prop · GN03105 · 2000-01-01 00:00:00 — Den föreslagna regleringen för jordbrukets återföring av skattefriheten på el avviker från vad som tillämpas för motsvarande skattefrihet för tillverkningsindustrins och växthusnäringens del. I den kommande skatteöversynen bör dock detta särskilt beaktas och en ökad harmonisering mellan de olika uppbördssystemen bör därvid eftersträvas. En aspekt i detta sammanhang är vidare att undersöka möjligheterna av att ändra reglerna så att de negativa tröskeleffekterna av den administrativa beloppsgränsen för återbetalning av skatt på bränslen undviks och således uppnå en likformighet mellan reglerna på el- och bränslesidan i den delen. Vidare ter det sig lämpligt att i den kommande översynen även närmare analysera förutsättningarna för att, i syfte att skapa ett administrativt enklare och mer lätthanterligt uppbördssystem, höja den nu föreslagna beloppsgränsen om på elsidan. Som nämnts ovan bör årsvis återbetalning gälla som huvudregel. I syfte att underlätta beskattningsmyndighetens administration genom att fördela arbetet med återbetalning på energiskatteområdet, bör dock en annan period än kalenderår väljas. Sålunda föreslår regeringen att årsperioden väljs som återbetalningsperiod. I likhet med vad som gäller för andra former av återbetalning på punktskatteområdet, bör företagen ha efter utgången av den perioden på sig att lämna in sin ansökan. Ytterligare ett skäl som talar för valet av angiven återbetalningsperiod är att beskattningsmyndigheten härigenom ges mer tid för utvecklande av blanketter, rutiner och information till berörda företag inför det första ordinarie återbetalningstillfället, som alltså inträder efter utgången av årsperioden - . Systemet med årsvis återbetalning bör dock kompletteras med en dispensmöjlighet som ger företag som har en hög elförbrukning rätt till kvartalsvis återbetalning. Dessa företag skulle annars drabbas av en likviditetsbelastning av icke obetydlig natur. Dispensregeln bör innebära att det företag som erhållit rätt till kvartalsvis återbetalning därefter inte har någon valfrihet avseende ansökningsperiod. Ansökan skall således i dessa fall ske för varje kalenderkvartal. Någon strikt gräns för dispens bör inte anges i lagtexten, men regeringen avser att i förordning ange vissa riktlinjer. Det ter sig rimligt att tillämpa en årsförbrukning av el i näringsverksamheten om 150 000 kWh, som således motsvarar en årlig energiskattebelastning om ca . Överslagsberäkningar, utifrån tillgängligt statistikunderlag, ger vid handen att detta kan röra sig om ca 1 000 företag. 9.4 Ikraftträdande m.m. Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft . Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att ikraftträdandet om möjligt bör flyttas fram till . Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: förordnar att ikraftträdandet flyttas framåt , bl.a. för att beskattnings- myndigheten skall ges möjlighet att möta ett omfattande service- och informationsbehov och för att utveckla erforderligt datastöd. Regeringen har i budgetpropositionen för aviserat att jordbruket från skall ges samma reduktion av energi- och koldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen har . har anslutit sig till regeringens bedömning. Mot den bakgrunden saknas anledning att överväga ett annat datum för ikraftträdandet än . Som framgått ovan, föreslår regeringen att årsperioden för ansökningar om återbetalning av energiskatten på el sätts till - , vilket i praktiken innebär att beskattningsmyndigheten ges förberedelsetid innan det stora flertalet ansökningar skall börja behandlas. I övrigt finner regeringen inte skäl att föreslå några särlösningar vad gäller ikraftträdandet. 9.5 Offentlig-finansiella effekter Omläggningen till industriskatteregler för jord- och skogsbruks- sektorernas energibeskattning beräknas innebära ett skattebortfall brutto på ca . Energiförbrukningen för fiskeodlingarna har inte kunnat särskiljas, utan ingår i beräkningarna för jordbrukssektorn. Nettoeffekten av omläggningen beräknas ge ett skattebortfall för staten på för . Motsvarande siffra för offentlig sektor uppgår till . Hänsyn har tagits till indirekta effekter på andra skattebaser, se vidare tabell 1 nedan. Omläggningen väntas inte medföra några nämnvärt ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. kostnader för att administrera den före- slagna återbetalningen av skatt på bränslen respektive el skall finansieras inom ramen för skatteförvaltningens befintliga anslag. Kassamässiga effekter för stat och offentlig sektor åren 2000 2002 samt varaktig nettoeffekt för offentlig sektor av omläggningen av jordbrukets energibeskattning, miljoner kr 2000 2001 2002 Varaktig nettoeffekt Staten - 95 - 190 - 180 Offentlig sektor - 90 - 180 - 160 - 180 10 Offentlig-finansiella effekter Förslagen avseende exportbutiker innebär inte att det skattefria området för försäljning i exportbutiker utvidgas. När det gäller mervärdesskatt föreslås dock att varor som ingår i exportbutikssortimentet skall kunna levereras skattefritt till butikerna. I likhet med vad som gäller skall mervärdesskatt tas ut vid försäljning av sådana varor till EU-resenärer. Förslaget leder alltså inte till att mervärdesskatteintäkterna minskar. Det är svårt att beräkna de offentlig-finansiella effekterna av ändringarna i alkohol- och tobaksskattelagarna. Sedan de nya reglerna om skattefri proviantering av fartyg och luftfartyg trädde i kraft har endast ett fåtal rederier redovisat skattepliktigt svinn till skattemyndigheten. Det är dock sannolikt att endast en mindre del av de redovisade beloppen avser olyckshändelser och force majeure. Vidare finns det ännu inget fall där beskattningsmyndigheten på eget initiativ påfört skatt för varor som förstörts genom olyckshändelse eller force majeure. Sammantaget anser regeringen att förslaget inte kommer att få annat än försumbara offentlig-finansiella effekter. Det är komplicerat att beräkna storleken på ett skattebortfall vid införandet av en skattelättnad för bilar som uppfyller EG:s framtida avgaskrav, eftersom det är svårt att uppskatta antalet bilar som kommer att säljas och hur stor andel av dessa bilar som kommer att uppfylla de framtida avgaskraven. De beräkningar som gjorts av grundar sig på en årlig genomsnittlig fordonsskatt om och en uppskattad försäljning om inledningsvis 45 000 miljöklass 1 bilar . En skattelättnad utifrån dessa förutsättningar kommer att ge ett skattebortfall som uppgår till totalt av . Därefter är skattebortfallet obetydligt. har bedömt (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1) att skattebortfallet med anledning av införandet av en skattelättnad skall finansieras inom trafikbeskattningen och att detta lämpligen sker genom en höjning av fordonsskatten med . har lämnat förslag på en förändring av uttaget av fordonsskatt och i samband härmed också en finansiering av bl.a. ett ekonomiskt incitament för bilar som uppfyller EG:s framtida avgaskrav. Utredningens förslag är föremål för beredning i . Omläggningen till industriskatteregler för jord- och skogsbruks- sektorernas energibeskattning beräknas innebära ett skattebortfall brutto på ca . Energiförbrukningen för fiskeodlingarna har inte kunnat särskiljas, utan ingår i beräkningarna för jordbrukssektorn. Nettoeffekten av omläggningen beräknas ge ett skattebortfall för staten på för . Motsvarande siffra för offentlig sektor uppgår till . Hänsyn har tagits till indirekta effekter på andra skattebaser, se vidare tabell 1 nedan. Omläggningen väntas inte medföra några nämnvärt ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. kostnader för att administrera den före- slagna återbetalningen av skatt på bränslen respektive el skall finansieras inom ramen för skatteförvaltningens befintliga anslag. Kassamässiga effekter för stat och offentlig sektor åren 2000 2002 samt varaktig nettoeffekt för offentlig sektor av omläggningen av jordbrukets energibeskattning, miljoner kr 2000 2001 2002 Varaktig nettoeffekt Staten - 95 - 190 - 180 Offentlig sektor - 90 - 180 - 160 - 180 Några offentlig-finansiella effekter av övriga förslag kan inte förutses. 11 Författningskommentar 11.1 Förslaget till lag om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer 1 § I paragrafen anges vad skatten skall grunda sig på, nämligen den termiska effekten i varje kärnkraftsreaktor. Jämfört med promemorians lagförslag har grunden inte angetts vara den högsta tillåtna termiska effekten. Skälet är att det i denna paragraf lämpligen endast bör anges att det är den termiska effekten som är grunden för skatten. Att sedan skatteberäkningen bör utgå från varje reaktors högsta tillåtna termiska effekt framgår av 2 §. 2 § Av första stycket framgår att skatt skall betalas per kalendermånad så länge som tillstånd att bedriva verksamheten finns. Om skattskyldigheten har upphört före slutet på en kalendermånad bör skatten för månaden beräknas genom en proportionering mellan antalet kalenderdygn under vilket tillstånd har funnits och antalet kalenderdygn den aktuella månaden. I andra stycket anges skattesatsen för varje kalendermånad och att grunden för skatteberäkningen är den högsta tillåtna effekten. Denna effekt framgår för de flesta reaktorerna av regeringens driftstillstånd. I de fall sådan uppgift saknas kan en jämförbar effekt beräknas. I promemorian finns uppgifter om högsta tillåtna effekter och jämförbara effekter för de olika reaktorerna. 3 § I likhet med vad som gäller för produktionsskatten är det den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor som skall vara skyldig att betala skatten och som även skall anmäla sig för registrering hos beskattningsmyndigheten. 4 § Förfarandereglerna i lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter skall tillämpas. Detta gäller bestämmelser om beskattningsbeslut, betalning av skatt, överklagande m.m. 5 § Av paragrafen framgår att en möjlighet skall finnas att vid längre, sammanhängande driftsstopp få avdrag från skatten när stoppet har varat mer än 90 kalenderdygn och att avdraget då endast får göras för de överskjutande dygnen. Ikraftträdandebestämmelserna Bestämmelserna innebär bl.a. att även om en reaktor inte är i drift när lagen träder i kraft kommer en sammanhängande period när reaktorn inte är i drift enligt 5 § att börja räknas först när lagen har trätt i kraft. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. 1 kap. 1 § Uppräkningen i punkt 1 kompletteras med den nya lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. tas hänvisningar i paragrafen till lagar som har upphävts eller nu upphävs bort. Övergångsbestämmelserna till de upphävda lagarna innehåller nästan undantagslöst en övergångsregel som säger att äldre bestämmelser fortfarande gäller i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före upphävandet eller ikraftträdandet av den nya bestämmelsen. Detta för att t.ex. de skatte- eller avgiftssatser och avdragsmöjligheter som gällt när en skatte- eller avgiftspliktig händelse inträffat skall kunna tillämpas även om förhållandet upptäcks efteråt, t.ex. vid en revision. Samma princip kan användas på förfarandereglerna. Genom föreslagen övergångsbestämmelse kommer reglerna om skattekontroll, skattebeslut, överklagande osv. att kunna tillämpas även om lagarna tas bort från paragrafen. 5 § I bestämmelsen föreslås att skall vara beskattningsmyndighet såvitt avser de författningar som uppräknas i 1 § första stycket 1 i lagen. Ändringen i 2 är föranledd av ändringen i 1 § första stycket 2. 7 § Ändringen är föranledd av att lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område har upphävts. är alltså inte längre beskattningsmyndighet för någon avgift, vilket framgår av ändringen i 5 §. Vidare byts ordet ut mot orden . 2 kap. 1, 2, 3, 6, 7 och 8 §§ När det gäller 2, 3, 6, 7 och 8 §§ se kommentaren till 1 kap. 7 §. Dessutom tas hänvisningar i 1, 2, 3 och 8 §§ till lagar som upphävts bort. Se även kommentaren till 1 kap. 1 §. 3 kap. 6 a § Ändringarna ersätter bestämmelser i 29 § förordningen (1984:247) om punktskatter och prisregleringsavgifter och innebär att också de skattemyndigheter som enligt 3 kap. 16 § lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter kan besluta om uppgiftsskyldighet och skatterevision skall ha rätt att få del av de uppgifter som behövs för skattekontrollen. 16 § Ändringen i första stycket är en följd av att föreslås överta funktionen som beskattningsmyndighet men innebär dessutom att skattemyndigheterna i , , och ges generell befogenhet att besluta om uppgiftsskyldighet samt att besluta och genomföra revision, dvs. det krävs inte längre att nämnda myndigheter har fått i uppdrag av beskattningsmyndigheten att fatta sådana beslut. Andra stycket i paragrafen har upphävts. befogenheter får anses följa av att verket blir beskattningsmyndighet. 1 § Se kommentaren till 1 kap. 7 §. 5 § Ändringen är en följd av att möjlighet att begära förhandsbesked i punktskattefrågor enligt lagen om förhandsbesked i skattefrågor avskaffas. 8 kap. 1 § Ändringen i första stycket är en följd av att föreslås bli beskattningsmyndighet och därigenom skall meddela beslut i första instans. Till följd härav finns något behov för verket att föra upp beskattningsbeslut till prövning i länsrätt. Genom ändringen tas därför möjlighet att överklaga de beslut verket fattat i första instans bort. Ändringen i sista stycket innebär att rätten till överprövning av de beslut som tidigare kunnat överklagas till upphör. Möjligheten att få andra beslut än beskattningsbeslut överprövade infördes när i blev beskattningsmyndighet enligt lagen. De beslut som kunnat överklagas till är bl.a. beslut om redovisningsperioder. Förslaget innebär att rätten till överprövning av dessa beslut upphör. Om beslutet har betydelse för beskattningen bör möjlighet finnas att få det överprövat i den ordning som gäller enligt första stycket. 8 § Bestämmelsen innehåller en uppräkning över vilka som får överklaga ett beslut om utdömande av vite. Utformningen av bestämmelsen är inte avsedd att innebära någon förändring i förhållande till vad som gäller . Att som sökande har rätt att överklaga beslut om utdömande av vite följer av 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291), jfr RÅ 1986 ref 105. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Efter ikraftträdandet kommer uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av . Verket skall t.ex. kunna ompröva beslut meddelade av i . I övergångsbestämmelserna anges också att skall föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. I beslut som meddelats av i med stöd av 8 kap. 1 § tredje stycket i dess äldre lydelse och som överklagas hos skall dock äldre bestämmelser tillämpas. När det gäller 4 se kommentaren till 1 kap. 1 §. 11.3 Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 6 § Ändringen innebär att ärenden om kupongskatt skall prövas av . 29 § Ändringen är en följd av att ärenden om kupongskatt kommer att prövas av och innebär att verket inte kommer att ha möjlighet att föra upp beskattningsbeslut meddelade av till prövning i domstol. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer därför uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av . Vidare föreskrivs att skall föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. Övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 11.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam 10 § Ändringen innebär att möjligheten att efter gemensam ansökan av delägare i enkla bolag utse en delägare som ensamt skattskyldig avskaffas. I enkla bolag kommer därför fortsättningsvis att gälla att en delägare är skattskyldig i förhållande till sin andel i bolaget. 32 § Ändringen innebär att möjligheten att överklaga beslut enligt 24 § andra och tredje styckena i lagen avskaffas och är en följd av att som beskattningsmyndighet kommer att fatta beslut i första instans. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ärenden där beslut meddelats före ikraftträdandet skall dock överklagas enligt äldre bestämmelser. 11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel 5 § Se kommentaren till 10 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. 22 § Ändringen innebär att möjligheten att överklaga beslut enligt 11 § i lagen avskaffas och är en följd av att som beskattningsmyndighet kommer att fatta beslut i första instans. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser skall dock tillämpas i de fall där beslut meddelats före ikraftträdandet. 11.6 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Ändringen i 3 § första stycket 2 är en följd av att är beskattningsmyndighet i de i bestämmelsen uppräknade ärendena. 11.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel 8 d § Se kommentaren till 3 kap. 16 § i förslaget till lag om ändring i lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. 9 § Ändringen innebär att möjligheter att överklaga beslut till länsrätten upphör. Eftersom är den myndighet som kommer att fatta beslut om beskattning kommer verkets rätt att föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol att följa av allmänna förvaltningsrättliga regler. Till följd av detta föreslås att fjärde stycket i paragrafen upphävs. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer de uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av . Vidare föreskrivs att skall föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. 11.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter 1 § Ändringen är en följd av att skall vara beskattningsmyndighet enligt lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. 11.9 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 14 § I första stycket av paragrafen har det tillförts att lättnadsbeloppet vid tillämpningen av de föreslagna 14 b eller 14 c §§ skall avräknas från påförd fordonsskatt innan det kan ske någon kompensation på grund av glesbygdsreglerna. 14 b § Paragrafen, som är ny, innebär att en skattelättnad införs för personbilar och lätta bussar med en tjänstevikt om högst samt lätta lastbilar med en tjänstevikt om högst som uppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen. Skattelättnaden utgår med för bilar som blir skattepliktiga och med för bilar som blir skattepliktiga . Lättnadsbeloppet skall avräknas efter hand vid påförandet av fordonsskatt, dock längst till och med . 14 c § Även denna paragraf är ny och innebär att en skattelättnad också införs för personbilar och lätta bussar med en tjänstevikt överstigande samt lätta lastbilar med en tjänstevikt överstigande som uppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen. Skattelättnad utgår med för bilar som blir skattepliktiga och med för bilar som blir skattepliktiga . En förutsättning är dock att totalvikten inte överstiger Lättnadsbeloppet skall avräknas efter hand vid påförandet av fordonsskatt, dock längst till och med . 11.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 4 § Ändringen innebär att skall vara beskattningsmyndighet enligt lagen. 12 § Ändringen är en följd av att föreslås bli beskattnings- myndighet och innebär att verket blir ensamt behörig att meddela beslut om skatterevision. 13 § Ändringen i första stycket innebär att möjlighet att överklaga beslut enligt lagen tas bort. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer de uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av . Vidare föreskrivs att skall föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. 11.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 10 § Ändringen innebär att skall vara beskattningsmyndighet enligt lagen. 21 § Ändringen innebär att möjlighet att överklaga beslut slopas och är en följd av att föreslås bli beskatt- ningsmyndighet enligt lagen. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av . Vidare föreskrivs att skall föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. 11.12 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 3 kap. 26 a § Ändringen är en följd av att den verksamhet rörande mervärdesskatt som hanteras av det särskilda skattekontoret vid i förs över till . 5 kap. 9 § Genom en ändring i 1 § andra stycket lagen om exportbutiker föreslås det bli tillåtet att i exportbutiker även sälja beskattade varor. Det får till följd att mervärdesskattefriheten enligt punkten 6 för leveranser till exportbutiker utvidgas till att omfatta varor som är avsedda för försäljning till EU-resenärer. Skattefriheten för leveranser skall dock endast gälla varor ur exportbutikssortimentet. Det föreskrivs därför att leveransen skall anses som en omsättning utomlands endast om det är fråga om varor av de slag som avses i 3 § lagen om exportbutiker. Det bör påpekas att de kvantitetsbegränsningar som finns i nämnda paragraf inte gäller vid leveranser till exportbutiker. Eftersom det föreslås bli tillåtet att sälja beskattade varor i exportbutikerna måste även ändringar göras i nuvarande bestämmelse om försäljning i exportbutiker. De ändringar som görs är att det i den nya punkten 6 a uttryckligen föreskrivs att en försäljning av en vara ur exportbutikssortimentet endast är att anse som en omsättning utomlands om varan säljs till en tredjelandsresenär och i fråga om alkohol- och tobaksvaror försäljningen håller sig inom vissa kvantiteter per resande, se 3 § lagen om exportbutiker. Lagtekniskt uppnås detta genom en hänvisning till 1 § andra stycket nämnda lag. Till följd av dessa ändringar upphävs paragrafens tidigare femte stycke. 12 kap. 1 a § Jämför kommentaren till 3 kap. 26 a §. 12 kap. 2 § Ändringen i första stycket innebär bl.a. att frågor om godkännande av upplagshavare och av skatteupplag enligt 9 c kap. 7 § eller om återkallelse av sådant godkännande enligt 9 c kap. 8 § andra stycket skall prövas av skattemyndigheten i den region där den skattskyldige är registrerad enligt 3 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483) eller, om han inte är registrerad, av den skattemyndighet som enligt 2 kap. samma lag är behörig att besluta om registrering. Propositionens förslag avviker från det förslag som lämnades i lagförslaget till Lagrådet. Enligt nuvarande ordning handläggs ärenden enligt 9 c kap. 7 och 8 § andra stycket i mervärdesskattelagen av i . Enligt förslaget skall dessa frågor handläggas vid den regionala skattemyndighet där den skattskyldige är registrerad, eller vid den myndighet som enligt skattebetalningslagens (1997:483) regler är behörig att meddela beslut. 19 kap. 1 och 6 §§ Se kommentaren till 3 kap. 26 a §. 20 kap. 1 § Ändringen i andra stycket är en följdändring med anledning av att blir beskattningsmyndighet i de frågor som nämns i 12 kap. 2 § mervärdesskattelagen och innebär att beslut i de frågor som räknas upp även fortsättningsvis får överklagas till Länsrätten i . Ändringen innebär också att beslut om godkännande enligt 9 c kap. 7 § eller om återkallelse av sådant godkännande enligt 9 c kap. 8 § andra stycket kommer att överklagas enligt reglerna i första stycket. Ändringen i tredje stycket är en följdändring av att skattemyndigheten i den region där den skattskyldige är registrerad kommer att meddela beslut i frågor om godkännande av upplagshavare och skatteupplag och återkallelse av sådant godkännande enligt 9 c kap. Övergångsbestämmelser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer uppgifter som tidigare ankommit på i enligt lagen att fullgöras av .