prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — I kommitténs uppdrag kommer bl.a. att ingå att pröva möjligheterna att samordna och koppla den specialpedagogiska stödorganisationen till skolutveckling. Regeringens avsikt är att organisationskommitténs arbete skall bedrivas skyndsamt men gör bedömningen att den förändrade organisationen tidigast kan starta sin verksamhet under . Statens engagemang för produktion av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder avses utredas i särskild ordning, vilket också aviseras i propositionen. I avvaktan på detta bör ge fortsatt prioritet åt den pågående samordningen av konsulentverksamheten samt eftersträva att en ökad andel av det specialpedagogiska stödet ges på en övergripande nivå. bör vidare prioritera arbetet med att utveckla resultatindikatorer som mäter måluppfyllelse och som kan användas vid bedömningen av myndighetens utveckling och resultat. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Vidare har en minskning gjorts av anslaget med för lokalkostnader. Anslaget beräknas i övrigt, med förbehåll för resultatet av organisationskommitténs arbete, för åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Anslagsutvecklingen Tusental kronor 23 000 2000 Förslag 21 470 2001 Beräknat 21 814 2002 Beräknat 22 179 1 Inklusive äldreanslag. Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av i skolan (). Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av god kvalitet för att tillgodose målgruppens behov. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . Anslagssparandet beror dels på ökade inkomster jämfört med föregående år, dels på förseningar av vissa projekt samt det faktum att efterfrågan på punktskriftsmaterial sjunkit markant . Prognosen för innevarande budgetår visar att anslagssparandet delvis kommer att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Intäkterna från försäljning av läromedel uppgick under budgetåret till och har därmed ökat jämfört med föregående budgetår då intäkterna uppgick till . Samtliga enheter har ökat sin försäljning men procentuellt sett är det försäljningen av specialpedagogiska datorprogram och därtill hörande komponenter som ökat mest. menar att resultatet kan ses som en del i skolornas ökade satsningar på den nya tekniken och då särskilt för elever i behov av särskilt stöd. Antalet utvecklade läromedel varierar över åren och har gått ned med jämfört . Minskningen beror, enligt , helt på det minskade antalet beställningar av nya titlar till gravt synskadade elever. har framställningen av digitala e-textböcker ökat kraftigt och har varit större i antal än punktskriftsproduktionen. En samlad bedömning av läromedelssituationen för de gravt synskadade eleverna är att de i allt väsentligt får de läromedel de behöver inom den tid som krävs för att de skall kunna följa undervisningen på lika villkor som övriga elever. Som nämnts under föregående anslag framhåller dock att det utbud av läromedel som finns på marknaden är otillräckligt för SIH:s målgrupper. För döva elever anges bristerna som särskilt stora. framhåller än en gång det angelägna i att frågan om läromedelsförsörjningen till synskadade vuxenstuderande kommer till en snar lösning och hoppas att kommer att kunna redovisa förslag som kan leda fram till större jämlikhet mellan olika studieformer. Det höga priset på nämnda läromedel är, enligt , en trolig orsak till att inga nya boktitlar beställts och tagits fram för vuxenstuderande. Slutsatser I propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) som överlämnades till har regeringen aviserat en särskild utredning vad gäller statens engagemang för produktion av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Regeringen menar med stöd av såväl som (SOU 1999:39) att det finns behov av en bredare översyn inom det aktuella området och att de förslag som redovisat i betänkandet FUNKIS funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) vad gäller läromedelsutveckling och produktion bör överlämnas till den aviserade utredningen för bedömning. I avvaktan på nämnda utredning beräknas nivån på anslaget för åren 2000 2002 vara oförändrad i förhållande . A8 Specialskolor och resurscenter Anslagsutvecklingen Tusental kronor 440 000 2000 Förslag 453 129 2001 Beräknat 460 184 1 2002 Beräknat 467 608 1 1 Motsvarar 453 129 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörsel- eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentren skall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera och kompetensutveckla föräldrar, lärare och övrig personal. En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett anslagssparande på . Anslagssparandet varierar liksom föregående år kraftigt mellan skolorna och beror delvis på långsiktiga kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid skolorna. En viss del av beloppet utgör medel som står till regeringens disposition. Även beräknas ett anslagssparande. Regeringen räknar med att utnyttja en del av anslagssparandet i samband med genomförande av förslag i propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105). Regeringens överväganden Resultatinformation Kvaliteten och jämförbarheten i specialskolornas respektive Tomtebodaskolans resurscenters årsredovisningar har förbättrats. I viss mån föreligger alltjämt skiftande utformning i myndigheternas sätt att redovisa. Det samarbete som etablerats mellan skolorna och i skolan () vad gäller arbetet med årsredovisningarna ger dock förutsättningar för en god utveckling i detta avseende. För att göra en rättvisande bedömning av myndigheternas resultat fordras en vidareutveckling av resultatens koppling till uppföljningsbara mål för verksamheten. Några av specialskolorna för döva och hörselskadade framhåller i årsredovisningarna den höga andelen elever i behov av särskilt stöd. Den grupp elever som bedöms ha omfattande svårigheter att uppnå betyget Godkänd uppskattas till mellan 20 på dessa skolor. Regeringen bedömer de av skolorna lämnade uppgifterna som allvarliga. Det totala antalet elever uppgick under /99 till 809, vilket är en ökning med 17 elever jämfört med föregående år. Det är främst några av regionskolorna som står för det ökade antalet elever. Skolorna framhåller i årsredovisningarna ånyo den allt större bristen på utbildade specialpedagoger. Denna brist leder i sin tur till att skolorna är tvungna att anställa lärare utan specialpedagogisk kompetens eller kompetens i teckenspråk och själva svara för utbildningen bl.a. genom att köpa uppdragsutbildning från olika högskolor. Åsbackaskolan framhåller i sin årsredovisning att kostnaderna för detta egentligen borde ligga på annan myndighet än specialskolan. Slutsatser Regeringen har i propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) bl.a. föreslagit att nuvarande styrelser för de sex specialskolor som tar emot döva och hörselskadade elever avvecklas och att skolorna framöver organiseras i en ny och gemensam myndighet. Det främsta motivet till förslaget är, enligt regeringens mening, att förstärka den kvalitativa utvecklingen av verksamheten genom bl.a. samordnade utvecklingsinsatser och för skolorna gemensamma satsningar för att förbättra den teckenspråkiga miljön. De problem med bristande måluppfyllelse som såväl skolorna som tillsynsrapporter indikerar bör nu mötas genom förstärkta insatser. I propositionen föreslås vidare en avveckling genom intagningsstopp av de fasta skoldelarna vid respektive . Intagningsstoppet vid fr.o.m. bör enligt regeringens mening föregås av bl.a. en satsning på kompetensutveckling av lärare i den kommunala skolan som arbetar med elever med grav språkstörning. Regeringen avser att ge skolans resurscenter i uppdrag att skyndsamt börja lägga upp sådan kompetensutveckling. För detta ändamål beräknas , med början , få disponera sammanlagt av det anslagssparande som står till regeringens förfogande. Mot bakgrund av det stora behovet av forskning och utveckling när det gäller elever med funktionshinder föreslås få disponera sammanlagt för att stödja och stimulera pedagogisk forskning inom detta område. På samma sätt som ovan nämnda satsning på komptetensutveckling gällande elever med språkstörning, föreslås satsningen finansieras genom en del av det anslagssparande som står till regeringens förfogande. Såvitt gäller bristen på lärare med specialpedagogisk- respektive teckenspråkskompetens avser regeringen att återkomma i frågan när beredningen av betänkande Att lära och leda (SOU 1999:63) avslutats. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Under förutsättning av godkännande av regeringens förslag om specialskolan, i ovan nämnda proposition, avser regeringen att tillsätta en organisationskommitté. I avvaktan på kommitténs arbete beräknas anslaget i övrigt för åren 2000- 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A 9 Särskilda insatser på skolområdet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 270 000 2000 Förslag 276 353 2001 Beräknat 283 574 2002 Beräknat 291 014 Under detta anslag beräknar regeringen medel för - bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet till kommuner för samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder - ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet - bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever - särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. Regeringen räknar med ett visst anslagssparande beroende på ett något lägre elevantal än det beräknade i budgetunderlaget. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Inom har en studie genomförts av sjukhusundervisningen. Resultatet av studien visar behov på en fördjupad utredning, bl.a. avseende huvudmannaskapet. Regeringen avser att ta initiativ till en sådan utredning. Regeringens förslag i propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) berör bl.a. riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa elever med funktionshinder. Förslagen innebär dock i princip oförändrad ansvarsfördelning mellan hemkommunen och staten när det gäller kostnader för utbildning. Det medför att medelsberäkningen under detta anslag blir oförändrad. Elevantalet vid riksgymnasierna beräknas i stort sett till oförändrad nivå. En viss ökning av svårt rörelsehindrade elever beräknas /01. Slutsatser Mot bakgrund av vad som anförts om ökat elevantal beräknar regeringen medelsbehovet för öka med och för åren 2001 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A10 Sameskolstyrelsen Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 700 2000 Förslag 34 990 2001 Beräknat 35 575 1 2002 Beräknat 36 195 1 1 Motsvarar 34 990 tkr prisnivå. Sameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna och integrerad samisk undervisning i den kommunala . Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel för samisk undervisning. Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Från detta anslag utbetalas även bidrag till Samiskt Utbildningscentrum i (tidigare Samernas folkhögskola). En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande om . Sameskolstyrelsen beräknar att disponera anslagssparandet från föregående budgetår . Av årsredovisningen framgår att Sameskolstyrelsen utöver ramanslaget haft inkomster om , vilket bl.a. avser avgifter från kommuner. För beräknas dessa inkomster till . Regeringens överväganden Resultatinformation Det finns sex sameskolor och den integrerade samiska undervisningen bedrivs inom grundskola i nio kommuner. /99 gick 189 elever i sameskolan, jämfört med 161 elever /98. Den integrerade verksamheten omfattade 150 elever, jämfört med 134 elever läsåret . I Sameskolstyrelsens resultatredovisning presenteras arbetet med att utveckla kvalitetsmått och metoder för jämförelse mellan sameskolan och den integrerade undervisningen i den kommunala skolan. Detta arbete för kvalitetssäkring av verksamheten har utarbetats i samråd med . Utvärdering och dokumentation av sameskolornas verksamhet har påbörjats som visar att sameskolorna till stora delar har nått upp till de av regeringen fastställda målen för verksamheten men kvalitetssäkringen skall förbättras . Sameskolstyrelsen har redovisat de uppdrag och återrapporteringskrav som gavs i regleringsbrev men det saknas i hög grad analyser och kommentarer till den information som presenteras. Sameskolstyrelsen redovisar inte förskoleklassens verksamhet utförligt utan hänvisar till att skall enhetliga kvalitetsredovisningsmodeller utarbetas. Sameskolstyrelsen konstaterar att rektorernas administrativa ledning har fungerat men att den pedagogiska ledningsfunktionen kan utvecklas. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har enligt uppdrag från regeringen analyserat Sameskolstyrelsens måluppfyllelse samt faktorer som försvårar ett effektivt resursutnyttjande i förhållande till uppställda mål. Vidare har Sameskolstyrelsens ledning, styrning och uppföljning av verksamheten granskats inklusive frågor om ansvars- och befogenhetsfördelning. RRV konstaterade i sin granskning bl.a. brister i återrapporteringen till regeringen. Sameskolstyrelsen har som ett led till den kritik RRV gav förbättrat sin rapportering. RRV gjorde inga invändningar i sin revisionsrapport men påpekade att Sameskolstyrelsen i högre grad bör analysera och kommentera de resultat som presenteras för att höja informationsvärdet. Detta gäller framför allt om avvikelser finns mot uppsatta mål. Regeringen instämmer i RRV:s bedömning. Slutsatser Regeringen anser att Sameskolstyrelsen det närmaste budgetåret måste fortsätta sitt kvalitetssäkringarbete genom att implementera de kvalitetsmått som utarbetats. För att öka värdet av informationen i rapporteringen till regeringen bör de resultat som anges i högre grad analyseras och kommenteras. Sameskolstyrelsen har varit utan ordinarie skolchef till . Detta har varit ett problem för de enskilda sameskolorna som saknat en samordnande pedagogisk ledning på myndighetsnivå och som stöd vid arbete med utvärdering på skolnivå. Med de nu framtagna kvalitetsmåtten och tjänsten som skolchef tillsatt anser regeringen att förutsättningar nu finns för ett långsiktigt arbete där Sameskolstyrelsen kan utveckla sitt arbete i enlighet med den av regeringen fastställda mål- och resultatstyrningen. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen beräknar anslaget i övrigt för åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Anslagsutvecklingen Tusental kronor 110 000 2000 Förslag 123 793 2001 Beräknat 127 036 2002 Beräknat 130 377 Under detta anslag beräknar regeringen medel för - särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riks- rekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar i , och - bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner för IB-utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska - ersättning till kommun och landsting för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå - ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning - bidrag till riksinternatskolor enligt avtal mellan staten och respektive riksinternatskola samt statsbidrag till internationella grund- och gymnasieskolor - statsbidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. Ett visst anslagssparande beräknas till följd av elevutvecklingen. På tilläggsbudget i denna proposition föreslås att anslaget för minskas med . Regeringen avser att kompensera neddragningen genom att myndigheten får disponera anslagssparande med motsvarande belopp. Regeringens överväganden Resultatinformation Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag till de tre riksinternatskolorna (Grännaskolan, Lundsbergs skola och Humanistiska ), sju internationella grundskolor, vilket är en ökning med en skola från föregående år (i : internationella skolan i , i : Bladins skola, i : Tyska skolan, Lycée Français , , samt ), två internationella gymnasieskolor båda i (Tyska skolan och Lycée Français ) samt till IB-utbildning i , och . Intresset för utlandssvenska elever för studier vid någon av riksinternatskolorna håller sig på en oförändrad jämn nivå medan intresset varit litet för den införda möjligheten för utlandssvenska elever till skolgång i vid andra skolor än riksinternatskolor. har i uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera systemet för slutrapport . Rapport beträffande elevutvecklingen lämnas . Från anslaget utbetalas också bidrag till kommuner för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Bidraget har för omfattat 337 elever, fördelat med ett större antal på . Överenskommelsen träffades utifrån den struktur för utbildning som då gällde. En rad förändringar har skett på utbildningsområdet i respektive land. Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete (NSS) inom har, mot bakgrund av den snabba utvecklingen och förändringarna i dagens samhälle, funnit att överenskommelsen i sina grundprinciper är aktuell, men behöver kompletteras med nationell och aktuell information för att underlätta för nordiska elever att söka till annat lands gymnasieutbildning. Mot bakgrund av de förändringar i gymnasieskolans programstruktur som kommer att ske fr.o.m. /01 anser regeringen att systemet med riksrekrytering bör ses över. Vidare bör den nya strukturens betydelse för de utbildningar som har rätt att anordnas med riksrekrytering övervägas. Dagens system med särskilt verksamhetsstöd till vissa utbildningar som också har riksintag infördes då det tidigare särskilda statsbidraget till lärarlöner vid grundskola, gymnasieskola respektive komvux ersattes av ett gemensamt sektorsbidrag. En bedömning behöver göras om systemet med särskilt verksamhetsstöd behövs fortsättningsvis. Regeringen avser att uppdra åt att göra sådan översyn. Slutsats I avvaktan på resultatet av nämnda översyn beräknar regeringen medelsbehovet för åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 75 000 2000 Förslag 73 091 2001 Beräknat 74 473 2002 Beräknat 75 954 Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Från anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Detta hänför sig till beräknade medel för ersättning till distansinstitut och för Europaskolorna. beslöt att anslaget skulle minskas med (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU:1, rskr. 1997/98:108). Ändringar i statsbidragssystemet infördes successivt från . medgav att om kostnaderna inte rymdes inom anslaget fick vissa medel användas från äldreanslaget A6 Fortbildning m.m. för att täcka utgifterna. Dessa medel har inte behövt utnyttjas, utan kostnaderna för verksamheten har rymts inom detta anslag. Prognosen för innevarande budgetår visar att medlen för svensk utlandsundervisning i stort sett kommer att förbrukas, men att ett visst anslagssparande uppstår av tilldelade medel för Europaskolorna. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget är beroende av elevutvecklingen. /99 fanns det 32 svenska utlandsskolor. Antalet elever i reguljär utbildning uppgick samma läsår till totalt 1 211. Antalet elever som deltog i distansundervisning med handledning var 99 och i kompletterande svensk undervisning 3 738. Antalet elever i svenska sektioner vid internationella skolor utgjorde 226. Det totala antalet svenska elever vid Europaskolorna var 322 (inklusive förskolan) /99, varav vid den svenska sektionen i 142 elever och i 96 elever. Antalet nationellt anställda lärare utgjorde 19 samt två biträdande rektorer. Slutsatser De svenska sektionerna vid Europaskolorna byggs ut successivt. Regeringen bedömer att antalet elever kommer att öka även . Regeringen bedömer dock att genom att utnyttja befintligt anslagssparande ryms kostnaderna inom anslaget. har beslutat att statsbidrag får lämnas för utbildning som motsvarar förskoleklassen vid en svensk utlandsskola fr.o.m. /01 efter prövning av (prop. 1998/99:45, bet. 1998/99:UbU9, rskr. 1998/99:203). Enligt vad som redovisats i propositionen bedömer regeringen att kostnaderna härför ryms inom ramen för anslaget. Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen medelsbehovet för åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande . A13 Statens skolor för vuxna Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 41 834 2001 Beräknat 42 503 2 2002 Beräknat 43 208 2 1 Inklusive äldreanslag. 2 Motsvarar 41 834 tkr prisnivå. Statens skolor för vuxna (SSV) i (SSVN) och (SSVH) skall - öka tillgängligheten av vuxenutbildning ge- nom att erbjuda och utveckla motsvarande vuxenutbildning i form av di- stansutbildning - stimulera kommunernas användning av di- stansutbildning - utveckla läromedel, pedagogik och metoder för distansutbildning - sträva efter att minimera antalet studieav- brott samt - främja för män och kvinnor otraditionella studieval. Under redovisade SSVN en omsättning på , vilket är en ökning jämfört med , då omsättningen var . SSVH redovisade under en omsättning på , vilket är en ökning jämfört med föregående år, då omsättningen var . Uppdragsutbildningen har ökat jämfört .