prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — Även med beaktande av detta anser kommittén det emellertid vara ofrånkomligt att införa särskilda bestämmelser av värdepappers- och börsrättslig karaktär för att minimera möjligheterna till kurspåverkan vid just förvärv och försäljning av egna aktier. Kommittén föreslår därför att i lagen om börs- och clearingverksam- het införs en bestämmelse av innebörd att regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, får meddela närmare före- skrifter angående de regler som börs och auktoriserad marknadsplats skall ha avseende aktiebolags handel i egna aktier. I syfte att tillgodose kravet på en god genomlysning av marknaden föreslår kommittén vidare att i lagen om handel med finansiella instrument tas in en bestämmelse av innebörd att förvärv och försäljning av egna aktier i svenskt eller utländskt bolag skall anmälas till svensk börs eller auktoriserad marknadsplats där aktierna är noterade och offentliggöras i den omfattning och på det sätt regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, föreskriver. Vad därefter gäller privata aktiebolag föreslår kommittén för det första att beslut om förvärv av egna aktier skall kunna fattas endast av bolags- stämman. Något behov av att kunna bemyndiga styrelsen att fatta ett sådant beslut finns enligt kommitténs mening inte. För stämmans beslut skall även i privata bolag gälla ett krav på kvalificerad majoritet. Ett starkt skäl till att tillåta privata bolag att förvärva egna aktier är att underlätta ägarskiften. För detta kan krävas att bolaget kan förvärva en betydande del av de egna aktierna. Den begränsning till av totalantalet aktier som för de publika bolagens del följer av det andra bolagsdirektivet bör därför inte gälla för privata bolag. Däremot skall också i dessa bolag det vederlag som lämnas för aktierna rymmas inom bolagets fria egna kapital. Beslut om överlåtelse av egna aktier som bolaget förvärvat skall även i privata bolag fattas med iakttagande av bestämmelserna om nyemission. lagförslag såvitt avser förvärv och överlåtelse av egna aktier Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härmed förekrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385),... dels att i lagen skall införas ett nytt kapitel, 11 kap., av följande lydelse. Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m. Teckning av egna aktier 1 § Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier. Om ett aktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna eller vid nyemission styrelsen och verkställande direktören anses ha tecknat aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som visar att han inte kände till eller hade bort känna till aktieteckningen. Om aktier i ett bolag har tecknats av någon i eget namn men för bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen räkning. Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om ett dotterföretags teckning av aktie i moderbolaget. Tagande av egna aktier eller aktier i moderbolag som pant 2 § Ett aktiebolag får inte ta egna aktier som pant och ett dotterföretag får inte ta aktier i sitt moderbolag som pant. Avtal i strid mot första stycket är ogiltigt. Förvärv av egna aktier 3 § Ett aktiebolag får förvärva egna aktier endast i enlighet med vad som föreskrivs i 4 7 §§. 4 § Ett privat aktiebolag får förvärva egna aktier endast genom en förhandlad överenskommelse med en eller flera ägare eller genom köp enligt ett till samtliga ägare eller samtliga ägare av ett visst slag av aktier riktat förvärvserbjudande. Ett publikt aktiebolag får förvärva egna aktier endast genom köp på börs eller annan organiserad marknadsplats eller genom köp enligt ett till samtliga ägare eller samtliga ägare av ett visst slag av aktier riktat förvärvserbjudande. 5 § Förvärv av egna aktier får inte ske med större belopp än att det finns full täckning för det bundna egna kapitalet efter förvärvet. Beräkningen därav sker enligt balansräkning för nästföregående räkenskapsår, om denna fastställs vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och annars på grundval av de handlingar som avses i 16 §. Förvärv av egna aktier får inte ske med så stort belopp att förvärvet med hänsyn till bolagets eller koncernens konsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt strider mot god affärssed. 6 § Bolagets innehav av egna aktier får i ett publikt aktiebolag utgöra högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Är bolaget moderbolag skall i detta sammanhang aktier som innehas av dess dotterföretag anses som moderbolagets. 7 § Utan hinder av 4 6 §§ får ett aktiebolag 1. förvärva egna aktier utan vederlag, 2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget övertar, 3. inlösa egna aktier enligt 19 kap. 3 §, eller 4. på auktion ropa in egna aktier som utmätts för en bolagets fordran. Bestämmelserna i 13 19 §§ tillämpas inte på förvärv som avses i första stycket. Förvärv av egna aktier genom någon annan 8 § Vid tillämpning av 5 och 6 §§ skall aktier som har förvärvats av någon som handlat i eget namn men för bolagets räkning behandlas som bolagets egna aktier. Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget 9 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i sitt moderbolag i annat fall än som avses i 7 § första stycket 1, 2 och 4. Otillåtet förvärv av egna aktier 10 § Aktier som förvärvats i strid med 4 6 § skall avyttras senast efter förvärvet. Aktier som inte avyttrats är ogiltiga. Bolaget skall nedsätta aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet inträtt. Nedsättningsbeloppet skall överföras till reservfonden. 11 § Aktier i ett publikt aktiebolag, som förvärvats enligt 7 § skall avyttras så snart det kan ske utan förlust, dock senast efter förvärvet, om bolaget inte får inneha aktierna enligt 6 §. Aktier som inte avyttras är ogiltiga. Bestämmelserna i 10 § om nedsättning av aktiekapitalet skall i sådant fall tillämpas. 12 § Förvärvar ett dotterföretag i strid med 9 § aktier i sitt moderbolag är förvärvet ogiltigt. Har ett aktiebolag blivit moderbolag och innehar dotterföretaget aktier i moderbolaget skall aktierna avyttras så snart det kan ske utan förlust, dock senast efter förvärvet. Aktier som inte avyttrats är ogiltiga. Moderbolaget skall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet inträtt. Nedsättningsbeloppet skall överföras till reservfonden. Beslut om förvärv av egna aktier i privat aktiebolag 13 § Beslut om förvärv av egna aktier i privat aktiebolag fattas av bolagsstämman. I förslag till beslut som avses i första stycket skall anges syftet med förvärvet samt om aktierna skall förvärvas genom en förhandlad överenskommelse med en eller flera ägare, eller ett till samtliga aktieägare eller samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande. Skall aktierna förvärvas genom en förhandlad överenskommelse skall förslaget innehålla uppgift om 1. överlåtarens namn och adress, 2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som skall förvärvas, 3. det vederlag som skall lämnas för varje aktie, 4. den tid inom vilken aktierna skall betalas, samt 5. övriga villkor för förvärvet. Skall aktierna förvärvas genom ett till samtliga aktieägare eller samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande skall förslaget innehålla uppgift om 1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken erbjudandet skall genomföras, 2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som erbjudandet skall avse, och 3. det vederlag som skall lämnas för aktierna. Beslut om förvärv av egna aktier i publikt aktiebolag 14 § Beslut om förvärv av egna aktier i publikt aktiebolag fattas av bolagsstämman, om inte annat följer av 15 §. I förslag till beslut som avses i första stycket skall anges syftet med förvärvet samt om aktierna skall förvärvas genom köp på börs eller annan organiserad marknadsplats, eller ett till samtliga aktieägare eller samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande. Skall aktierna förvärvas genom köp på börs eller annan organiserad marknadsplats skall förslaget innehålla uppgift om 1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut skall verkställas, 2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som får förvärvas, och 3. det lägsta och högsta belopp som får betalas för aktierna. Skall aktierna förvärvas genom ett till samtliga aktieägare eller samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande skall förslaget innehålla uppgift om 1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken erbjudandet skall genomföras, 2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som erbjudandet skall avse, och 3. det vederlag som skall lämnas för aktierna. 15 § I ett publikt aktiebolag kan bolagsstämman bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av aktier i bolaget genom köp på börs eller annan organiserad marknadsplats. Bemyndigandet skall innehålla innehålla uppgift om 1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyndigandet får utnyttjas, 2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som får förvärvas, samt 3. det lägsta och högsta belopp som får betalas för aktierna. Redovisningshandlingar 16 § Om årsredovisningen inte skall behandlas på stämma som avses i 13, 14 eller 15 §, skall till förslaget till beslut fogas 1. en kopia av den senaste årsredovisningen, försedd med anteckning om bolagsstämmans beslut rörande bolagets vinst eller förlust, samt kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 2. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning, vilka inträffat efter årsredovisningens avgivande, samt 3. ett av revisorerna avgivet yttrande över redogörelsen. Tillhandahållande av förslag till beslut m.m. 17 § Förslaget till beslut, i förekommande fall tillsammans med handlingar som avses i 16 §, skall hållas tillgängligt för aktieägarna före den bolagsstämma vid vilken frågan om bolagets förvärv av egna aktier skall prövas. En kopia av handlingarna skall genast sändas till aktieägare, som begär det och uppger sin postadress. Handlingarna skall läggas fram på stämman. Kallelsens innehåll 18 § Kallelsen till bolagsstämman skall ange förslagets huvudsakliga innebörd. Majoritetskrav 19 § Beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier är giltigt, om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Överlåtelse av egna aktier 20 § Beslut om överlåtelse av egna aktier i annat fall än som avses i 10 12 §§ fattas med tillämpning av bestämmelserna i 6, 8 och 9 kap. om nyemission. Remissinstanser som yttrat sig över delbetänkande i den del det avser förvärv av egna aktier Riksbank, , , Kammarrätten i , , Riksåklagaren, , , , , Riksrevisions- verket, , Statskontoret, Styrelserna för allmänna pensionsfonden Fjärde fondstyrelsen, vid , Juridiska fakultetsnänmden vid , i , , , , Redovis- ningrådet, i , Tjänstemännens central- organisation , , , , , , , , , , , Byggentreprenörerna, Ackordscentral, Företagarnas Riksorgani- sation, , , , , Föreningen , , redovisningskonsulters Förbund , Bokförings- och , , Finans- analytikers Förening, , , Aktiespararna, , , , , Styrelseakademien. Utdrag ur promemoria Redovisning vid förvärv och överlåtelse av egna aktier 1 Bakgrund I råder i princip ett förbud för aktiebolag att förvärva egna aktier. Förvärv av egna aktier får endast ske i vissa särskilt angivna undantagsfall och de förvärvade aktierna måste avyttras så snart det kan ske (se 7 kap. 2 § aktiebolagslagen, 1975:1385). På grundval av förslag som har lämnat i betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) pågår i ett lagstiftningsarbete inriktat på att ge aktiebolag i ett första steg publika aktiebolag större möjligheter att förvärva och överlåta egna aktier. I fråga om publika aktiebolag övervägs att ge sådana bolag en rätt att från och med årsskiftet 1999/2000 inneha högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Arbetet är inriktat på att regeringen skall kunna besluta om en proposition . Om publika aktiebolag tillåts förvärva och överlåta egna aktier i större utsträckning än vad som är tillåtet , ger det ytterligare aktualitet åt frågan om hur egna aktier bör redovisas. Bedömningen av behovet av ytterligare lagregler måste göras mot bakgrund av de regler om redovisning av egna aktier som redan finns, de krav som EG-rätten ställer och den internationella utvecklingen i denna fråga, främst utvecklingen inom (). 1.1 Svensk rätt Om ett aktiebolag med stöd av 7 kap. 2 § aktiebolagslagen innehar egna aktier, skall dessa i balansräkningen tas upp under en särskilt post bland Kortfristiga placeringar (se bilaga 2 till årsredovisningslagen [1995:1554]). Posten får inte tas upp till något värde (se 4 kap. 14 § årsredovisningslagen). I det balansräkningsschema som finns i artikel 9 i EG:s fjärde bolags- rättsliga direktiv och som har utgjort förebilden för årsredovisnings- lagens balansräkningsschema återfinns också en post Egna aktier bland Finansiella anläggningstillgångar. Anledningen till att den posten inte togs med i årsredovisningslagens schema är att nuvarande svenska regler tillåter innehav av egna aktier endast . Det bedömdes därför vara lämpligare att alltid redovisa dem bland Kortfristiga placeringar (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 22). Ett bolag som innehar egna aktier är dessutom tvunget att i anslutning till posten Eget kapital specificera det nominella beloppet av det antal egna aktier som bolaget innehar (se 5 kap. 14 § tredje stycket årsredovisningslagen). Lagen ställer inte något krav på att bolaget i förvaltningsberättelsen lämnar särskilda upplysningar om innehav av egna aktier. Sådana krav uppställs däremot i EG-rätten. Enligt artikel 22.2 i det andra bolagsrättsliga direktivet och artikel 46.2 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet skall sålunda den nationella lagstiftningen, om den tillåter förvärv av egna aktier, kräva att förvaltningsberättelsen innehåller skälen för de förvärv som har skett under räkenskapsåret, antal och nominellt värde av de aktier som har förvärvats och avyttrats under räkenskapsåret samt den andel av det tecknade aktiekapitalet som dessa aktier utgör, uppgift om vederlag som har utgått vid förvärv eller avyttring mot vederlag, antal och nominellt värde beträffande samtliga aktier som innehas av bolaget samt den andel av det tecknade kapitalet som dessa aktier utgör. Dessa bestämmelser har inte införts i svensk rätt. Det samman- hänger med att bestämmelserna torde vara avsedda att tillämpas endast i de fall en medlemsstat mera generellt tillåter förvärv av egna aktier (jfr SOU 1992:83 s. 274). 1.2 Internationella redovisningsnormer () verkar för en internationell utveckling och harmonisering på redovisningsområdet. Som ett led i det arbetet utformar och publicerar rekommen- dationer, de s.k. International Accounting Standards (IAS). Inom finns en "akutgrupp" () som vid behov gör uttalanden om hur skall tolkas i de fall olika tolkningar förekommer. Även uttalanden från publiceras. I IAS 16 som publicerades och behandlar redovisning av egna aktier uttalas att egna aktier skall redovisas i balansräkningen som ett avdrag från eget kapital. I noterna skall förvärvet av egna aktier redovisas som en förändring i eget kapital (se IAS 16 punkten 4). Upplysning om storleken på avdraget från eget kapital skall anges i balansräkningen eller i noterna (punkten 6). När aktierna avyttras, skall eventuell vinst eller förlust inte resultatföras. Mottagen ersättning skall endast redovisas som en förändring i eget kapital (se punkten 5). I uttalandet hänvisas också till IAS 1.74(a)(vi) som föreskriver att anskaffningskostnaden för egna aktier kan redovisas antingen i balansräkningen eller i noterna (se punkten 10). Det får ske på flera olika sätt såsom exempelvis a) "the total costs may be shown as a one-line adjustment to equity", dvs. de totala kostnaderna tas upp som en egen justeringspost i fritt eget kapital, b) "the par value, if any, may be shown as a deduction from share capital, with adjustment of premiums or discounts against other categories of equity", dvs. aktiekapitalet minskas med aktiernas nominella värde som ett eventuellt över- eller underpris för aktierna redovisas som en justeringspost i exempelvis balanserad vinst eller förlust, eller c) "each category of equity may be adjusted", dvs. alla poster i eget kapital får proportionellt reduceras med anskaffningsvärdet för aktierna. 2 Bör årsredovisningslagen ändras? Om svenska publika aktiebolag får en förhållandevis vidsträckt möjlighet att förvärva egna aktier, bör årsredovisningslagen i så fall ändras i något eller några avseenden? De frågor som då kan ställas är framför allt följande. 2.1 Tillgängliga redovisningsalternativ Den grundläggande frågeställningen är om egna aktier skall anses ha något värde för bolaget som bör återspeglas i årsredovisningen. Olika länders lagstiftning intar olika synsätt i frågan. I det fjärde direktivet lämnas två alternativ vad gäller redovisning av egna aktier (jfr artiklarna 8, 9 och 10 i det fjärde direktivet). Det ena alternativet är att redovisning sker i balansräkningen på tillgångssidan. Utgångspunkten för denna redovisningsmetod är uppenbarligen att aktierna anses ha ett värde för bolaget som skall uppskattas enligt direktivets bestämmelser. Det andra alternativet är att aktierna över huvud taget inte tas upp i balansräkningen. Gällande svensk rätt motsvarar det senare av dessa båda alternativ aktierna skall visserligen tas upp i balans- räkningen men åsätts inget värde. 2.2 Bör egna aktier tas upp som en tillgång i balansräkningen? Enligt artiklarna 8, 9, 10 och 13.2 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet får men behöver inte den nationelle lagstiftaren föreskriva att egna aktier skall tas upp i balansräkningen som en tillgång. Om egna aktier tas upp i balansräkningen, skall ett motsvarande belopp som bolaget inte får förfoga över tas upp som en reserv på passivsidan (se artikel 22.1 b i det andra bolagsrättsliga direktivet). Som ovan har nämnts förutsätter direktivbestämmelserna uppenbarligen att egna aktier, om de redovisas som en tillgång i balansräkningen, skall tas upp till ett värde och värderas enligt de värderingsregler som finns i det fjärde direktivet. Denna redovisningsmetod framstår dock som tveksam, eftersom den ger intrycket av att det sammanlagda egna kapitalet i bolaget är detsamma före som efter förvärvet, trots att förvärvet har inneburit en minskning av tillgångar utan att bolaget har tillförts något reellt värde. Bilden av det egna kapitalet blir alltså felaktig, något som i sin tur kan leda till att nyckeltalsberäkningar slår fel. Till detta kommer att metoden förmodligen inte överensstämmer med IAS 16. IAS förutsätter att förvärv av egna aktier kommer till synes i en minskning av eget kapital. Det nu behandlade direktivalternativet bör alltså inte väljas. Är det då befogat att behålla den nuvarande svenska modellen, där aktierna tas upp som tillgång men utan något värde? Denna redovisningsmetod har inte samma nackdelar som den nämnda modellen. Metoden kan sägas ha ett mera begränsat syfte, nämligen att lämna upplysning om att företaget innehar egna aktier. Det slaget av information kan dock likaväl lämnas genom en not- upplysning. Den svenska metoden synes dessutom mindre väl överens- stämma med det fjärde direktivet. Direktivet innehåller inte någon särskild föreskrift om att egna aktierna kan tas upp som tillgång utan att åsättas något värde. Det synes i stället bygga på tanken att ett innehav av egna aktier skall behandlas som vilket aktieinnehav som helst, om de tas upp på balansräkningens tillgångssida. Redovisas ett innehav av egna aktier på balansräkningens tillgångssida, skall posten följaktligen åsättas ett värde och, i likhet med andra tillgångar, bli föremål för värde- justeringar när så behövs. Mot den nu gällande metoden kan också anföras att det är principiellt felaktigt att ta upp egna aktier på tillgångssidan i balansräkningen om tillgångsposten inte kan bli föremål för värdejusteringar. Övervägande skäl talar därför för att ett innehav av egna aktier inte bör tas upp på balansräkningens tillgångssida utan endast framgå genom en tilläggsupplysning, normalt i en not (se dock avsnitt 3 om sådana innehav som enligt lagen om värdepappersrörelse får ske för att underlätta rörelsen). Balansräkningsschemat i bilaga 2 till årsredovisningslagen bör därför justeras på så sätt att posten Egna aktier utgår. Vidare bör bestämmelsen i 4 kap. 14 § första stycket årsredovisnings- lagen om att egna aktier inte får tas upp till något värde ersättas av en bestämmelse om att utgifter för egna aktier över huvud taget inte får tas upp som tillgång. I 5 kap. 14 § tredje stycket årsredovisningslagen föreskrivs att det i årsredovisningen skall lämnas information om det nominella värdet av egna aktier. Från användarsynpunkt är inte endast den uppgiften utan också uppgifter om den sammanlagda ersättning som bolaget har betalat för egna aktier av visst intresse. Det kan därför ifrågasättas om inte också ett sådant upplysningskrav bör uppställas. Ett författningsförslag med denna innebörd lämnas längre fram i denna promemoria. 2.3 Bör betalningar i samband med förvärv och överlåtelse av egna aktier resultatföras? Det kan synas som att ett aktiebolag som säljer ut egna aktier till ett högre respektive lägre pris än vad det har förvärvat aktierna för därigenom gör en vinst respektive en förlust som likt andra vinster och förluster bör redovisas i resultaträkningen. Den förändring i eget kapital som uppkommer i behandlade situationer torde emellertid inte vara att bedöma som en vinst eller en förlust för bolaget utan snarare som en förmögenhetsöverföring mellan å ena sidan de aktieägare som gett upp sin andel i eget kapital och de kvarstående aktieägarna (jfr IAS 32. Mot den bakgrunden ligger det närmast till hands att såsom har konstaterats i IAS 16 anse att förvärv med åtföljande utförsäljning inte ger upphov till en sådan förändring av bolagets förmögenhetsställning som bör återspeglas som en vinst eller förlust i resultaträkningen. Är detta synsätt då förenligt med EG-rätten? Det fjärde direktivet får förstås så att egna aktier som tas upp som tillgång i balansräkningen skall göras till föremål för behövliga värdejusteringar vilka skall redovisas i resultaträkningen (jfr artiklarna 35.1.c och 39.1.b i det fjärde direktivet). Det slaget av redovisning förutsätter resultatföring. Den ovan förordade ordningen där egna aktier inte tas upp på tillgångssidan i balans- räkningen utan endast redovisas i form av en tilläggsupplysning träffas däremot inte av EG-rättens krav på resultatföring och förslaget strider därför inte heller mot EG-rätten. Utbetalningar och inbetalningar till bolaget i samband med förvärv och överlåtelser av egna aktier bör således inte resultatföras. I stället bör vid förvärv av egna aktier avdrag ske i eget kapital med beloppet av den ersättning som har lämnats för aktierna. Vid avyttring bör i stället det egna kapitalet ökas med den erlagda köpeskillingen. Någon redovisning i resultaträkningen bör inte komma i fråga. Beträffande behovet av lagbestämmelser, se nedan avsnitt 2.4. Beträffande vissa slag av innehav för att underlätta värdepappersrörelse, se avsnitt 3. 2.4 Hur skall förändringen i eget kapital redovisas? Av det föregående har framgått att ett förvärv eller en försäljning av egna aktier bör redovisas som en förändring i eget kapital. Frågan uppkommer hur denna redovisning skall ske. Enligt 5 kap. 14 § andra stycket årsredovisningslagen skall förändringar i eget kapital jämfört med föregående år specificeras.