prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Film till svensk filmproduktion har varit föremål för utredning. enades staten, filmbranschen, och (publ) om ett nytt filmavtal, vilket innebär en kraftigt utökad satsning på svensk film. Produktionsstöden till svensk film föreslås förstärkas och en satsning föreslås göras på lanseringsstöd, stöd till distribution av paral- lellkopior samt stimulansbidrag till biografägare för visning av svensk film. Avtalet omfattar vi- dare ett ökat stöd till visningsorganisationer och regional verksamhet samt medel för internatio- nell lansering av svensk film, stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning, liksom medel för bevarande och tillgänglig- görande av det svenska filmarvet. Trossamfund Arbetet med stat-kyrkareformen har gått in i sin slutfas. På grundval av princip- beslut (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) har regeringen beslutat följande fyra propositioner: Staten och trossamfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49), Staten och trossamfunden be- stämmelser om och andra tros- samfund (prop. 1997/98:116), Staten och tros- samfunden begravningsverksamheten, kultur- minnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. (prop. 1998/99:38) samt Staten och trossamfun- den stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. (prop. 1998/99:124). har (bet. 1997/98:KU20, rskr.1997/98:284) och slutligt (bet. 1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3) beslutat i de frå- gor som behandlas i de två första propositio- nerna. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176) beslutade i de frå- gor som behandlas i den tredje propositionen. Den fjärde propositionen avser be- handla så att de föreslagna ändringarna kan träda i kraft . Beträffande statens och gemensamma program för ökad sysselsättning har verksamheten fortsatt enligt uppgjord plan. Av Kyrkofondens styrelses uppföljning av pro- grammet för framgår bl.a. att 467 olika projekt beviljats bidrag med och att den beräknade totalkostnaden för projekten uppgår till . Vad gäller målet att skapa minst 4 000 nya arbetstill- fällen (motsvarande 16 000 sysselsättningsmåna- der) anför att detta mål förefaller att kunna uppfyllas. Enbart de projekt som beviljats bidrag beräknas kunna skapa 7 307 sysselsättningsmånader. Ut- fallet av programmet mot- svarar enligt väl ställda förväntningar. Folkbildning Folkhögskolorna har tilldelats 10 000 årsstudie- platser inom ramen för regeringens utbildnings- satsning av vuxna, . Utöver dessa platser har kommuner och landsting upphandlat ytterligare ca 6 000 platser av studieförbund och folkhögskolor, inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Folkbildningen har stora möjligheter att bidra till en höjd utbildningsnivå i samhället och mot- verka kunskapsklyftor inom området. Rege- ringen har därför givit folkbildningen, tillsam- mans med högskolan, ett ansvar att vara delaktig i den som rege- ringen har bildat i . Distansutbildning inom folkbildningen har här genom och kompetensutveckling tilldelats ett utvecklingsutrymme av som skall användas till verksamhet som syftar till att utveckla och bredda IT-användningen i folkbild- ningen. Inför kommande behandling av EMU-frågan ser regeringen det som viktigt att både skapa ett intresse och att sprida en saklig information i frågan. Folkbildningen har givits ett särskilt ansvar för detta. har folkhögskolor, studieförbund och andra liknande sammanslut- ningar erhållit för detta än- damål. Inför det förestående har regeringen tillsatt en kommitté i syfte att stimu- lera till en brett förankrad framtidsdiskussion med tonvikt på frågor om demokrati, fördelning, människors lika värde samt miljö i det framtida samhället. Folkbildningen har fått ta del av de medel som kommittén har i uppdrag att fördela till insatser i syfte att stimulera en sådan debatt inför det förestående . Ungdomsfrågor stödjer utvecklingsarbete i kommuner och ungdomsorganisationer samt fördelar statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidraget till ungdomsorganisationerna uppgår sammanlagt till och syftar bl.a. till att främja barns och ungdomars demokratiska fostran. stöd till föreningsutveckling har gjort att helt nya föreningsbildningar har skapats för att kanalisera ungdomars engagemang som många traditionella organisationer försöker utveckla och förnya sina strukturer och arbetsformer. Myn- digheten bedriver också internationell verksam- het genom bl.a. europeiskt ungdomsutbyte. Folkrörelsefrågor Tillgången till lokaler är av mycket stor betydelse för bl.a. ungdomars möjlighet till fritids- och kulturaktiviteter. I enlighet med detta har en översyn av föreningslivets tillgång till lokaler av olika slag för ungdomsverksamhet i hela landet initierats. Folkrörelsernas villkor och utveck- lingen uppmärksammas alltmer och ägnas om- fattande utvecklings- och utredningsarbete. Ett exempel är den arbetsgrupp om den sociala eko- nomin och dess utveckling, som regeringen till- satte . Ett annat är den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi, som kommer att arrangeras i under den svenska ord- förandeskapsperioden i EU . Idrottsverksamhet Det statliga bidraget till idrottsrörelsen syftar bl.a. till att främja barn- och ungdomsidrott. utgick lokalt aktivitetsstöd till föreningar baserat på cirka sju miljoner samman- komster. Vidare erhöll 67 specialidrottsförbund bidrag för sin verksamhet. har genomförts, bl.a. genom fördelning av medel till Kulturhuvudstad 1998 AB samt bidrag till ett stort antal Kultur i hela landet-projekt. Kultur och utveckling Kultur främjar mänsklig växt och skaparförmåga, den kan bidra till en samhällsutveckling där öppenhet, jämlikhet och humanism sätts främst. Därutöver kan kultursatsningar vara en viktig faktor för regional utveckling. På regional nivå genomförs eller planeras bl.a. insatser inom kulturturism och byggnadsvård. I de förslag till regionala tillväxtavtal som lämnats till regeringen har kulturens roll för utveckling uppmärksammats. Under utgiftsområde 19, Regional utjämning och utveckling, har rege- ringen beslutat att använda för projekt som stärker kulturell utveckling och infrastruktur, främst i de regionalpolitiska stöd- områdena. Kultur som utvecklingsfaktor beaktas även vid utformningen av utvecklingsplan för mål 1-regioner inom EU:s strukturfondspro- gram. Det är angeläget att de möjligheter till regional utveckling som satsningar på kulturområdet kan ge tas tillvara i tillväxtavtalen. Samhällets kulturella mångfald Frågor om att motverka rasism och främlings- fientlighet har fått fortsatt stor uppmärksamhet inom utgiftsområdet. Olika åtgärder har genomförts. En organisationskommitté för ett Forum för Levande Historia, dvs. ett med utgångspunkt i Förintel- sen, tillsätts . Vidare fortsätter försöksverksamheten Forum för världskultur med syftet att öka den konstnärliga och kul- turella mångfalden i . inrättades Statens museer för världskultur som en ny myndighet. Internationellt utbyte Olika former av utbyte, utlandsturnéer, kultur- festivaler, utställningar samt svenskt deltagande i internationella konferenser och symposier fort- sätter att utvecklas. Samarbetet inom EU och andra mellanstatliga organ bidrar till att främja kontakter mellan länderna i . Kontakter med och har utvecklats inom både EU och det nordiska samarbetet. Projektet för kultur inleddes på initiativ av och i samarbete med . Det är ett långsiktigt projekt för dialog och erfarenhetsutbyte om kulturens och kultur- politikens möjligheter att främja yttrandefrihet och mångfald, demokrati och gemensam säker- het. genomfördes symposier, kulturhändelser och utbyten. genomfördes vidare om kultur för utveckling. Kultur- och ungdomssamarbetet i har en omslutning på ca 150 miljoner svenska kro- nor. hade ordförandeska- pet i det nordiska samarbetet. Kultursamarbetet inom har utvecklats bl.a. med finansiering av den s.k. Östersjömiljarden. Inom ramen för Östersjömiljard 1 har finansie- rat omfattande och framgångsrika program för upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyg- gelse. Förutom att bevara kulturhistoriska värden har målen bl.a. varit att bygga strukturer för kun- skapsutbyte, att främja jämställdhetsarbete samt att skapa förutsättningar för turism, kulturut- byte, handel och regional utveckling och tillväxt. De svenska satsningarna på kulturarvet genom bl.a. stöd till olika historiska byggnader har varit framgångsrika. EU ger olika former av bidrag till den verk- samhet som ingår i utgiftsområdet. tilldelades svenska projekt eller projekt med svenskt deltagande ur kul- turarvsprogrammet , ur kulturprogrammet , ur litteraturprogrammet , 7,3 mil- joner kronor ur MEDIAII-programmet, ur ungdomsprogrammet dom för och ur pro- grammet Europeisk volontärtjänst för ungdo- mar. uppnådde gemensam ståndpunkt om kulturramprogrammet och om ungdomsprogrammet . Mot bakgrund av att rådet och parlamentet har olika syn i fråga om främst budgeten för de två pro- grammen förväntas en förlikningsprocess med starta . EU:s bidrag genom strukturfonderna till svenska projekt med kulturanknytning till den 31 okto- ber 1998 uppskattas till ca . För perioden till den 31 okto- ber 1998 har därmed totalt fördelats ur strukturfonderna till svenska projekt med kulturanknytning. Storstadsfrågor beslutade om mål och inriktning för den nationella storstadspolitiken (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Målen för det nya politikområdet är dels att ge storstadsregionerna goda förutsätt- ningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas så- väl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen och därmed verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för stor- städernas invånare. tillsattes en storstadsdele- gation för att utveckla och samordna den natio- nella storstadspolitiken. Inledningsvis inriktas delegationens arbete på att kunna sluta lokala ut- vecklingsavtal med sju kommuner. Av det resurstillskott som tillförs utgiftsområde 8 an- slaget B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregio- nerna skall användas till barns och ungdomars idrotts- och fritidsverksamhet samt till kulturverksamhet under vart och ett av åren 2000 2002. Jämställdhet En viktig aspekt på statens insatser inom utgifts- området är jämställdheten. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyl- digheter inom alla väsentliga områden i livet. Regeringen har som krav på flera av sina myn- digheter att om möjligt redovisa fördelning utifrån ett könsperspektiv. Inom kulturarvsområdet är frågan om vilka gruppers kulturarv som bevaras och förmedlas av väsentlig betydelse. Det är av stor vikt att arbetet med kulturarvet kopplas till en analys där bl.a. könsperspektivet lyfts fram. Regeringen har ålagt de centrala museiinstitutionerna att komma in med en särskild redovisning av hur kvinnopers- pektivet behandlas på museerna. I syfte att stärka flickors möjligheter till delaktighet inom främst förenings- och fritidsverksamhet sker ett aktivt utvecklingsarbete genom försorg. Arbetet riktas främst mot kommuner och ungdomsorganisationer. Situationen för flickor med utländsk bakgrund uppmärksammas särskilt. Andelen kvinnor i styrelserna för special- idrottsförbunden och distriktsförbunden ökar och uppgår till 27 resp. . Idrottens egen målsättning att inget kön ska vara repre- senterat med i rådgivande och beslutande organ på alla nivåer har således ännu inte uppnåtts. Regeringen arbetar med jämställdhetsaspekten vad gäller tillsättning av styrelseordförande och styrelseledamöter samt rekrytering och lönesätt- ning av myndighetschefer. Vad gäller könsför- delningen i de centrala statliga lekmannastyrel- serna inom område är av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordfö- rande) kvinnor. Vad gäller ordförande är kvinnor. Av 26 myndig- hetschefer är nio kvinnor. Av de fem chefer som har anställts och är två kvinnor och tre män. Under förra mandatperioden utnämnde rege- ringen två första kvinnliga biskopar. Vi- dare har regeringen bl.a. förtydligat kravet för att få bli domprost eller kyrkoherde i Svenska kyr- kan. Den sökande måste vara beredd att fullt ut tjänstgöra tillsammans med andra präster oavsett kön i gudstjänsterna. 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna Effekterna av de statliga insatserna redovisas i förhållande till de mål som finns för utgiftsom- rådet. Yttrandefrihet Genom att slå vakt om public service-verksam- heten garanterar staten en oberoende radio och TV som producerar och sänder program av hög kvalitet till hela befolkning. Satsningen på public service innebär att public service-före- tagen ges möjligheter att uppfylla sitt uppdrag att förse hela befolkningen med ett brett utbud som kännetecknas av mångfald och kvalitet. Press- stödet har stor betydelse för att bevara mång- falden inom dagspressen. Statens insatser för att möjliggöra sändningar av digital marksänd TV har bl.a. betydelse för tillgången till ett varierat radio- och TV-utbud över landet. De statliga insatserna på filmområdet är vik- tiga för att upprätthålla en bred produktion av svensk film samt mångfald, spridning och vis- ning av film i hela landet. I , liksom i alla länder i , är filmproduktionen beroende av offentligt stöd. Förhandsstöd spelar en central roll för finansieringen av svenska filmprojekt. De statliga insatserna på litteraturområdet är av avgörande betydelse för att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur och att öka till- gången till och intresset för litteratur i hela landet. Det statliga utgivningsstödet bidrar enligt regeringens bedömning till att en bredd i bokut- givningen kan upprätthållas. Ekonomiskt stöd gör att förlagen vågar ge ut kvalitetslitteratur även om den inte kan förväntas bli kommersiellt framgångsrik. Bidragen till bokinköp till folk- och skolbibliotek har bidragit till att flertalet kommuner har startat ett läsfrämjande arbete i många skolor och förskolor samt intensifierat samarbetet med folkbiblioteken. Bidraget inne- bär att barn och ungdomar får tillgång till ca 160 000 nya böcker i sina bibliotek. Positiva effekter med ökad utlåning och ökat mediebe- stånd kan redan märkas. De utökade insatserna med ett statligt distributionstöd innebär att mellan 700 och 750 utgivningsstödda boktitlar ytterligare kommer att förstärka tillgången till ett varierat litteraturutbud på lan- dets alla folkbibliotek. Den konstnärliga friheten garanteras genom en kulturpolitik som stödjer utan att styra det konstnärliga innehållet. Därvid spelar de statliga ersättningarna och bidragen en betydelsefull roll. Statens insatser, med inriktning på att skapa för- utsättningar för konstnärer att leva av ersättning för utfört konstnärligt arbete, är avgörande i detta hänseende. Statens insatser leder till att arkivverksam- heten hos myndigheter m.fl. bedrivs effektivt. En väl fungerande arkivvård hos myndigheterna är en förutsättning för att offentlighetsprincipen skall fungera. Inriktningen mot en större öppen- het märks i arkivmyndigheternas arbete genom att tillgängligheten till arkiven har förbättrats. En utvärdering av Kulturnät visar att kulturnätet ökar tillgängligheten till kulturlivet via Internet. Delaktighet och bildning De befintliga statliga stödformerna på teater-, dans- och musikområdet har i samverkan med insatser på regional och nivå, en avgö- rande betydelse för möjligheterna att erbjuda alla medborgare ett kvalitetsutbud av scenkonst och musik. De särskilda åtgärder som staten vidtagit har medverkat till att upprätthålla verksamheten vid ett antal krisdrab- bade teatrar. Statens insatser inom utgiftsområdet bidrar till att ge människor med olika typer av läshandi- kapp möjlighet att följa med i nyhetsbevak- ningen, ta del av kvalitetslitteratur, studera på högskola m.m. Satsningen på regionala resurscentrum för film och video har inneburit ett större regionalt enga- gemang för filmen. Genom den statliga bidragsgivningen får ut- ställningsverksamheten ett viktigt stöd. Betydel- sen för det internationella utbytet och den konstnärliga utvecklingen är stort. Statens insat- ser har medfört att tillgängligheten till aktuell konst har ökat på många orter och i många mil- jöer över hela landet. Inom museiområdet har tillgängligheten till samlingarna ökat och deras status förbättrats. Museernas fortlöpande utställningsarbete, pro- gramverksamhet och pedagogiska insatser har bidragit till att öka allmänhetens kulturhistoriska kunskaper och intresse för kulturarvet. Vand- ringsutställningar och möjligheter till utställ- ningsgarantier har bidragit till god spridning i landet. Andra insatser är exempelvis Kulturhu- sens dag, Svenskt kulturarv och Svenska folkets k-märkning. En utvärdering av effekter har inlämnats till Kulturde- partementet. Regeringen avser att i särskild ord- ning avrapportera resultat och slutsatser av till . Mångfald och internationellt kulturutbyte För att påvisa kulturens mångfald och styrka samt skapa bestående kulturyttringar som berör hela befolkningen anvisades medel för Kulturår 1998. har i uppdrag att utvärdera hela . De nationella uppdragen bidrar till att uppfylla flera av de nationella målen, bl.a. mångfaldsmålet. Utvärderingar visar att de nationella uppdragen har lyft fram verksamheter på ett positivt sätt. De statliga konstnärsbidragen har stor bety- delse för de professionella konstnärernas möjlig- heter till fritt skapande. De ger under kortare och frilansande konstnärer den ekonomiska trygghet som är en förutsättning för konstnärligt skapande och utvecklingsarbete. Insatserna inom konstnärsområdet bidrar även till att skapa förutsättningar för ett aktivt kultur- liv. Regeringens satsning på det internationella utbytet inom konstnärsområdet har givit tydliga resultat. Allt fler svenska konstnärer har givits möjlighet att möta en internationell publik. Vikten av ett statligt filmstöd framkommer bl.a. i . Exempelvis har ansökan om förhandsstöd lämnats av 95 av de samman- lagt 109 svenska filmer som producerades 1997. stöd till produktion av kortfilm är också av mycket stor betydelse för en genre med svagt stöd på marknaden. för världskultur lyfter fram olika kulturers roll i den kulturella gemenskapen. Antalet personer som betjänas av de trossam- fund som erhåller statsbidrag har ökat med . Enligt bidragsmottagarnas uppfattning har stats- bidraget medverkat till den gynnsamma utveck- lingen, i synnerhet för de samfund som till stor del består av och betjänar personer med utländsk bakgrund. Kulturarv Genom det statliga stödet till museisektorn har fler människor fått tillgång till kulturarvet. Barn och unga har fått möjlighet att ta del av den kun- skap och de upplevelser som museerna kan för- medla. För att få kunskap om museernas peda- gogiska verksamhet för barn och unga har genomfört en enkätundersök- ning till landets museer. Denna visar på en om- fattande skolverksamhet och riktade program- insatser hos de centrala och regionala museerna. Samlingarnas tillgänglighet har förbättrats tack vare och det fortsatta digitalise- ringsarbetet. Myndigheternas tvärsektoriella arbete har medfört att förståelsen för kulturvärdena har ökat och konsekvenserna för kulturmiljön upp- märksammas och beaktas i högre grad än tidigare inom olika politik- och samhällsområden. Kul- turmiljöaspekter har fått allt större betydelse i bl.a. samhällsplaneringen. Allmänhetens intresse och engagemang för kulturarvsfrågor är fortsatt stort. Kulturarvet och kulturmiljön har i allt större utsträckning kommit att uppmärksammas i det internationella samarbetet som en utgångspunkt för dialog och samarbete. Inom filmområdet har en viktig del av det filmkulturella arvet räddats, bl.a. genom restaure- ringar av färgfilmer. Vid utgången av hade 16 filmer färdigställts med hjälp av en- gångsvisa medel åren 1996 1998. Folkbildning Såväl folkhögskolan som studieförbund uppvisar goda resultat av sina insatser inom ramen för . fördelning av statsbidra- get och den statistik som rådet redovisar visar att syftena med statsbidraget är väl uppfyllda. Genom att bygga undervisningen på att delta- garna själva utformar undervisningen tillsam- mans med kursledaren skapas tid för samtal och diskussion, vilket är en av grundstenarna i en aktiv demokrati. Genom statens bidrag till folkbildningen kanaliseras ett stort bidrag till studieförbundens och folkhögskolornas kulturverksamhet. Detta har resulterat i en livaktig kulturverksamhet i de 250 kommuner som saknar statsunderstödda kulturinstitutioner. I dessa kommuner är folk- bildningen, tillsammans med föreningslivet, de viktigaste arrangörerna av kulturverksamhet. De s.k. orienteringskurserna inom studieför- bunden har varit ett värdefullt inslag för många av de studerande inom . Folkhög- skolans pedagogik har även visat sig betydelsefull för dem som har läst inom ramen för kunskaps- lyftet. utvärderingar har visat att folkhögskolan har en låg av- brottsprocent, jämfört med många andra utbild- ningsanordnare. Bidragen till ungdoms- och idrottsverksamheten Statens bidrag till idrottsrörelsen och ung- domsorganisationerna ger förutsättningar för ungdom att utveckla sina intressen i samverkan med andra. Ungdomar i är i hög grad engagerade i föreningslivet. Hälften av ungdo- marna har medlemsskap i någon idrottsorganisa- tion. är med i någon ideell organisation eller . Svenska ungdomars aktiva engagemang i föreningslivet stimulerar ungdomars demokratiska skolning och samhällsengagemang. Därtill har idrottsrö- relsen jämte friluftsorganisationerna stor bety- delse för människors välbefinnande och trivsel och främjar en positiv utveckling av folkhälsan. 3.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen har bedömt resultatet inom utgifts- området i förhållande till målen för den natio- nella kulturpolitiken samt målen för folkbild- nings-, ungdoms- och idrottsfrågorna. Resultatbedömningen har gjorts utifrån inkomna årsredovisningar från myndigheter och institu- tioner samt olika rapporter och statistik. Måluppfyllelsen är enligt regeringens sam- manfattande bedömning god. Regeringens resultatbedömning vidareutvecklas i inledning- arna till de olika verksamhetsområdena. Vidare lämnas kompletterande resultatinformation under de olika anslagen som underlag för rege- ringens slutsatser. Utifrån denna resultatbedömning avser rege- ringen att fullfölja inriktningen på den fastlagda politiken. I följande avsnitt utvecklar regeringen vilka prioriteringar som görs . 3.4 Prioriteringar kulturpolitiska beslut inne- bär bl.a. att litteraturen och läsandet skall stärkas och att det svenska språket skall lyftas fram. Insatser som främjar litteraturen och läsandet prioriteras sålunda även . En bred utgivning och tillgängliggörande av kvali- tetslitteratur skall främjas. Utökade insatser genomförs för att stärka natio- nella minoriteters språk och kultur i enligt med regeringens förslag i prop. 1998/99:143 Natio- nella minoriteter i . Vidare skall konstnärernas villkor ytterligare förbättras. Åtgärder vidtas i form av försöksverksamhet för att bryta den struk- turella obalans som råder på den konstnärliga arbetsmarknaden. Försök görs bl.a. med nya an- ställningsformer på teaterområdet och särskilda förmedlingsinsatser. skall de påbör- jade försöksverksamheterna inom området följas upp och utvärderas. Filmen har en central roll i en framtidsinriktad kulturpolitik. Värdefull svensk filmproduktion skall upprätthållas och utvecklas och en bred spridning och visning av svensk film skall främ- jas. Filmen är en demokratisk konstart genom sin lättillgänglighet för en stor publik. Skapandet av svensk film har stor betydelse för den natio- nella identiteten och självförståelsen och för att ge inte minst unga människor bilder av samtiden som de kan identifiera sig med. Satsningen på filmen syftar till att öka antalet biobesök och att utveckla biografen som kulturell mötesplats. Flera parter i avtalet ökar sina direkta bidrag. De sammanlagda intäkterna till avtalet kan beräknas till , vilket är en ökning med jäm- fört med innevarande år.