återbetalningen motsvara 1/20 av den totala skulden, dock av prisbasbeloppet. Dessa särregler har sin grund i att återbetalningen för dessa låntagare inte ansetts kunna knytas till inkomst eftersom de som regel inte taxeras i . För låntagare som har stora lån får det till följd att den årliga återbetalningen kan bli hög. En annan konsekvens av reglerna är att om låneskulden är över en viss nivå (ca ) och räntan är högre än kommer lånet aldrig att slutbetalas annat än genom frivillig återbetalning. Det förekommer att personer är bosatta i men ändå inte taxeras här. Det kan gälla s.k. gränsgångare som är bosatta i men arbetar och taxeras i något nordiskt grannland. Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna finns men det undanröjer inte alla problem. En annan grupp utgörs av EU-anställda som bor i men beskattas enligt EU-regler. I det nuvarande återbetalningssystemet ställs i praktiken inga krav på återbetalning i dessa fall eftersom återbetalningsskyldigheten är knuten till inkomst enligt taxering. Situationen kan vara densamma för anställda vid ambassader och i internationella organisationer. De nya föreslagna huvudreglerna för återbetalningen innebär att återbetalningen för utomlands bosatta eller för i bosatta men inte taxerade här läggs upp på samma sätt som för i taxerade låntagare. De nuvarande problemen för denna grupp låntagare kommer därmed att till stor del undanröjas. Reglerna om nedsättning i det nya systemet, innebärande att årsbeloppet bestäms i förhållande till inkomsten, kan däremot inte strikt tillämpas för utlandsboende. På samma sätt som i nuvarande återbetalningssystem bör emellertid nedsättning kunna medges efter särskild prövning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få föreskriva om vad som skall gälla för nedsättning i dessa fall. Inriktningen bör i sådana fall vara att de som är bosatta utomlands så långt som möjligt behandlas på samma sätt som låntagare med bosättning i . 7.7 Avskrivning 7.7.1 Avskrivning av lån för gymnasiala studier Enligt nuvarande regler kan den som fått studiemedel i form av studielån för studier på grundskole- och/eller gymnasieskolenivå och därefter studerat och fått sådana lån för studier på eftergymnasial nivå under minst tre terminer få hälften av lånet som avser de tidigare gymnasiala studierna avskrivet. Syftet är naturligtvis att minska skuldsättningen för vuxna som skuldsatt sig för studier på båda nivåerna. För dem som på detta sätt får avskrivning motsvarar den sammanlagda subventionen ett bidrag baserat på en jämförelsevis hög dagpenning i svux/svuxa- systemen. Den lånedel som ingår i svux/svuxa-stöden ger inte rätt till avskrivning. Under uppgick beloppet i avskrivning av gymnasiala lån till ca . Regeringens förslag: Avskrivning skall kunna ske av lån som beviljats för behörighetsgivande studier på grundskole- och/eller gymnasienivå. I sådant fall skall avskrivning kunna ske med en sjättedel för varje avslutade och godkända 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen, dock högst upp t.o.m. 120 poäng. Regeringen skall kunna förordna om möjligheter till avskrivning också efter annan genomförd eftergymnasial yrkesutbildning. Avskrivning får inte ske för lån under tid då det högre bidraget lämnats. Utredningens förslag: föreslår att möjligheterna till avskrivning av lån för gymnasiala studier avvecklas. Anledningen till det är utredningens förslag om kraftigt höjda bidrag för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå. Remissinstanserna: Utredningens förslag stöds av (). Några få instanser, däribland (), avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Att ta lån både för studier på grundskolenivå och/eller för gymnasial utbildning och sedan för en högskoleutbildning medför som regel en mycket stor skuldsättning. Dessa studerande är som regel äldre och har därmed också för återbetalning. Förhoppningar om väsentligt förbättrade lönevillkor infrias inte heller alltid. Men det är också många studerande som har en otillräcklig särskild behörighet från gymnasieskolan, inte minst sådan som erfordras för många naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. En invändning mot subventioner i form av avskrivning är att lånen då mindre betraktas som lån och att ett ökat låneutnyttjande belönas. Om emellertid målsättningen är dels att också äldre skall kunna skaffa gymnasiekompetens och sedan genomgå en högskoleutbildning, dels att främja rekryteringen till framför allt naturvetenskapliga och tekniska studier är det nödvändigt att lättnader i skuldsättningen medges för behörighetsgivande studier. Utredningens förslag om att avskrivningsmöjligheten skall avvecklas bör därför inte genomföras. Regeringen anser att det liksom bör finnas möjlighet till avskrivning av lån som tagits för grundskole- och gymnasiestudier. Sådana möjligheter bidrar till att vuxenstuderande vågar skuldsätta sig för studier på denna nivå och är dessutom en mindre kostsam lösning än en höjning av bidraget för alla vuxenstuderande. Reglerna bör däremot förändras så att de fyller sitt syfte på ett bättre sätt än . Rimligt är att rätten till avskrivning får gälla personer som bedrivit behörighetsgivande studier på grundskole- och/eller gymnasienivå och som fått studielån . Det s.k. basåret som anordnas inom ramen för högskoleutbildning skall räknas till sådana studier. Vidare bör rätten till avskrivning kopplas till en utförd prestation. Lämpligt är att avskrivning sker med en sjättedel av utbetalda lån för varje slutförda och godkända 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen, dock maximalt 120 poäng. Den som tar en treårig högskoleexamen kommer då att få avskrivning av det ursprungliga lånet, vilket motsvarar vad som gäller i dagens system. Det bör vara möjligt för regeringen att förordna om att också annnan slutförd eftergymnasial yrkesutbildning skall kunna medföra rätt till avskrivning. Den nuvarande möjligheten till avskrivning av lån som tagits för studier i mer yrkesinriktade gymnasiala utbildningar bör avvecklas. Vissa övergångsregler bör dock gälla för dem som räknat med avskrivning enligt nuvarande regler. Har det högre bidraget lämnats under de gymnasiala studierna blir skuldsättningen inte så stor att en ytterligare subvention i form av avskrivning är motiverad. Totalt sett kommer omläggningen inte medföra några kostnadsökningar. 7.7.2 Avskrivning av lån på grund av sjukdom Regeringens förslag: Studielån som den studerande har tagit emot under tid då han eller hon varit sjuk skall i vissa fall kunna skrivas av helt eller delvis. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få föreskriva om detta. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att reglerna om rätt till studiestöd under sjukdom skall ses över i särskild ordning. Bl.a. behöver villkoren för den som har delvis nedsatt studieomförmåga behöva studeras närmare. Remissinstanserna: CSN stöder utredningens förslag om en översyn. Skälen för regeringens förslag: Som sagts under avsnitt 6.2.1 skall den nuvarande rätten för studerande att behålla studiestödet under sjukdom finnas också i det nya systemet. I sjukföräkringsskyddet ingår också möjlighet till reducering av återbetalningsskyldigheten för viss del av de lån som tagits emot . Är sjukperioden längre än kan lån som avser den resterande delen av sjukperioden skrivas av helt eller delvis. Syftet är att den studerande inte skall drabbas av extra skuldsättning när studierna försenas på grund av sjukdom. De nuvarande reglerna om definition av sjukperiod, anmälan till m.m. bör i princip tillämpas även i fortsättningen. Den av utredningen aktualiserade översynen bör ingå som en del i uppföljningen av de gällande reglerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få bemyndigande att utforma de närmare reglerna för reduktion av studieskulden i fall som här avses. 7.7.3 Avskrivning på grund av ålder, dödsfall m.m. Enligt nuvarande regler sker avskrivning av kvarvarande skuld det år då låntagaren fyller samt vid dödsfall. I undantagsfall kan också avskrivning ske om det finns synnerliga skäl, t.ex. vid varaktigt nedsatt betalningsförmåga. Under gjordes avskrivningar på grund av dödsfall, ålder och synnerliga skäl med ca i det äldre lånesystemet och ca lånesystem. Regeringens förslag: Studielån som kvarstår obetalda vid utgången av det år låntagaren fyller skall skrivas av. Utredningens förslag: Utredningen föreslår endast en mindre ändring i nuvarande regler. Enligt utredningens mening bör avskrivning på grund av ålder ske vid utgången av det år då låntagaren fyller i stället för vid ingången av det året enligt nuvarande regler. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig i frågan har varit positiva till förslaget. () uttalar sig för att avskrivning skall ske . Även () anser att man bör höja åldersgränsen för avskrivning för dem som lånar efter . En liknande inställning förs fram av (). Skälen för regeringens förslag: I det föregående har förslag lagts om begränsning av lånemöjligheterna för äldre studerande och en skärpning av återbetalningsreglerna. Även om man räknar med att huvuddelen av låntagarna därmed kommer att reglera sina lån kan det inte uteslutas att avskrivning blir nödvändig i en del fall. Det kan gälla t.ex. den som haft lån för studier både på gymnasial och eftergymnasial nivå eller den som har återupptagit studier sent i livet. Regeringen anser att kvarstående skuld vid utgången av det år då låntagaren fyller skall skrivas av. Ändringen i förhållande till nuläget är rimlig mot bakgrund av att det nya ålderspensionssystemet ger möjlighet att skjuta upp pensionsavgången något eller . De nuvarande reglerna om avskrivning vid dödsfall eller annars om det finns synnerliga skäl skall gälla även i det nya lånesystemet. Synnerliga skäl skall kunna anses föreligga om låntagaren fått en skada som uppenbarligen hindrat att utbildningen fullföljs. Andra skäl kan vara mer varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp. 7.8 Samordning med äldre lånesystem övergångsbestämmelser Ett stort antal låntagare kommer att betala tillbaka lån både enligt äldre och de föreslagna reglerna. Det är viktigt att samordningsregler införs som inte åsidosätter syftet med de olika systemen. Två alternativa återbetalningssätt är givna, nämligen att a) låntagaren väljer att betala varje lån för sig och b) låntagaren väljer att föra över äldre lån till det nya systemet med en bestämd återbetalningstid. Man får emellertid utgå från att en del låntagare, särskilt de som har sammanlagt stor skuld, kommer att få svårigheter att klara återbetalningen enligt något av dessa alternativ. I det nuvarande lånesystemet är återbetalningskravet av inkomsten . I det nya systemet skall, om trygghetsreglerna utnyttjas, återbetalningen minst uppgå till resp. av inkomsten med visst tillägg för förmögenhet. Regeringen föreslår att följande skall gälla för låntagare som har lån både enligt äldre och nya bestämmelser och som inte betalar varje lån för sig. Äldre lån förs över till det nya systemet och en återbetalningstid för den totala skulden fastställs. För dessa låntagare skall inkomstgarantin utformas med beaktande av dels 4 %- regeln i det tidigare systemet, dels reglerna i det nya systemet. Återbetalningkravet bör i dessa fall bestämmas till en vägd procentsats beroende på skuldens storlek i vardera systemen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få föreskriva om detta. De avskrivningsregler som gäller för nuvarande lån och för lån beviljade skall tillämpas även efter införande av ett nytt lånesystem. Det innebär att vid en samordning av äldre och nya lån skall den del av en återstående skuld som avser äldre lån skrivas av och den del som avser lån i det föreslagna systemet skrivs av vid utgången av det år då den studerande fyller . 8 Pensionsrätt för studier Bakgrund fattade beslut om ett nytt ålderspensionssystem (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315) och antog därigenom bl.a. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Huvuddelen av det reformerade ålderspensionssystemet kraft bl.a. intjänande av pensionsrätt trädde i . Vissa andra delar såsom utbetalning av pension träder i kraft först . Det reformerade pensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen som innebär att pensionsrätt i princip tillgodoräknas på alla förvärvsinkomster under hela livet fr.o.m. . Förutom pensionsgrundande inkomster skall även förtidspension, vård av små barn, plikttjänstgöring och studier med studiemedel kunna grunda pensionsrätt enligt särskilda regler. I LIP finns reglerat hur pensionsrätt skall tillgodoräknas för förtidspension, vård av små barn och plikttjänstgöring. Pensionsrätten beräknas då efter ett fiktivt belopp, s.k. pensionsgrundande belopp. hade enligt direktiven (dir. 1994:148) i uppdrag att med utgångspunkt i att bidraget i studiemedlen avsågs bli beskattat föreslå en procentsats för uppräkningen av bidraget. Utredningen redovisade i en särskild skrivelse nivåer för beskattade bidrag, men uttalade sig för att bidragen i det nya systemet skulle vara obeskattade. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. gjorde regeringen den bedömningen att pensionsrätt för studier med studiemedel skall kunna tillgodoräknas inom ramen för det reformerade pensionssystemet . Frågan om den närmare utformningen av pensionsrätt för studier med studiemedel skulle dock behandlas i samband med beredningen av reformeringen av studiestödssystemet. Pensionsgrundande studier Regeringens förslag: Studier då den studerande uppbär studiemedel skall under vissa förutsättningar ge pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Skälen för regeringens förslag: Grundläggande för uppbyggnaden av det reformerade pensionssystemet är livsinkomstprincipen. Den innebär att pensionsrätt i princip tillgodoräknas på alla förvärvsinkomster under hela livet fr.o.m. . Av bl.a. fördelningsmässiga skäl har pensionssystemet kompletterats med inslag som innebär att pensionsrätt kan tillgodoräknas även på andra grunder än bara på förvärvsinkomster. I det reformerade systemet garanteras således ett tillfredsställande pensionsskydd t.ex. vid sjukdom och arbetslöshet. 1997/98:151 slog regeringen fast att pensionsrätt även skall kunna tillgodoräknas för studier med studiemedel. Denna ståndpunkt, som också godkändes av , finner regeringen inte någon anledning att frångå. Vid vissa former av vuxenutbildning liksom vid arbetsmarknadsutbildning utges ersättningar som är pensionsgrundande. Ersättningen genererar pensionsrätt även i det reformerade pensionssystemet. Någon motsvarande ersättning utges inte för personer som studerar med stöd från studiemedelssystemet. Detta har knappast haft någon praktisk betydelse i ATP-systemet eftersom pensionen i det systemet baserat sig på de 15 bästa inkomståren (den s.k 15/30-regeln). I det reformerade systemet finns inte någon motsvarighet till 15/30-regeln. Beräkning av pensionsgrundande belopp Regeringens förslag: En studerande som uppbär studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen (1973:349) skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp fr.o.m. . Fr.o.m. skall ett pensionsgrundande belopp tillgodoräknas enligt 3 kap. i den föreslagna studiestödslagen. Detta belopp skall för året motsvara av det studiebidrag som den studerande har uppburit. För att tillgodoräknat pensionsgrundande belopp för studier skall påverka storleken på den pension som faktiskt skall betalas ut, skall krävas att det s.k. förvärvsvillkoret är uppfyllt. Pensionsgrundande belopp skall fastställas endast i den mån sådana belopp tillsammans med pensionsgrundande inkomst inte överstiger en viss nivå, det s.k. intjänandetaket. Intjänandetaket motsvarar 7,5 inkomstbasbelopp. Om pensionsgrundande belopp för studier tillsammans med andra pensionsgrundande belopp och den fastställda pensionsgrundande inkomsten skulle komma att överstiga intjänandetaket skall avräkning i första hand göras på pensionsgrundande belopp för studier. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med riksdagsbeslutet har arbetet med att finna en teknisk lösning för hur pensionsrätt för studier skall tillgodoräknas bedrivits i samband med beredningen av reformeringen av studiestödssystemet. Utgångspunkten i detta arbete har varit att pensionsrätten skulle knytas till studiemedlens bidragsdel som därmed skulle bli pensionsgrundande. En alternativ teknisk lösning har varit att studiebidraget skulle göras skattepliktigt samt höjas och anpassas så att den studerandes nettoinkomst inte sänks på grund av den beskattning eller det uttag av egenavgifter som skulle ske. Bl.a. administrativa skäl talar emellertid mot att ett beskattat studiebidrag införs. Regeringen har därför frångått den ursprungliga tanken om en skattläggning av bidraget och föreslår att studiebidraget även i fortsättningen utges som en obeskattad förmån. Med det obeskattade studiebidraget som utgångspunkt har de nu föreslagna bestämmelserna för pensionsrätt för studier utformats på ett sådant sätt att det individuella pensionsutfallet i princip blir det samma som med den nämnda lösningen för ett system med beskattat studiebidrag. Detta uppnås om det pensionsgrundande belopp som skall tillgodoräknas motsvarar det belopp som skulle ha utgetts om studiebidraget hade räknats som pensionsgrundande inkomst. Pensionsgrundande belopp för studier grundat på utbetalade studiebidrag kan således ses som en fiktiv inkomst på motsvarande sätt som pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och för åren med små barn. Regeringen föreslår att ett pensionsgrundande belopp skall tillgodoräknas för den studerande som uppbär studiemedel fr.o.m. . Pensionsgrundande belopp skall beräknas som av det studiebidrag som den studerande har uppburit . Därvid har beaktats antagen genomsnittlig sidoinkomst för studerandekollektivet samt skattereglernas påverkan. Avsikten med pensionsgrundande belopp för studier är densamma som för barnår och plikttjänstgöring, dvs. att den enskilde i pensionshänseende skall kompenseras för att han eller hon helt eller delvis avstått från förvärvsarbete och därigenom inte kunnat tjäna in pensionsrätt. Vad gäller barnår och plikttjänstgöring har det därför ansetts som rimligt att den försäkrade har haft viss anknytning till arbetsmarknaden för att pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas. För att barnår eller tiden för plikttjänstgöring skall påverka storleken på den pension som faktiskt skall betalas ut krävs således att det s.k. förvärvsvillkoret är uppfyllt senast det år då den försäkrade fyller . Förvärvsvillkoret är uppfyllt när det för den försäkrade har fastställts pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av uppgår till minst två inkomstbasbelopp (för år avses två förhöjda prisbasbelopp). Eftersom den principiella innebörden av pensionsrätt för studier är densamma som gäller för barnår och plikttjänstgöring föreslår regeringen att förvärvsvillkoret även skall gälla för pensionsrätt vid studier. gäller att den del av pensionsgrundande belopp och inkomster som överstiger det s.k. intjänandetaket om 7,5 inkomstbasbelopp inte beaktas när pensionsrätt fastställs. Inkomster som överstiger den nämnda nivån ger således inte något tillskott i pensionshänseende. Pensionsgrundande belopp skall därför fastställas endast i den mån sådana belopp tillsammans med den enskildes pensionsgrundande inkomst inte överstiger intjänandetaket. Regeringen föreslår att om pensionsgrundande belopp för studier tillsammans med andra pensionsgrundande belopp och den fastställda pensionsgrundande inkomsten skulle komma att överstiga intjänandetaket skall avräkning i första hand göras på pensionsgrundande belopp för studier. Pensionsrätt för förfluten tid Regeringens förslag: Pensionsrätt för studier med studiemedel skall tillgodoräknas för åren 1995 2000. Ett pensionsgrundande belopp skall beräknas som den studerande uppburit studiebidrag enligt 4 kap. studiestödslagen (1973:349). Detta belopp skall utgöra av utbetalt studiebidrag resp. år. Skälen för regeringens förslag: I prop. 1997/98:151 bedömde regeringen att pensionsrätt för studier även skulle kunna tillgodoräknas i viss utsträckning för förfluten tid, dock inte för tiden . godkände detta ställningstagande. Regeringen finner inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Regeringen föreslår således att pensionsrätt skall beräknas även för studier som avser åren 1995 2000. Det pensionsgrundande beloppet skall grundas på studiebidrag som den studerande uppburit enligt 4 kap. studiestödslagen (1973:349). Den tekniska lösningen skall därvid vara densamma som den som skall gälla för studiebidrag som uppburits enligt det nya studiemedelssystemet. På grundval av uppgifter från () skall således det pensionsgrundande beloppet fastställas med ett belopp som motsvarar av studiebidraget . Såväl förvärvsvillkoret som intjänandetaket skall beaktas vid fastställandet. Positiva effekter för de studerande har i det föregående föreslagit att stödformerna svux och svuxa skall avvecklas i samband med införandet av det nya samordnade studiemedelssystemet. Det innebär att utbetalning av beskattade och pensionsgrundande bidrag enligt dessa regler kommer att ske endast övergångsvis. Bidragen i det nya studiemedelssystemet kommer att vara obeskattade för alla studerande, men ändå som nämnts ge pensionsrätt. Pensionsrätten i det nya ålderpensionssystemet finansieras genom avgifter. På pensiongrundande inkomst betalas avgifter både av den enskilde och arbetsgivaren eller i vissa fall av staten. När pensionsrätt tillgodoräknas genom fastställande av ett pensionsgrundande belopp svarar staten för hela kostnaden för avgiften, nämligen på det pensionsgrundande beloppet. Att de studerande på detta sätt inte behöver betala egenavgifter ger dem ett faktiskt ekonomiskt tillskott. I jämförelse med de föreslagna bidragsandelarna på respektive skulle bortfallet av egenavgifter i praktiken innebära ytterligare bidrag så att bidragsandelarna skulle kunna anses motsvara respektive . Även för pensionsgrundande belopp som fastställs för tiden till dess att det nya studiemedelssystemet träder i kraft skall kostnaderna för avgifter regleras över statsbudgeten. 9 Övriga frågor 9.1 Stöd för studier av mindre omfattning Bakgrund Studiestöden för kortare studier kom till i samband med vuxenutbildningsreformen . Reformen innebar en omfattande utbyggnad av vuxenutbildningen och studiestöd infördes både för längre och kortare studier. Studiestödet för kortare studier var avsett främst för personer med kort tidigare utbildning och pressade arbetsförhållanden som inte hade möjlighet att bedriva studier . Genom att ge ersättning för inkomstbortfall skapades en möjlighet att utnyttja den lagstadgade rätten till ledighet för utbildning. Avsikten var att via uppsökande verksamhet på arbetsplatser rekrytera personer från utbildningsmässigt eftersatta grupper till cirkelstudier eller andra kortare studier och därigenom skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetensgivande utbildning. Korttidsstudiestöd kan lämnas till arbetstagare som deltar i statsbidragsberättigade studiecirklar, kurser i komvux, folkhögskolor, statens skolor för vuxna (SSV) och Samernas folkhögskola. Endast kurser i svenska, engelska och matematik på grundskole- och gymnasieskolenivå, kurser i samhällskunskap som motsvarar moment som ingår i den komunala vuxenutbildningen samt s.k. handikappkurser ger rätt till stöd. Korttidsstudiestöd ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Bidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande.