prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — I det delbetänkande som lämnade föreslås bl.a. att skattemyndigheterna från tingsrätterna skall ta över uppgiften att registrera bouppteckningar och att vara beskattningsmyndighet i fråga om arvsskatt (SOU 1996:160). Förslaget har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr. Ju 96/4105). Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft någon att erinra mot den föreslagna förändringen. Skälen för regeringens förslag: Frågan om att överföra bouppteckningsverksamheten från de allmänna domstolarna till skattemyndigheterna har varit föremål för ett flertal olika utredningar. Regeringen delar bedömningen i betänkandet att det finns stora effektivitetsvinster för det allmänna om verksamheten samlas vid skattemyndigheterna, som är det allmännas specialister på beskattning. Det är regeringens bedömning att betydande förenklingar och effektiviseringar av bouppteckningshanteringen har större möjlighet att slå igenom vid en överföring till skattemyndigheterna, bl.a. genom att arbetet med bouppteckningarna kommer att datoriseras. En överföring från tingsrätterna innebär att arbetet där i högre grad kan renodlas till den dömande verksamheten. De som i huvudsak handlägger ärendena vid domstol är domstolssekreterare och tingsnotarier. Den kompetens som dessa besitter kan överföras till skattemyndigheterna genom överföring av domstolssekreterare från tingsrätterna till skattemyndigheterna och genom inrättande av särskilda kombinationstjänster mellan skattemyndighet och domstol för notarier. De årliga besparingarna efter en överföring i enlighet med och huvudförslag bedöms bli ca . Vid en samlad bedömning anser regeringen att bouppteckningsverksamheten har betydligt större möjligheter att utvecklas och effektiviseras inom skatteförvaltningen. Regeringen föreslår därför att skatteförvaltningen skall svara för bouppteckningsverksamheten. De organisatoriska konsekvenserna av en överflyttning behandlas inte i betänkande. och har därför på regeringens uppdrag analyserat dessa. Uppdraget redovisades genom rapporten och skattläggning av bouppteckningar - Förslag till framtida organisation (DV Rapport 1999:1 och RSV Rapport 1999:10). Olika alternativ har övervägts avseende lokaliseringen av verksamheten, nämligen en, tre - fyra och tio orter. och föreslår att verksamheten förläggs till en ort per region, d.v.s. sammanlagt tio orter. Med region avses här skatteförvaltningens regionindelning. Rapporten är remitterad och remisstiden går ut . Eftersom reformen kräver omfattande lagändringar avser regeringen att lägga fram en proposition med sådana förslag i syfte att förändringarna skall kunna träda i kraft . 6.5.3 De allmänna advokatbyråerna *De allmänna advokatbyråerna avvecklas fick i uppdrag att på affärsmässiga grunder avveckla verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. ordnades informationsmöten för personalen vid byråerna och förhandlingar med de fackliga organisationerna inleddes. sades all personal upp. har inrättat en särskild avvecklingsorganisation som snabbt kommit i gång med avvecklingsarbetet. har organisationen besökt i stort sett alla byråer för att ge allmän information om vilka åtgärder respektive byrå bör vidta med anledning av avvecklingen. I samband med dessa besök fördes också individuella samtal med personalen. Av de 132 anställda inom de allmänna advokatbyråerna är arbetssituationen för 125 personer klarlagd och beslutad. För resterande sju anställda pågår olika aktiviteter för att finna en ny sysselsättning. Flertalet jurister har ingått avtal om att ta över pågående ärenden och några byråer kommer att drivas vidare i privat regi. Advokaterna skall ersätta staten för nedlagd ej fakturerad tid, s.k. upparbetat värde, och för övertagande av kundfordringar. I några fall tar advokaten över hela verksamheten, d.v.s. personal, lokaler och inventarier. avvecklades verksamheten vid de flesta byråer. Alla byråer torde vara avvecklade . En del efterarbete behövs inom det ekonomiadministrativa området. har i delårsrapporten och i övriga skrivningar redovisat en beräknad nettokostnad för avvecklingen på . 6.6 Bedömning av personalkonsekvenser De förändringar som föreslås avseende bouppteckningshandläggningen och inskrivningsmyndigheterna kommer att minska personalbehovet, se avsnitt 6.5.2. En del av den personal som arbetar med dessa uppgifter kommer även efter förändringarna att göra det. Även i övrigt kommer reformarbetet att leda till att personalen i domstolarna minskar. Det är viktigt att de neddragningar som planeras genomförs eftersamråd med bl.a. berörda personalorganisationer och att den kompetens som den nuvarande personalen besitter tillvaratas, så att negativa effekter för såväl personalen som verksamheten kan undvikas. Detta förutsätter tillskott. 6.7 Anslag C1 Domstolsväsendet m.m. Tabell 6.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 3 168 500 2000 Förslag 3 358 956 2001 Beräknat 3 381 098 2 2002 Beräknat 3 430 088 3 1 Varav 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 3 333 956 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 3 333 956 tkr prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen översteg således anvisade medel med . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Domstolsväsendet har förbrukat mer än anvisade medel. Detta har finansierats av ett tidigare stort anslagssparande. beräknas anslagssparandet ta slut och krediten beräknas behöva tas i anspråk med ca . Regeringens överväganden Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1998 54 376 7 769 Prognos 1999 60 000 7 500 Budget 2000 60 000 7 000 Under innevarande år kommer domstolsväsendet enligt prognos att leverera in avgiftsinkomster motsvarande . Avgifterna består av ansökningsavgifter (), kungörandeavgifter () och expeditionsavgifter (). Slutsatser Regeringens bedömning av domstolsväsendets verksamhet redovisas i avsnitt 6.3. Domstolsväsendets utgifter beräknas uppgå till , vilket är mer än anvisade medel för året. Domstolarna har förbrukat mer än anvisade medel. Detta har finansierats av ett tidigare stort anslagssparande. För att reformarbetet ska kunna fortsätta med oförminskad kraft bedömer regeringen det nödvändigt att avsätta resurser för detta ändamål. beslutade i enlighet med ekonomiska vårproposition att tillföra rättsväsendet . Regeringen föreslår att domstolsväsendet tilldelas . Av dessa avser engångsvisa medel för avvecklingen av verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. För vartdera av föreslår regeringen att domstolsväsendet tilldelas I enlighet med regeringens tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition beslutade (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) att engångsvis tillföra domstolsväsendet för kostnader i samband med inrättandet av miljödomstolar. För beräknade ökade tolk- och översättningskostnader i samband med regeringens proposition om en samlad minoritetspolitik med inriktning på skydd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken föreslås att överförs från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Regeringens proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge lämnade förslag som innebär att kommunerna i ökad utsträckning skall hjälpa föräldrar att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Förslagen förväntades medföra minskade kostnader för domstolarna som kommunernas kostnader beräknades öka. Till överfördes till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. En återföring med från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner görs således . För arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget för fastställs till 3 . beräknas anslaget uppgå till 3 respektive 3 . Tabell 6.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 3 066 983 Pris- och löneomräkning 26 054 Justering av 160 803 Resurstillskott 110 000 Ändring m.a.a. tidigare beslut -5 500 Rampåverkande överföringar, nettoförändringar 616 Förslag 2000 3 358 956 Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3. 7.1 Omfattning Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställa påföljderna fängelse och skyddstillsyn, att ansvara för övervakning av villkorligt frigivna, verkställa föreskrifter om samhällstjänst och utföra särskilda personutredningar i brottmål. Kriminalvården ansvarar dessutom för verksamheten vid häktena. Kriminalvården ombesörjer också transporter av personer som skall avvisas eller utvisas från . är central förvaltnings- myndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för fem regionmyndigheter och 37 lokala kriminalvårdsmyndigheter samt Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 3 866 3 639 3 927 3 820 3 885 3 949 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Förändringar Antalet anstaltsplatser har minskats under budgetåret genom att tre anstalter lagts ned i sin helhet och några platser avvecklats vid andra. Sammanlagt minskade antalet anstaltsplatser med 259, av vilka 167 var slutna platser och 92 öppna platser. Medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalterna har ökat jämfört med föregående budgetår från till av tillgängliga platser. Medelbeläggningen vid häktena ökade under budgetåret från till av tillgängliga platser. har andelen intagna i häkte med verkställbar dom som väntar på anstaltsplats ökat. Den lokala myndighetsnivån har omorganiserats och består av 37 lokala kriminalvårdsmyndigheter. trädde vissa ändringar i påföljdssystemet i kraft. Det innebar bl.a. att föreskrift om samhällstjänst numera kan meddelas också vid villkorlig dom. Vidare har möjligheten till villkorlig frigivning efter halva strafftiden avskaffats. Villkorlig frigivning får nu ske tidigast efter att två tredjedelar av strafftiden avtjänats i anstalt. Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3. Prioriteringar Åtgärder som bidrar till att den dömde inte återfaller i brott skall ha fortsatt hög prioritet. Frigivningsförberedelserna skall förstärkas. Alternativen till fängelse skall utvecklas, framför allt genom ytterligare satsning på innehållet i frivårdspåföljderna. Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med ökad intensitet. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Innehållet i verkställigheten utvecklas kontinuerligt för att minska återfallen i brott. Det innebär bl.a. att kvaliteten på de brotts- och missbruksrelaterade programmen har utvecklats och att innehållet i frivårdspåföljderna blivit mera strukturerat. Möjligheterna till meningsfull sysselsättning och gemensamhet har utökats. Antalet avvikelser från anstalt och andelen misskötta permissioner har hållits på en låg nivå. Narkotikaproblemen i anstalterna har hållits på en oförändrad nivå. Kriminalvården har förbrukat mer än vad som anslagits för verksamheten, i enlighet med tidigare beslut om omfördelning inom rättsväsendet av kriminalvårdens outnyttjade medel. Vid budgetårets slut uppgick det ackumulerade anslagssparandet till . 7.3 Resultatbedömning Det övergripande målet för rättsväsendet och därmed också för kriminalvården är att tillgodose den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Kriminalvårdens verksamhet skall kännetecknas av en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Verksamheten skall inriktas på att motverka återfall i brott. Kriminalvårdens resultat skall bedömas mot bakgrund av de uppställda målen och prioriteringarna, nämligen att - innehållet i frivårdspåföljderna skall bli mer tydligt och konsekvent, - verksamheten med brotts- och missbruksrelaterade påverkansprogram skall utvecklas ytterligare, - omhändertagandet av de psykiskt störda skall förbättras, - arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med fortsatt intensitet, - de insatser som görs för att den intagne vid frigivningen skall få bostad, sysselsättning och försörjning skall öka, - förhållandena för häktade skall göras mer humana samt - en hög grad av säkerhet skall vidmakthållas vid häkten och anstalter. 7.3.1 Frivården Kriminalvården har arbetat med att utveckla frivårdspåföljderna inom ramen för frivårdsuppdraget. Uppdraget har redovisats i en rapport som beskriver resultaten . Arbetet bedöms ha medfört en mer förutsägbar och strukturerad frivård . Det har också resulterat i att kriminalvården tagit fram en mängd material, bl.a. nya föreskrifter och allmänna råd om personutredningar i brottmål, om kontraktsvård och om samhällstjänst. Enligt rapporten bör utvecklingen av kvaliteten i klientarbetet prioriteras framöver. Hur arbetsmetoder och brotts- och missbruksrelaterade program utvecklas beskrivs i avsnitt 7.3.4. *Antalet frivårdsklienter och kostnader minskade antalet personer som dömts till frivårdspåföljd jämfört med föregående år. Antalet frivårdsklienter var i medeltal 11 186. Andelen skyddstillsynsdomar av det totala antalet brottmålsdomar är dock i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. har medeltalet personer som dömts till frivårdspåföljd minskat jämfört med . Antalet domar där villkorlig dom förenats med föreskrift om samhällstjänst uppgick till omkring 900. Antalet fängelsedömda som avtjänade sitt straff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll var i medeltal 381. Detta är en ökning jämfört med föregående år. avtjänade i medeltal 383 personer per dag sitt fängelsestraff genom intensivövervakning. Diagram 7.1 Frivårdsklienter (i medeltal) Kostnaderna för frivården minskade med sammanlagt . För intensivövervakning med elektronisk kontroll anger i sin årsredovisning en kostnad på per övervakningsdygn. Motsvarande kostnad 1997 var . fanns det enligt fortfarande tekniska problem med intensivövervakningen, vilket avspeglas i större personalinsatser än beräknat. Den tekniska kvaliteten har dock förbättrats väsentligt . Att effektivisera arbetsmetoderna och organisationen när det gäller intensivövervakningen är även fortsättningsvis en central fråga i arbetet med att utveckla verksamheten. Tabell 7.2 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård Budgetår 1996 Medeltal klienter per dag Kr per klient och dag Budget- Medeltal klienter per dag Kr per klient och dag Budgetår 1998. Medeltal klienter per dag Kr per klient och dag Frivård, totalt 12 232 124 11 785 145 11 567 137 Skydds tillsyn 6 Villkorligt frigivna 4 211 86 4 126 88 4 023 53 Samhäll tjänst 690 179 636 171 680 77 Kontrakts- vård 1 245 290 1 136 294 1 013 261 Intensiv över- vakning 49 1 728 362 1 110 381 790 7.3.2 Anstalter *Verkställighetens innehåll Den totalt använda tiden i sysselsättning, dvs. arbete, utbildning och olika former av programverksamhet var . Detta är lägre än föregående års . Minskningen hänför sig huvudsakligen till de brotts- och missbruksrelaterade programmen och förklaras enligt dels av att utveckling av programmens kvalitet prioriterats, dels av att personalkontinuiteten försämrats i samband med omorganisationen. Av den totalt möjliga sysselsättningstiden i anstalt föll bort på grund av sysselsättningsbrist. Det är något mer än föregående års . Tabell 7.3 Sysselsättning vid anstalt 1996 - 1998 () Sysselsättning 1996 1997 1998 Arbetsdrift 2 492 2 118 2 071 35,Utbildning 878 877 853 14,Intern service 1 421 1 243 1 296 Program verksamhet 851 735 12,652 Övr. sysselsättnin g med ersättning 750 723 816 Frigång 165 168 159 Summa 6 558 5 864 5 847 framhåller i årsredovisningen att behovet av grundläggande utbildning hos de intagna är stort. Av en enkätundersökning till intagna i anstalt framgår att har s.k. anpassad skolgång som högsta utbildning, medan anger att de fullföljt sina grundskolestudier. Övriga uppgav studier över grundskolenivå. har av de intagna i anstalt deltagit i en eller flera av följande utbildningar; grundläggande utbildning gymnasieutbildning , yrkesutbildning , arbetsmarknadsutbildning , annan utbildning (datautbildning m.m.) . *Psykiskt störda intagna Samarbetet med sjukvårdshuvudmännen om psykiskt störda intagna har utvecklats enligt men det finns fortfarande många problem. Vård kan enligt styrelsen fortfarande utebli bl.a. på grund av att vårdbehovet bedöms annorlunda av sjukvårdens läkare än av kriminalvårdens, att hemlandsting inte anser sig kunna betala regional specialistvård för särskilt vårdkrävande eller att rätt sjukvårdsinrättning p.g.a. platsbrist inte tar emot vårdbehövande. Det senare anges av flera kriminalvårds-regioner som det största problemet. Kriminalvården planerar att uppmärksamma problemen för att etablera en samsyn inom kriminalvården och mellan kriminalvården och sjukvårdshuvudmännen kring psykiska störningar och intagnas behandlingsbehov. Totalt har häktade och intagna erhållit omkring /år i psykiatrisk sjukhusvård, en siffra som varit stabil . har kriminalvården öppnat de planerade stödavdelningarna vid anstalterna Storboda, Fosie och med tillsammans 84 platser. Kriminalvårdens erfarenheter är att de intagna har svårigheter att delta i verksamheten, eftersom deras uthållighetsnivå oftast är mycket låg. Verksamheten vid stödavdelningarna är dock under uppbyggnad. Arbetsmetoden är främst pedagogisk behandling och omfattar bl.a. insikts- och motivationspåverkan avseende drogmissbruk och relationsträning. av de intagna på stödavdelningarna har genom vårdintyg tagits in för psykiatrisk vård utanför kriminalvården. *Sexualbrottsdömda Enligt ökar behandlingsinsatserna för sexualbrottsdömda i anstalt. Av de sexualbrottsdömda har varit placerade på de anstalter som bedriver verksamhet för dömda för sådana brott. En intagen kan enligt individuell plan delta i särskild programverksamhet, i vilken information- och motivationsprogram är obligatorisk och psykoterapi är frivillig. av de sexualbrottsdömda har deltagit i psykoterapi. *Unga lagöverträdare Kriminalvården placerar unga lagöverträdare vid ett fåtal anstalter med särskilt anpassad programverksamhet. Verksamheten vid anstalterna inriktas i stor utsträckning på studier och är ofta kopplad till yrkesutbildning. *Långtidsdömda Mottagningsförfarandet vid kriminalvårdsanstalten är en klar tillgång för att planera de långtidsdömdas verkställighet. Enligt har de intagna också uppfattat verksamheten där som mycket positiv. Kriminalvården planerar att utveckla verksamheten ytterligare . Det planeras också ombyggnadsåtgärder vid flera av anstalterna i säkerhetsklass I och II för att skapa möjlighet till ytterligare besökslägenheter för att förbättra de långtidsdömdas situation. avskaffades den formella klassificeringen för särbehandling av vissa långtidsdömda enligt 7 § tredje stycket lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. framhåller att reformen, som innebär att särskilda villkor för verkställigheten skall bestämmas individuellt, ytterligare ökar den intagnes möjlighet till förutsebarhet avseende verkställigheten. *Frigivningsförberedelser framhåller att samarbetet med och andra myndigheter måste förbättras när det gäller de intagnas frigivningssituation. Enligt en enkätundersökning, gjord av kriminalvården, om frigivningsförhållanden är cahälften av de intagna som friges från anstalt arbetslösa. Behovet av hjälp när det gäller arbetssituationen är stort hos de intagna. De flesta regioner har uppgivit att samarbetet med () och arbetsförmedlingen fungerar bra. Kriminalvårdens samarbete med i lokala projekt i (KrAMI) är enligt mycket lyckat och bör få en större utbredning. Enligt enkätundersökningen är vidare var femte intagen bostadslös. framhåller att bostadssituationen är ett huvudansvar för och att det inte finns någon prioritering för att ge gruppen från kriminalvården förtur beträffande bostad. När det gäller missbruksvården påpekar i stort sett samtliga kriminalvårdsmyndigheter att kommunernas benägenhet att bekosta vård och behandling har minskat kraftigt . Svårigheter att få ansvarsförbindelse av vid behandling enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt är ett exempel som nämns. *Beläggningssituationen och kostnader Medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalterna ökade av tillgängliga platser. Beläggningssituationen i vissa delar av anstalts- organisationen var mycket ansträngd. Platser som varit avsedda för särskilda behandlingsbehov togs därför i bruk för andra kategorier intagna. Platsförändringar i form av nedläggningar av och platsminskningar vid anstalter har sammantaget minskat antalet platser vid anstalterna med 259, varav 167 slutna platser och 92 öppna platser. Diagram 7.2 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), anstalt prognosticerar en medelbeläggning på av de tillgängliga platserna. driver ett projekt i syfte att förbättra anstaltsplaceringar utifrån gjorda säkerhets- och behovsbedömningar av den intagne och därigenom utnyttja an-staltsorganisationen mer effektivt. Projektet skall avslutas och innehålla förslag bl.a. till en förnyad anstaltsindelning. De totala kostnaderna för anstalterna har minskat med jämfört med . Ett lägre platsutnyttjande medför högre kostnad per producerat vårddygn, eftersom de fasta kostnaderna slås ut på färre vårddygn. Tabell 7.4 Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt Kostnad i kr. 1996 1997 1998 Anstalt, totalt 1 645 1 873 1 870 Klass I 2 Klass II 1 825 2 Klass III 1 765 1 932 1 922 Klass IV 1 341 1 598 1 288 § 34 1 118 1 136 1 291 7.3.3 Häkten I årsredovisningen för framhåller att de häktades möjligheter till gemensamhet och besök stadigt ökar. Vid samtliga häkten planeras eller genomförs lokalmässiga förändringar. Förändringarna av lokalerna sker främst i syfte att möjliggöra gemensamhet. Den sammanlagda ersättningsberättigade sysselsättningstiden i häkten fortsatte också att öka. Den genomsnittliga tiden för aktiviteter, både i gemensamhet och enskilt, för häktade utan restriktioner var omkring . För häktade med restriktioner var den drygt . Tabell 7.5 Sysselsättningstimmar vid anstalt 1996 - 1998 () Sysselsättning 1996 1997 1998 Arbetsdrift 211 291 313 Utbildning 104 113 133 Intern service 66 80 96 Programverk- samhet 43 44 43 6,Övr. sysselsättning med ersättning 56 67 78 Summa 479 595 663 Andelen häktade med gemensamhetsrestriktioner var och ligger därmed på samma nivå som föregående år. framhåller att lagändringen när det gäller restriktionstillämpningen, som trädde i kraft , förväntas ge resultat i form av ett minskat antal häktade med restriktioner men även beträffande förutsättningarna för ett ökat antal besök. har andelen intagna i häkte med verkställbar dom som väntar på anstaltsplats ökat till , vilket motsvarar i medeltal 135 fall. Även väntetiden har ökat. Enligt har olika åtgärder vidtagits inom framför allt anstaltsorganisationen för att denna kategori skall kunna placeras ut på anstalt snabbare och för att väntetiderna skall kunna kortas väsentligt. har begränsat de lokala myndigheternas möjligheter att tillfälligt stänga anstalts- och häktesplatser, arbetat för att få platsplaneringssystemet att fungera tillfredsställande och öppnat anstaltsplatser som legat i malpåse . Vidare pågår ett arbete med att se över indelningen i säkerhetsklasser och differentiering av intagna.