prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Anslagssparandet får kvarstå eftersom anslaget bör innehålla en reserv för återställningskostnader som kan bli aktuella då hyresavtalen löper ut. Slutsatser För föreslår regeringen ett anslag på . har anslaget beräknats till respektive . A6 Tabell 3.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 356 000 2000 Förslag 384 772 2001 Beräknat 390 106 2 2002 Beräknat 394 757 3 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårpropositon. 2 Motsvarar 384 622 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 383 572 tkr prisnivå. () mål är att bidra till ökad kunskap om tillstånd, utveckling och samband i samhället i stort genom statistik grundad på vetenskapliga metoder. SCB:s verksamhet omsluter ca och finansieras till med avgifter. Vid utgången av 1998 var anslagssparandet vilket i stort sett motsvarar förseningar i statistikproduktionen. SCB får disponera hela anslagssparandet. Merparten av medlen kommer att finansiera inarbetning av förseningarna. Överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten var . har av anslaget ställts till regeringens disposition. Regeringens överväganden Resultatbedömning Den löpande statistikproduktionen har genomförts enligt planerna. Förseningarna i produktionen har dock ökat något . Särskilda insatser har gjorts och pågår för att förbättra den ekonomiska statistiken i enlighet med regeringens krav. Ansvaret för statistiken över EU:s interna handel (Intrastat) har tagits över från . Anpassningar av statistiken till de krav som är beslutade inom EU har genomförts. Statistikens tillgänglighet och flexibilitet har successivt ökat som resultat av bl.a. övergång till databasbaserad statistikproduktion, nya statistiska databaser och ökad publicering via Internet. Förvaltningsuppgifterna har fullföljts enligt intentionerna. Kvalitetsutvecklingen har varit övervägande positiv. Vissa indikerar dock att förbättringstakten avtog . Myndighetens ekonomi är god efter tidigare års obalans mellan intäkter och kostnader. Besparingskraven har uppnåtts och anslagssparandet har ökat. Underlag som SCB har tagit fram indikerar en produktivitetstillväxt på . Tabell 3.18 Utveckling för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor 1995/96 18 mån 1996 1997 1998 Intäkter 485 000 338 800 377 800 369 000 Kostnader 490 800 349 400 384 2001 346 600 Resultat - 5 800 - 10 400 - 6 400 22 400 Ack. överskott 28 200 . . 13 800 36 200 1 Inkl. extraordinära omstruktureringskostnader på ca . Den avgiftsfinansierade verksamhetens intäkter har minskat . har kostnaderna minskat vilket innebär att resultatet har förbättrats betydligt jämfört med de närmast föregående åren. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.19 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1998 369 000 346 600 22 400 Prognos 1999 368 000 363 000 5 000 Budget 2000 375 000 375 000 0 SCB bedömer att en viss fortsatt ökning av den avgiftsfinansierade verksamheten är trolig. En förutsättning är att man kan behålla nivån på uppdragen från de stora statistikkunderna och tjänsteexporten. Slutsatser Regeringen bedömer att SCB i allt väsentligt har nått upp till de mål som gäller för verksamheten. Det är positivt att den löpande statistikproduktionen har fullföljts enligt planerna och att myndighetens ekonomi nu är i balans. Det är angeläget att kvaliteten i statistikprodukterna är hög och att det sker en fortlöpande förbättring. Målen för verksamheten ligger fast. Ekonomisk statistik, uppbyggnad av ett yrkesregister och förberedelser för en registerbaserad folk- och bostadsräkning är verksamheter som skall prioriteras. God tillgänglighet till information är nödvändigt för att kunna bevara och utveckla demokratin. För att öka tillgängligheten till SCB:s statistiska databaser via Internet avser regeringen att uppdra åt SCB att påbörja ett arbete som syftar till fri tillgång till dessa databaser. Tabell 3.20 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 355 127 Pris- och löneomräkning + 1 822 Yrkesregister + 6 000 Justering av + 30 861 Lokalkostnadsbesparing enligt tidigare beslut -7 038 Engångsbelopp - 2 000 Förslag 2000 384 772 Regeringen föreslår ett anslag för på . Beräkningarna inkluderar en förstärkning med för uppbyggnad av ett yrkesregister. Förstärkningarna finansieras genom att anslaget A13 Utvecklingsarbete under utgiftsområde 2 minskas med , anslaget B1 under utgiftsområde 10 minskas med , anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. under utgiftsområde 14 minskas med och anslaget E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. under utgiftsområde 16 minskas med . Vid beräkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Anslaget för har beräknats till . Anslaget för har beräknats till . Beräkningarna inkluderar en engångsvis neddragning av anslaget med för att finansiera kostnaderna för den registerbaserade folk- och bostadsräkningen. A7 Folk- och bostadsräkning Tabell 3.21 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 000 2000 Förslag 13 000 2001 Beräknat 10 000 2002 Beräknat 78 000 Det stora anslagssparandet vid utgången av 1998 förklaras av att förberedelserna för en registerbaserad folk- och bostadsräkning är kraftigt försenade. Regeringens överväganden beslutade att det skall genomföras en registerbaserad folk- och bostadsräkning och att denna skall föregås av en försöksverksamhet i och delar av (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Försöksverksamheten har genomförts och utvärderats. Utvärderingen visade att uppläggningen av lägenhetsregistret i försöksområdena har fungerat bra medan folkbokföringen har inneburit vissa problem genom att en mindre del av befolkningen inte har kunnat folkbokföras på lägenheter. Dessa problem bedöms emellertid vara av övergående karaktär och kunna lösas bl.a. genom att skapa stabila lägenhetsbeteckningar. Regeringen lämnade i tilläggsbudget till statsbudgeten för förslag om ytterligare medel för verksamheten och förslag om medel för uppbyggnad av ett yrkesregister. Vidare informerade regeringen att genomförandet av den första registerbaserade folk- och bostadsräkningen kommer att försenas. godkände regeringens förslag (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning om uppläggning av ett yrkesregister, ett lägenhetsregister och folkbokföring på lägenheter samt den reglering som behövs för att genomföra en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Slutsatser Regeringen föreslår ett anslag för på . Anslaget för har beräknats till . Anslagsnivån är beräknad utifrån antagandet att det stora anslagssparandet förbrukas och 2001. Anslaget har beräknats till . A8 Kammarkollegiet Tabell 3.22 Anslagsutveckling Tusental kronor 29 185 2000 Förslag 32 889 2001 Beräknat 33 408 1 2002 Beräknat 33 954 1 1 Motsvarar prisnivå. Kollegiets verksamhet är till största delen () finansierad via avgifter och andra ersättningar. När det gäller den anslagsfinansierade delen skedde en viss minskning av det stora anslagssparandet. förväntas anslagssparandet i princip förbrukas eftersom kollegiet har flera uppgifter som inte finansieras inom den ordinarie ramen. Regeringens överväganden Resultatbedömning I årsredovisningen redovisas kollegiets verksamhet under 14 verksamhetsgrenar grupperade inom två områden, Myndighetsuppgifter och Uppdragsverksamhet. Sammantaget har kollegiet uppnått ett gott resultat i verksamheten även . Myndighetsuppgifter Arvsfondsärendena har av kollegiet hanterats inom uppsatta normtider och fastigheternas försäljningsvärden har överstigit värderingarna. Totalt sett har dock fonden tillförts mindre kapital än 1997 (mindre). Inom de tre rättsliga verksamhetsgrenarna Arvs-, gåvo- och stämpelskatt, Stiftelserätt och Vattenrätt har kollegiet på ett tillfredsställande sätt bidragit till målet att upprätthålla en konsekvent rätts- tillämpning. Auktorisationsprövningen av tolkar och översättare har kollegiet inriktat på de språkgrupper där samhällsbehoven varit störst. De garantier som reseföretagen ställt på kollegiets uppmaning har i samtliga fall där de behövt tas i anspråk täckt resenärernas krav. Kollegiet har dessutom utvecklat tillsynsverksamheten på området. När det gäller kollegiets roll som kanslifunktion till nämndmyndigheter bedöms stödet i samtliga fall ha bidragit till ett gott resultat för nämnderna. Verksamhetsgrenen Inköpssamordning startades under budgetåret. Uppbyggnadsarbetet har fungerat bra och verksamheten har fått en bra start. Uppdragsverksamhet Även när det gäller verksamhetsområdet är bilden i stort positiv. Verksamhetsgrenen Administrativ service kan uppvisa en mindre vinst. Utvecklingen inom Det statliga försäkringssystemet är god för samtliga försäkringsslag. Det ekonomiska resultatet är positivt, även inom verksamhetsskyddet som fått bära delar av kostnaderna för hallandsåsskadan under budgetåret. Avkastningen inom aktiekonsortium överstiger jämförelseindex och räntekonsortiets genomsnittliga avkastning för den senaste femårsperioden ligger också över sitt jämförelseindex. Ett av målen för verksamhetsgrenen Fordringsbevakning är att avgiftsintäkterna skall täcka av verksamhetens kostnader över tiden. uppnådde kollegiet endast en kostnadstäckning på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.23 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 135 680 122 014 13 666 Prognos 1999 136 100 124 400 11 700 Budget 2000 126 900 116 900 10 000 Slutsatser har regeringen framhävt kollegiets roll att fungera som stabsorgan med kapacitet att snabbt och flexibelt kunna ta emot och avveckla verksamheter inom olika områden. Det är viktigt att kollegiet fortsätter att utveckla sin organisation och kompetens så att myndigheten även kan klara denna svåra uppgift med gott resultat. I kollegiets roll som stabsmyndighet ligger även att ge stöd och service åt de små myndigheterna samt att ta ett särskilt ansvar för att bevaka dessa myndigheters intressen i olika sammanhang. En annan viktig uppgift för kollegiet är att utgöra det statliga egenregialternativet när det gäller vissa verksamheter som staten har ett intresse att bedriva vid sidan av den privata sektorn, t.ex försäkringar, fondförvaltning och inkassoverksamhet. När det gäller kollegiets nya uppgift att ansvara för samordningen av den statliga upphandlingen börjar denna verksamhet nu finna sina former. Det är således nu möjligt att närmare bestämma en permanent finansiering av inköpssamordningen. kommer verksamheten att finansieras via de provisioner som de upphandlingsansvariga myndigheterna tar ut av leverantörerna i samband med utnyttjandet av de för staten gemensamma ramavtalen. Tabell 3.24 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 24 256 Pris- och löneomräkning 109 Överföring från uo 4, anslaget F7 3 000 Överföring från uo 17, anslaget K1 50 Justering av 5 474 Förslag 2000 32 889 Kammarkollegiets anslag inkluderar en överföring på från anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet inom utgiftsområde 4. Överföringen motiveras av att anslaget F7 föreslås avvecklas och att kollegiet i så fall tillförs medel från anslaget i proportion till myndighetens belastning på anslaget. Överföringen från anslaget K1 Stöd till trossamfund inom utgiftsområde 17 förklaras av kollegiets nya uppgift att fastställa begravningsavgift för personer som inte tillhör . Vid anslagsberäkningen har dessutom en teknisk justering gjorts. Justeringen har genomförts för att korrigera den kompensation för premierna i avtalsförsäkringarna som tidigare lagts in i anslaget. Anslaget har beräknats till och för till . Tabell 3.25 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 503 2000 Förslag 7 637 2001 Beräknat 7 247 1 2002 Beräknat 7 363 2 1 Motsvarar 7 137 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 137 tkr prisnivå () hade vid utgången av 1998 ett anslagssparande på . Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav i budgetpropositionen , nämligen för bl.a. finansiering av extra anställd personal och viss statistikinsamling. Anslagssparandet beräknas komma att förbrukas . Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för NOU har varit att verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och i enlighet med lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), EG:s rättssystem på området och WTO- överenskommelsen vad avser offentlig upphandling. NOU har i allt väsentligt uppnått de i regleringsbrevet uppsatta målen för sin verksamhet. Inom verksamhetsområdet skall ökad efterlevnad av regelsystemet bland upphandlande enheter nås. NOU har , som en uppföljning av utvärdering av , fastställt en tillsynsstrategi för att åstadkomma bättre regelefterlevnad genom aktiva tillsynsåtgärder. Vidare har NOU gjort en inledande kartläggning av olika typer av brister som har kunnat konstateras i framför allt rättsfall och NOU:s ärenden. Kartläggningen utgör underlag för inriktningen av den egeninitierade tillsynen. I syfte att förbättra regelefterlevnaden har NOU initierat några tillsynsprojekt, bl.a. hur kommunala bolag följer . Tillsynsinsatser har även genomförts på landstingsägda sjukhus. Regelefterlevnaden har också kontrollerats i särskilt utvalda ärenden, nämligen i klagomålsärenden som tar upp frågor av mer allmänt eller principiellt intresse samt i vissa uppföljningar. Ett tiotal statliga myndigheter har berörts av sådana ärenden, ett trettiotal kommuner, ett par kommunala bolag samt några landsting och landstingsägda bolag. Effekterna på regelefterlevnaden i stort är visserligen svåra att bedöma men de initiativ som NOU har tagit kombinerat med de regeringsuppdrag som NOU har haft, bl.a. att kartlägga vilka statliga bolag som kan anses utgöra upphandlande enheter, torde ha bidragit till en bättre regelefterlevnad. Tillsynsverksamheten har prioriterats enligt regeringens direktiv. Inom verksamhetsområdet skall NOU bl.a. vidta åtgärder för en effektivare upphandling. Resultatet är tillfredsställande. Inom verksamhetsområdet är målet att ambitionsnivån, särskilt när det gäller den individuella informationen, skall sänkas. Så har också skett. Informationen skall bl.a. lämnas i en praktisk vägledning. Denna vägledning är av flera skäl försenad. NOU har dock väsentligt effektiviserat informationsverksamheten, bl.a. med hjälp av IT. Översyn av verksamheten NOU är föremål för översyn. En särskild utredare har tillkallats med uppgift att utreda organisationen av NOU och vilken roll samt vilka uppgifter nämnden bör ha med hänsyn till behovet av tillsyn av offentlig upphandling (dir. Fi 1998:08). Utredaren skall också göra en översyn av bestämmelserna i 6 kap. lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), som bl.a. avser upphandlingar under tröskelvärdena. Möjligheterna att effektivisera den offentliga upphandlingen skall vara utgångspunkt för utredningen. Beslut om tilläggsdirektiv för en parlamentarisk kommitté har fattats och utöver de tidigare direktiven skall den parlamentariska utredningen ta fram riktlinjer för det svenska arbetet med upphandlingsfrågor i EU. Utredningen skall också bl.a bedöma vilka närmare avvägningar som en upphandlande enhet bör göra när enheten skall anta det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga och om enheten skall göra samma avvägningar oberoende av värdet på upphandlingen. skall utredaren lämna ett delbetänkande som bl.a. omfattar förslag om NOU:s framtida roll. Resultatet av tilläggsdirektiven skall redovisas senast . Slutsatser Regeringen anser att inriktningen av NOU:s verksamhet skall vara oförändrad i avvaktan på resultatet av översynen av NOU:s framtida organisation, roll och uppgifter. Detta betyder bl.a. att tillsynsverksamheten skall prioriteras. Tabell 3.26 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 6 427 Pris- och löneomräkning 327 Ökat resursbehov 500 Justering av 459 Förslag 2000 7 637 Ställningstagandet till NOU:s framtida organisationen kommer troligen att kunna göras . Mot den bakgrunden är det olämpligt att NOU ingår avtal, som binder myndigheten , t.ex. hyreskontrakt. För att undvika alltför stora negativa effekter på verksamheten har anslaget räknats upp engångsvis som kompensation för bl.a. en förväntad hyreshöjning. Ökningen har finansierats genom omprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområde 2. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringar. Anslaget har tillförts . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . A10 Tabell 3.27 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 2000 Förslag 10 184 2001 Beräknat 10 332 2 2002 Beräknat 10 486 3 1 Myndigheten inrättades . 2 Utöver denna prognos beräknar rådet förbruka 3 000 tkr av äldre anslaget D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, UO14. 3 Motsvarar 10 184 tkr prisnivå. inrättades och är en central förvaltnings- myndighet med uppgift att stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. I samband med inrättandet av myndigheten avvecklades verksamheten vid Statens förnyelsefonder. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens kvalitets- och kompetensråds del av mål inom utgiftsområde 2 är att verka för att statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i det allmänna intresset samt att myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Det övergripande verksamhetsmålet för myndigheten är att bidra till att öka genomslagskraften av regeringens förvaltningspolitiska proposition vad gäller kvalitet, kompetens och etik. Myndigheten skall bland annat verka för att systematiskt kvalitetsarbete inom myndigheterna ökar samt utveckla och förmedla en gemensam basutbildning i förvaltningskunskap samt en kvalificerad aspirantutbildning för statsanställda. Myndigheten disponerar ett äldre anslag D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, som vid ingången av uppgick till . Dessa medel har avsatts efter förhandlingar mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna. Anslaget skall användas för kostnader i samband med avvecklingen av Statens förnyelsefonder samt och i övrigt användas efter styrelsebeslut inom ramen för myndighetens verksamhetsområde. Myndighetens verksamhet skall huvudsakligen finansieras av anslagsmedel, men får i begränsad omfattning finansieras av avgiftsinkomster. Myndighetens avgiftsinkomster får bl.a. komma från uppdrag som myndigheten åtar sig för grupper av myndigheter eller icke-statliga organisationer, deltagaravgifter samt från försäljning av material. Myndigheten får även ta emot och disponera bidrag från icke-statliga finansiärer. Tabell 3.28 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 - Budget 2000 1 000 Avgiftsinkomsterna får disponeras av myndigheten. Slutsatser En jämförelse mellan tilldelat förvaltningsanslag och prognostiserat utfall visar en skillnad på . Anledningen är att myndigheten är under uppbyggnad varför förvaltningsanslaget för troligtvis inte kommer att förbrukas fullt ut . Den prognostiserade anslagsbehållningen på bedöms dock behövas för att klara utgifterna för , varför ett förvaltningsanslag i den storleksordning som föreslagits för bedöms vara nödvändigt. har en viktig funktion att fylla i rollen att stödja och främja kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Det är därför av stor vikt att myndigheten under uppbyggnadsskedet vidtar de åtgärder som krävs för att den skall kunna utöva sin roll så effektivt som möjligt. Det innebär bl.a. att rätt kompetens byggs upp, att kontaktnät med viktiga aktörer upprättas samt att en handlingsplan med specificerade och från andra myndigheter klart avgränsade aktiviteter utarbetas. Det är naturligt att av myndighetens verksamhet präglats av detta. Myndigheten har under den första delen av verksamhetsåret varit ett stöd i regeringens arbete med att utveckla kvalitetstänkandet i statsförvaltningen. A11 Vissa nämnder m.m. Tabell 3.29 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 263 2000 Förslag 968 2001 Beräknat 983 1 2002 Beräknat 999 2 1 Motsvarar 968 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 968 tkr prisnivå. Flertalet nämnder handhar frågor inom det statliga arbetsgivarpolitiska området. Nämnderna kan därvid ha att pröva frågor om ersättningar som regleras i kollektivavtal, pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av avtal, pröva frågor om disciplin-ansvar och avskedande beträffande innehavare av högre statliga anställningar etc. Från anslaget betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för , , i vissa trygghetsfrågor (i den mån Kammarkollegiet, som utför kansligöromål åt nämnden, har behov av ytterligare medel för detta ändamål), , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, , och . Från anslaget betalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Regeringens överväganden Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Som en konskevens av kyrkans skiljande från staten upphör fr.o.m. . Prognosen för innevarande budgetår pekar mot att anslagna medel, inklusive anslagssparande kommer att förbrukas. Som en konsekvens av moderniseringen av beredskapslagstiftningen för försäkringsverksamhet under krig och krigstillstånd m.m. kommer att läggas ner (prop. 1998/99:85, bet. 1998/99:FiU18, rskr. 1998/99:226). Ansvaret för registrering av inträffade skador överförs till . Vidare kommer viss förstärkning av att behöva ske. Sammantaget uppstår dock inga statsfinansiella konsekvenser i och med att motsvarande resurser frigörs när läggs ner. A12 Tabell 11.30 Anslagsutveckling Tusental kronor Utgifts- prognos 2 193 2000 Förslag 1 727 2001 Beräknat 1 752 1 2002 Beräknat 1 777 2 1 Motsvarar 1 727 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 727 tkr prisnivå. Kostnaderna för avser främst arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Vid utgången av hade ett anslagssparande på . Detta förklaras av att arvoden i samband med konferenser kom att betalas ut först . Enligt Ekonomiska rådets budgetprognos kommer anslagssparandet att tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning är ett organ knutet till . Rådet består av sex nationalekonomiska forskare (en kvinna, fem män) förordnade av regeringen. Vidare är generaldirektör adjungerad medlem. Det effektmål som rör Ekonomiska rådets verksamhet är: Tillförlitliga analyser och bedömningar av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen. Ekonomiska rådets del av effektmålet är att ta initiativ till forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet fungerar rådet som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. har enligt regeringens bedömning uppfyllt sin del av effektmålet. Bland annat har tre konferenser arrangerats; The Political Economy of Labor Market Reform, Can Education ?, och Risk Allocation and EMU. Rådet har också arrangerat nio seminarier och tio möten på , där aktuella ämnen för den ekonomiska politiken behandlats. Rådet har vidare tagit fram en antologi om ekonomisk tillväxt som planeras att publiceras . Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning är betydelsefull, liksom de lunchmöten, seminarier och konferenser som anordnats.