prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Ytterligare tio enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda olika examina på grundutbildningsnivå bl.a. för teologi- och vårdutbildningar. I tabell 5.1 Fakta om högskolan 1996 1998 redovisas några grunddata om högskole- utbildningens omfattning. Den satsning på nya platser som inleddes och som ännu fortgår har givit utslag medan ökningen är marginell mellan budgetåren 1997 och 1998. I stället har det antal platser som ligger över det s.k. takbeloppet för ersättning i grundutbildningen minskat. Minskningen av överproduktionen är i enlighet med regeringens intentioner. Om takbeloppet överskrids så att lärosätena tar in fler studenter än vad som berättigar till ersättning kan kvaliteten i utbildningen påverkas negativt. Den ändrade fördelningen av antalet helårsstudenter mellan grupperna högskolor och vårdhögskolor i tabell 5.1 beror framför allt på den ännu pågående inordningen av utbildningen vid landstingskommunala högskolor i statliga universitet och högskolor. Genom att andelen kvinnor är hög inom vårdutbildningarna har detta också inneburit en ökning av andelen kvinnor vid de statliga universiteten och högskolorna. Andelen kvinnor är lägre på högre nivåer, såväl i utbildningen som i tjänstehierarkin. Ett viktigt steg för att öka jämställdheten i den högre utbildningen är att öka andelen kvinnor i forskarutbildningen. Mellan läsåren 1996/97 och 1997/98 ökade inte andelen kvinnor bland de nyantagna till forskarutbildningen. Däremot ökade denna andel från mellan läsåren 1995/96 och 1996/97. Ser man utvecklingen i ett längre perspektiv är ökningen markant. Andelen kvinnor bland de nyantagna till forskarutbildningen var //86. Antalet avlagda examina i grundutbildningen har minskat. Denna minskning hänger samman med förlängningar av utbildningar och sammanslagningar av tidigare påbyggnadsutbildningar och grundutbildningar. Antalet grundexamina om minst 120 poäng har däremot ökat kraftigt . /93 har antalet fördubblats och utgjorde /98 av samtliga examina. Inom forskarutbildningen ökar antalet nybörjare, antalet aktiva studenter och antalet examina. Totalt har ökningstakten av antalet nyantagna till forskarutbildningen avtagit. Variationen är stor mellan olika fakulteter. För de tekniska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna var ökningen av de nyantagna mellan läsåren 1996/97 och 1997/98 medan antalet nyantagna vid de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna minskade kraftigt . I , Universitet och högskolor i , görs också en jämförelse mellan budgetåren 1997 och 1998. Mellan dessa år minskade de nyantagna och inom de humanistiska fakulteterna påbörjade färre doktorander forskarutbildning. Tabell 8.1 Fakta om högskolan 1996 1998 1996 FÖR- ÄND- RING 1997 FÖR- ÄND- RING 1998 ANDEL KVINNOR 1996 ANDEL KVINNOR 1997 ANDEL KVINNOR 1998 Antal helårsstudenter totalt (exkl. uppdragsutbildning) 234 600 +4 % 244 200 +0,245 500 universitet (inkl. ) 140 900 +3 % 145 100 ±0 % 145 300 högskolor 63 700 +7 % 67 900 +13 % 76 700 vårdhögskolor 1 15 300 +4 % 15 7 800 konstnärliga högskolor 1 700 +6 % 1 800 ±0 % 1 800 enskilda högskolor 2 13 000 +4 % 13 500 +2 % 13 800 Antal registrerade studenter i grundutbildning 285 800* +5 % 301 100* +1,305 600* Antal högskolenybörjare 66 300* -65 800* -64 500* Antal examina i grundutbildningen 32 200* +9 % 35 200* -34 600* magisterexamina 2 800 +43 % 4 000* +22 % 4 900* kandidatexamina 6 000 +7 % 6 400* +8 % 6 900* Antal nyantagna till forskarutbildning 3 300* +7 % 3 500* +4 % 3 700* Antal aktiva studerande i forskarutbildning 3 16 600 +6 % 17 700 +5 % 18 500 Antal doktorsexamina 1 600* +8 % 1 700* +9 % 1 900* Antal licentiatexamina 820* +3 % 840* +1 % 850* Källa: och NU-databas samt SCB. * Uppgifter , 1997 och 1998 som markerats med * avser läsåren 1995/96, 1996/97 respektive 1997/98. 1 Inklusive enskilda vårdhögskolor 2 Här ingår bl.a. , i , Stiftelsen 3 Avser höstterminerna. Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad om . Anslagsutveckling Anslagsutvecklingen inom verksamhetsområdet universitet och högskolor framgår av tabell 5.2. Tabell 8.2 Anslagsutveckling Miljoner kronor ÅR ANSLAG I LÖPANDE PRISER 1997 Anslag 18 289 1998 Anslag 19 199 1999 Anslag 19 500 1 2000 Förslag 22 712 2001 Beräknat 24 657 2 2002 Beräknat 26 Av beräkningstekniska skäl redovisas under verksamhetsområdet en besparing som avser hela UO16 och uppgår till . 2 Motsvarar prisnivå. 3 Motsvarar prisnivå. Den totala kostnaden för högre utbildning och forskning vid universitet och högskolor uppgick till . Detta innebär en ökning i förhållande till och i förhållande till . Högskoleanslagens del av finansieringen var , vilket är en minskning med en procentenhet i förhållande till . Vid sidan av högskoleanslagen bidrog landstingen med för vårdutbildning . Övriga bidrag uppgick till . Bland dessa övriga bidragsgivare ingår bl.a. forskningsstiftelserna. Avgifter och andra ersättningar har ökat kraftigt mellan budgetåren 1997 och 1998, från 2,6 miljarder till . Högskoleanslagens andel av finansieringen är olika för olika grupper av lärosäten. För universiteten utgjorde denna andel , för högskolorna (exklusive de konstnärliga) och för de konstnärliga högskolorna . För högskolorna innebär detta en oförändrad andel i förhållande till , medan högskoleanslagens andel för universitetens del minskat med ett par procentenheter. Ser man till de totala kostnaderna för högskolan kan en viss förskjutning noteras mellan olika grupper av lärosäten. Universiteten har minskat sin andel med en procentenhet från år . Högskolorna har ökat sin andel från och vårdhögskolorna minskat sin andel från . Huvudförklaringen till denna förskjutning är inordnandet av de landstingskommunala vårdutbildningarna i den statliga högskolan men också den statliga satsningen på forskning och utbildning vid högskolorna. Tabell 8.3 Totala kostnader för högskolan Miljoner kronor GRUPP AV HÖGSKOLOR 1996 1997 1998 Universitet (inkl. ) 21 700 22 500 23 500 Högskolor (inkl. konstnärliga) 4 000 4 500 5 400 Enskilda utbildningsanordnare (inkl. , Stiftelsen , i ) 2 100 2 300 2 400 Vårdhögskolor 1 100 1 100 600 Totalt 29 000 30 400 31 900 Källa: årsrapporter , 1997 och 1998. Grundläggande högskoleutbildning Intresset för högre utbildning är fortsatt stort, vilket visar sig såväl i många sökanden som i arbetsmarknadens stora efterfrågan på högskoleutbildade. Detta utgör bakgrunden till statsmakternas satsning på ökad dimensionering av utbildningen. För perioden 2000 har beslut fattats som innebär en ökning med 68 000 platser. Enligt ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99: FiU27, rskr. 1998/99:249) byggs högskolan ut med ytterligare 10 000 platser vart och ett av . Förslag till fördelning av dessa platser lämnas i denna budgetproposition (avsnitt 5.3.2). Antalet sökande till högskolan var 288 000. Av dessa hade 119 000 inte tidigare varit registrerade i högskolan. Som jämförelse kan nämnas att antalet nybörjare i högskolan /98 var 64 500. Antalet sökande har minskat i förhållande för sökande som inte tidigare varit registrerade i högskolan. I förhållande till antalet nybörjare är sökandetrycket dock fortsatt mycket högt. En jämförelse av övergångsfrekvenserna till högskolan efter avslutad gymnasieutbildning visar på en ökning från läsåret1985//94. Detta är en positiv utveckling. Åldersfördelningen bland nybörjarna har förändrats . Andelen unga nybörjare minskar. Gruppen under nådde en topp läsåret1992/93 av högskolenybörjarna och har sedan minskat till /98. Även gruppen nybörjare som är har minskat sin andel . Ökningen ligger framför allt i gruppen . En beskrivning av tillströmningen till högre utbildning finns i inledningsavsnittet (avsnitt 3.1). Enligt regeringens bedömning bör andelen ungdomar som går vidare till högre studier öka. Målsättningen är att hälften av en ungdomskull skall ha påbörjat högskolestudier . Den beslutade utbyggnaden av högskolan är därför angelägen. I regleringsbreven avseende anslag till statliga universitet och högskolor (utom de konstnärliga) specificeras utbildningsuppdraget genom mål för antalet helårsstudenter totalt och för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. För och för Stiftelsen har målen angivits i avtalen mellan staten och utbildningsanordnaren. Totalt var målet för 205 200 helårsstudenter. Utfallet blev 213 157 helårsstudenter vilket innebär att resultatet överstiger målet . Relativt många, eller 12 av 29 lärosäten som givits mål, har inte uppnått dessa. Detta är en klar försämring i förhållande till . Summan av målen för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena är 61 260 helårsstudenter. Utfallet var 62 562 helårsstudenter, dvs. ett par procent högre än målet. 11 av 27 lärosäten för vilka mål satts för dessa utbildningar har inte uppnått dem. Också här är det en klar försämring i förhållande till . Prognosen för utfallet för perioden 1999 grundar sig på utfallet samt lärosätenas prognoser för som lämnas i delårsrapporterna för . Enligt prognosen kommer antalet helårsstudenter totalt att ligga över uppdraget och för naturvetenskaplig och teknisk utbildning över uppdraget. Regeringens syfte med att i utbildningsuppdraget ange ett minsta antal helårsstudenter inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena har varit att öka dessa utbildningars omfattning inom grundutbildningen. Mot den bakgrunden är det positivt att antalet högskolenybörjare med denna inriktning har ökat för att /98 uppgå till en tredjedel av högskolenybörjarna. Tabell 8.4 Antal helårsstudenter per lärosäte enligt uppdrag samt högskolornas prognos för åren 1997 1999 VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK UNIVERSITET/HÖGSKOLA EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING UPPDRAG 1997 99 PROGNOS 1997 99 UPPDRAG 1998 UTFALL 1998 UPPDRAG 1997 99 PROGNOS 1997 99 UPPDRAG 1998 UTFALL 1998 49 565 53 774 16 600 17 947 14 055 14 494 4 710 4 839 72 210 75 645 24 050 25 436 19 57 730 64 368 19 050 21 437 10 405 10 833 3 490 3 757 57 530 60 019 19 150 20 004 8 775 8 647 2 940 2 840 41 505 42 788 14 100 13 984 11 130 11 294 3 710 3 774 36 360 39 370 12 350 13 201 17 895 18 716 5 960 6 312 7 970 8 991 2 610 2 991 (230) Kungl. Tekniska högskolan 29 715 30 240 10 100 9 889 (28 576) (9 330) 19 215 19 947 6 600 6 562 9 970 10 115* 3 330 3 285 18 670 19 782 6 250 6 410 5 490 5 187 1 800 1 707 16 390 17 508 5 530 5 847 4 020 3 769 1 310 1 285 18 365 18 477 6 230 5 999 3 370 4 139 1 060 1 345 23 460 24 803 7 730 8 114 8 325 8 932 2 700 2 979 / 6 220 6 671 2 150 2 180 3 545 3 873 1 150 1 263 10 100 9 866 3 300 3 087 2 590 3 108* 635 864 11 085 11 390 3 770 3 685 5 350 5 256 1 750 1 716 8 100 8 927 2 940 2 867 3 315 3 419 1 100 1 053 10 690 10 908 3 650 3 393 4 900 4 612 1 610 1 509 Högskolan på 2 370 2 691 700 858 980 978 290 313 10 115 10 979 3 360 3 552 4 680 4 253 1 540 1 359 8 135 9 461 2 900 3 143 3 9 195 9 392 3 260 3 029 2 465 2 437* 790 808 6 565 7 109 2 380 2 348 3 555 3 792 1 190 1 294 / 5 865 6 627 1 830 2 216 2 275 2 199 720 736 i (1 113) (1 772) (1 737) i 15 120 17 147 5 020 5 633 2 840 2 718 940 885 15 340 16 292 5 420 5 478 7 830 7 712 2 650 2 610 i 9 015 8 913 3 090 2 951 1 170 1 433 400 438 i 21 960 21 524 7 380 7 072 (20 779) 7 050 6 821 Stiftelsen 10 895 11 559 3 700 3 844 3 090 3 156 1 065 1 104 Övriga enskilda utbildningsanordnare (2 308) (7 840) Summa, högskolor med uppdrag 609 455 645 168 205 200 213 157 164 135 168 177 61 260 62 562 Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Prognosen för treårsperioden är en summa av utfallet samt prognos enligt delårsrapporterna. * markerar att prognosen för även omfattar platser inom vårdområdet. Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. För att få jämförbarhet har endast utfall och prognos som svarar mot ett av regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats har satts inom parentes Regeringen har i budgetpropositionerna angivit mål för antalet examina inom vissa utbildningar avseende treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002 samt som planeringsförutsättning för perioden 2005. Dessa finns angivna under berörda lärosätens anslag i avsnitt 5.7. När det gäller särskilda budgetfrågor m.m. avser regeringen att återkomma med förslag till förändringar angående periodiseringen och eventuella justeringar då utfallet av hela treårsperioden 1999 är känt. Med stöd av nuvarande resultat är en rimlig prognos att målet för perioden 1999 kommer att för antalet magisterexamina och civilingenjörsexamina. För apotekarexamen och gymnasielärarexamen är utfallet efter två av något . Resultatet för grundskollärarexamen, årskurserna 4 9, är ännu sämre. Målen för dessa examina kommer sannolikt inte att nås. Ett allvarligt problem är det låga antalet sökande till lärarutbildningar med matematisk-naturveten-skaplig inriktning framför allt till grundskollärarutbildning för årskurserna 4 9. De dåliga sökandesiffrorna föranledde att sammankalla representanter för samtliga universitet och högskolor med lärarutbildning till en gemensam diskussion om vilka åtgärder som är möjliga att vidta för att snabbt förbättra situationen. Ett av diskussionsämnena var möjligheten att intressera personer som sökt till lärarutbildning inom andra områden än naturvetenskap och teknik men inte blivit antagna, att i stället välja lärarutbildning med naturvetenskaplig-teknisk inriktning eventuellt med en behörighetskompletterande utbildning. Regeringen ser allvarligt på den bristande mål- uppfyllelsen. Regeringen avser därför att noga följa utvecklingen av lärosätenas fortsatta åtgärder i syfte att nå en högre måluppfyllelse. I avsnitt 5.3.5 ges exempel på åtgärder som redan vidtagits i detta syfte. Forskarutbildning och forskning För treårsperioden 1999 har regeringen fastställt målet 5 658 examina i forskarutbildningen (exklusive examina vid ). En rimlig prognos är att målet kommer att nås. I tabell 5.6 redovisas målen per vetenskapsområde, i tabell 5.7 redovisas målen per lärosäte med forskarutbildning. Licentiatexamen har räknats som halv forskarexamen liksom doktorsexamen som har föregåtts av en licentiatexamen. Måluppfyllelsen varierar mellan vetenskapsområdena och det är osäkert om målen kommer att nås för de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. Måluppfyllelsen varierar också mellan olika lärosäten. Den är lägre framför allt vid de lärosäten som har en teknisk profil inom forskarutbildningen. Det är oroande att måluppfyllelsen är lägre inom de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena, där den grundläggande utbildningen byggs ut och därmed behöver fler lärare. Regeringens satsning på ytterligare resurser för grundforskning och forskarutbildning bör på lång sikt kunna förbättra situationen. De satsningar som bl.a. och och kompetensutveckling () gör, torde på kort sikt leda till en förbättring. gäller de preliminära mål som fastställts för perioden 2002. EXAMEN UTFALL 1994/95 1996/97 MÅL 1997 1999 UTFALL 1997 UTFALL 1998 UTFALL 1997 1998 i % av målet MÅL 2000 2002 Magisterexamen 8 317 (8 629) 14 155 4 434 (4 668) 4 837 (5 094) () 17 920 Apotekarexamen 191 280 52 83 350 Civilingenjörsexamen 9 729 10 700 3 381 3 426 11 670 Grundskollärarexamen 4 9 2 780 4 440 969 993 6 240 Gymnasielärarexamen 2 858 3 720 902 1 002 4 485 Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid enskilda högskolor samt lärosäten för vilka mål för antalet magisterexamina inte satts upp. Tabell 5.6 Mål avseende antal examina i forskarutbildningen inom respektive vetenskapsområde VETENSKAPS- OMRÅDE UTFALL 1994/95 -96/97 MÅL FÖR 1997 99 UTFALL 1997 UTFALL 1998 UTFALL 1997 1998 I % AV MÅLET Human- istisk- samhälls- veten- skapligt 1 120 1 154 420 493 Medicinskt 1 655 1 692 590 559 Naturveten- skapligt 1 013 1 172 353 388 Tekniskt 1 350 1 640 503 511 Summa 5 138 5 658 1 866 1 951 Källa för utfall: SCB samt NU-databas. Examensmål finns också för . Tabell 5.7 Mål avseende antal examina i forskarutbildningen vid respektive lärosäte UNIVERSITET MÅL FÖR 1997 1999 UTFALL 1997 UTFALL 1998 UTFALL 1997 1998 I % AV MÅLET 924 274,0 291,5 1 016 360,5 377,5 673 247,5 252,5 556 178,0 224,5 349 108,5 112,5 401 114,5 132,0 595 233,5 211,0 Kungl. Tekniska högskolan 578 173,0 181,5 144 39,0 2,0* 46,0 6,5* 418 135,5 114,5 Stiftelsen 4 Summa 5 658 1 866 1 951 Källa för utfall: NU-databas. Examensmål finns också för . * Avser filosofisk fakultet för vilken inga mål uppställts. Personal Högskolans personal har ökat från 44 700 årsverken till 46 700 , dvs. Andelen disputerade lärare ligger totalt för hela högskolan oförändrat kvar på av antalet lärare (exklusive tim- och gästlärare). Denna andel har ökat på högskolorna och minskat på universiteten. Antalet disputerade lärare ökade med en procent vid universiteten och vid högskolorna. Totalt sett var andelen kvinnliga lärare , något högre för högskolorna och något lägre för universiteten. Andelen kvinnor av disputerade lärare har ökat från . Tabell 5.8 Antal årsverken vid universitet och högskolor Jämförelsetalen inom parentes avser . I gruppen vårdhögskolor inräknas såväl de landstingskommunala som de enskilda. GRUPP AV HÖGSKOLOR ANTAL ÅRSVERKEN TOTALT HÄRAV LÄRARE ANDEL DISPUTERADE LÄRARE ANDEL KVINNLIGA LÄRARE ANDEL KVINNOR AV DISPUTERADE LÄRARE Universitet (inkl. SLU) 35 000 (33 200) 11 450 (10 600) () () () Högskolor 7 350 (6 150) 3 850 (3 350) () () () Enskilda utbildningsanordnar e 3 050 (2 950) 950 (900) () () () Konstnärliga högskolor 550 (500) 300 (300) () () () Vårdhögskolor 750 (1 900) 550 (1 450) () () () Summa 1998 (1997) 46 700 (44 700) 17 100 (16 600) () () () Källa: årsrapporter . Andelen disputerande lärare är beräknad utifrån antalet lärare (årsverken) exklusive tim- och gästlärare. Diagram 5.1 visar utvecklingen av andelen kvinnliga professorer, lektorer, forskarassistenter och adjunkter . Andelen kvinnliga professorer har ökat från till och antalet forskarassistenter från . Framför allt uppgifterna för lektorer och adjunkter har påverkats av att statistik från vårdhögskolorna successivt förts in i personalstatistiken. Diagram 8.1 Antal kvinnor inom vissa lärarbefattningar Källa: SCB 8.3 Grundläggande högskoleutbildning 8.3.1 Utbyggnad av den högre utbildningen Regeringens förslag: Den högre utbildningen skall byggas ut med 20 000 platser med den fördelning på lärosäten som framgår av tabellerna 5.9 och 5.11. Regeringens bedömning: Regeringens förslag till fördelning och kriterierna för denna har presenterats i budgetpropositionen . Härvid framhölls näringslivets behov av välutbildade inom naturvetenskap och teknik, betydelsen för den regionala tillväxten och för storstadsutvecklingen samt studenternas efterfrågan på utbildning vid olika högskolor. I förslaget ingick 1 825 platser för senare fördelning, varav 1 500 platser avseende distansutbildning och decentraliserad utbildning. Förslag till fördelning av dessa platser lämnas i detta avsnitt. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I budgetpropositionen lämnade regeringen förslag till en fortsättning av utbyggnaden av den högre utbildningen som inleddes . Förslaget innebar att den högre utbildningen byggs ut med ytterligare 20 000 permanenta platser . Fördelningen av platserna på lärosätena som presenterades i föregående års budgetproposition redovisas i tabell 5.11. I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) föreslog regeringen att den decentraliserade utbildningen och distansutbildningen skall byggas ut med minst 1 500 platser , i första hand till stödområde 1. I regeringens förslag till utbyggnad av den högre utbildningen i budgetpropositionen 1999 ingår dessa platser men är där inte fördelade på lärosäten. Regeringen har genom beslut på grundval av ansökningar från universitet och högskolor fördelat 600 av de 1 500 platserna för decentraliserad utbildning och distansutbildning. Utbildningarna och utbildningsorterna specificerades i beslutet. Platsernas fördelning på lärosäten framgår av tabell 5.9 och medelsfördelningen anges under respektive anslag. Av resterande platser föreslår regeringen att resurser motsvarande 700 platser fördelas till den nyinrättade samt att resurser motsvarande 200 platser senare fördelas till universitet och högskolor. Regeringen ser det som angeläget att en väsentlig del av dessa resurser används i syfte att kunna möta inte tidigare förutsedda utbildningsbehov, t.ex. med anledning av omstruktureringar i försvaret eller andra större förändringar på arbetsmarknaden. Tabell 8.9 Fördelning av 1 825 platser MYNDIGHET ANTAL PLATSER Distansutbildning och decentraliserad utbildning 1 senare fördelning 700 270 120 210 200 Övrig utbildning utbildningsanordnare För senare fördelning 10 147 168 Summa 1 825 1) Regeringens disp. I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:89) lämnade regeringen förslag till fördelning av nya platser för . Av de föreslagna 20 000 platserna kvarstod 325 platser för senare fördelning. Regeringen föreslår att 157 av dessa platser fördelas till enskilda utbildningsanordnare avseende utbildning i teologi, vård/social omsorg, mänskliga rättigheter, kyrkomusik samt designutbildning vid . Se anslag B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. Resterande 168 platser avser regeringen att fördela i särskild ordning. förslag om en utökning av det statliga bidraget avseende vårdutbildningar kommer då att beaktas. 8.3.2 Nya platser i högskolan åren 2001 och 2002 Regeringens förslag: Inom ramen för de medel som beräknats för den av beslutade utbyggnaden med 10 000 platser vart och ett av byggs den grundläggande högskoleutbildningen ut med ett större antal platser och en spridning på utbildningsområden med olika ersättningsbelopp. Regeringens bedömning: Utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen bör huvudsakligen ske inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena, men även avse medicinsk utbildning, vårdutbildning, humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning samt konstnärlig utbildning. Särskilt bör behovet av utbildning inom IT-området och gränsöverskridande utbildningar i anslutning till de nämnda områdena uppmärksammas. Med den av regeringen planerade fördelningen av platser på olika utbildningsområden ryms ett större antal platser inom ramen för tidigare beräknade medel för utbyggnaden. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99: FiU27, rskr. 1998/99:249) har beslutat att utbyggnaden av grundutbildningen vid universitet och högskolor skall fortsätta. Medel har beräknats för 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. och ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Den fortsatta utbyggnaden av högskoleutbildningen möjliggör satsningar på nya komb-inationer av utbildningar. Regeringen vill särskilt framhålla behovet av gränsöverskridande utbildningar. Ett exempel är informationsteknologin i kombination med andra områden, så som industriproduktion, pedagogik, konst och vård. Höga krav och stora förväntningar riktas på utbildningssystemet. De många olika krav från arbetsmarknaden om behov av högskoleutbildade med viss inriktning har föranlett regeringen att uppdra åt att sammanfatta och analysera tillgängliga underlag vad avser tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade. En sådan rapport bör kunna tjäna som ett underlag bland andra, för såväl regeringens planering som för lärosätena då de tar ställning till dimensionering och inriktning av utbildningen. Regeringen förutsätter att inom ramen för uppdraget beaktar behovet av utbildning inom smala områden, t.ex. psykoterapi.