prop · GN031D16 · 2000-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Allmänna bidrag till kommuner 5 2.1 Omfattning 5 2.2 Utgiftsutvecklingen 5 2.3 Utvecklingen inom kommunsektorn 7 2.3.1 Utvecklingen 7 2.3.2 Utvecklingen 7 2.3.3 Förslag inom andra utgiftsområden som påverkar kommuner och landsting 8 2.3.4 Den kommunala ekonomin 9 2.3.5 Regeringens slutsatser 9 2.4 Anslag 10 A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 10 A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 12 A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 13 A4 Bidrag till Rådet för redovisning 14 2.5 Övriga kommunala frågor 14 2.5.1 Försäljning av aktier i 14 2.5.2 Översyn av kommunkontosystemet för återbetalning av moms 15 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att efter förvärv av aktierna i , ägare till , sälja aktierna till (avsnitt 2.5.1), 2. godkänner att försäljningsinkomsterna för aktierna i liksom utdelning från av ett eventuellt överskott från avvecklingen av fastigheter i redovisas mot det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (avsnitt 2.5.1), 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ramanslag 78 003 500 A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reservationsanslag 1 091 500 A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting obetecknat anslag 18 571 000 A4 Bidrag till Rådet för redovisning obetecknat anslag 700 Summa 2 Allmänna bidrag till kommuner 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting, dels i form av ett bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting. Utgiftsområdet omfattar också ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En del av detta bidrag disponeras av Bostadsdelegationen. Till detta kommer ett mindre bidrag till Rådet för redovisning. finns också ett anslag som avser bidrag till kommunernas och landstingens skatteinkomster för . I tabell 2.1 redovisas den beräknade sammanlagda utgiftsnivån för utgiftsområdet. Beslutade och föreslagna tillskott innebär i förhållande till nivå en höjning av statsbidragen med . Regeringen avser att föreslå att ytterligare tillförs vården och omsorgen . Dessutom aviserar regeringen för ett engångsvist tillskott på till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. aviserade höjningar och i denna proposition föreslagna och beräknade förändringar innebär därmed en höjning av statsbidragen med i förhållande . I detta belopp ingår medel som tillförs utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för att bidra till finansieringen för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. föreslår regeringen i denna proposition att det genomförs ett första steg i en skattereform med bl.a. kompensation för uttaget av allmän pensionsavgift, vilket sker genom införandet av en skattereduktion kombinerat med en reducering av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften. För kommuner och landsting innebär detta att skatteinkomsterna beräknas öka med . Regeringen föreslår därför att det generella statsbidraget till kommuner och landsting reduceras med motsvarande belopp, vilket innebär att en del av statsbidragen växlas mot skatteintäkter. Vid beräkningen av utgiftsramen har hänsyn också tagits till de regleringar som föreslås till följd av finansieringsprincipen. Förutom statsbidragshöjningarna har beslutat att den statliga skatt om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt . Detta innebär att kommuner och landsting tillförs under dessa år. Regeringen föreslår att denna skatt skall utgöra inkomstskatt även , vilket ger ytterligare ca i tillskott detta år. 2.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 96 784 103 525 102 533 97 667 101 872 101 792 1 Inklusive beslut till följd av förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Förbättringen av de offentliga finanserna har möjliggjort en betydande höjning av statsbidragen till kommuner och landsting. Den negativa sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting har därmed kunnat vändas och förutsättningarna för en positiv utveckling av kvaliteten i skolan, vården och omsorgen har väsentligen förbättrats. Enligt (arbetskrafts-undersökningen) har sysselsättningen inom den kommunala sektorn ökat med jämfört med . Det råder i princip full behovstäckning inom förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen. Den svenska skolans resultat står sig väl i en internationell jämförelse, även om resultaten varierar mellan olika kommuner och enskilda skolor. Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede och har ökat kraftigt i omfattning till följd av . Äldreomsorgen håller överlag god kvalitet, men de brister som uppmärksammats har ännu inte åtgärdats i tillräcklig grad. Hälso- och sjukvårdens kvalitet har generellt sett bibehållits eller ökat, som det fortfarande finns stora lokala och regionala variationer. Förändringar beslutade efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) om ett tillskott med ytterligare för utöver den höjning som beslutats i enlighet med budgetpropositionen . I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU03, rskr. 1998/99:87) beslutade om ett tillskott med för . I samma proposition föreslog regeringen att den statliga skatt om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomster för skall utgöra inkomstskatt. beslutade efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) att bestämmelsen skall gälla även . Detta innebär att ca tillförs kommuner och landsting vardera . Regeringen beräknade också att statsbidragen skall öka med . Detta innebär att föreslagna höjningar av statsbidragen uppgår till sammanlagt jämfört med . Mål Målet för utgiftsområdet är att så långt det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Prioriteringar Syftet med de ökade statsbidragen samt de extra skatteinkomsterna ( 200- kronan ) är att underlätta för kommuner och landsting att klara det lagstadgade kravet på ekonomisk balans och ge utrymme för fortsatta satsningar inom de prioriterade områdena skola, vård och omsorg. Beträffande de kommuner och landsting som på grund av yttre strukturella faktorer har problem att klara balanskravet har regeringen tillsatt en delegation med uppgift att bereda vissa ärenden om eventuellt särskilt ekonomiskt stöd till vissa kommuner och landsting för att dessa skall kunna vidta åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans. Ramen för minskar ramen för utgiftsområdet med jämfört med . Förutom den tidigare aviserade ökningen av statsbidragen med påverkas ramen av regleringen i form av en minskning med till följd av de föreslagna förändringarna i inkomstbeskattningen samt av vissa regleringar i enlighet med finansieringsprincipen. Dessutom bortfaller det tillfälliga bidraget som utgått till kommunernas och landstingens skatteinkomster om . Genom de regeländringar i utjämningssystemet som träder 2000 minskar omslutningen i systemet. De förslagna förändringarna i inkomstbeskattningen beräknas däremot medföra att omslutningen ökar med . Netto beräknas utjämningsbidraget minska med . En motsvarande minskning uppstår på statsbudgetens inkomstsida genom att den utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar till staten minskar. Slutligen tillkommer en ekonomisk reglering för höjd fordonsskatt på bussar. 2.3 Utvecklingen inom kommunsektorn 2.3.1 Utvecklingen Det ekonomiska resultatet för kommunerna har sammantaget förbättrats . uppgick årets resultat för landets kommuner till -0,. Resultatet före extraordinära poster uppgick till -2,. redovisade av kommunerna ett negativt resultat, vilket är färre än . Enligt enkät bedömer svarande kommuner att ekonomin förbättras ytterligare innevarande år. Det ekonomiska resultatet för landstingen har däremot försämrats . uppgick årets resultat för landstingen till -6,. Resultatet exklusive extraordinära poster uppgick till -5,. Endast ett landsting redovisade ett positivt resultat . med den ekonomiska vårpropositionen överlämnade regeringen en skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1998/99:97) till . Skrivelsen innehåller en redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting utvecklats . Det finns fortfarande problem med den ekonomiska resultatutvecklingen, men besparingarna har minskat eller upphört inom de prioriterade verksamheterna. Den kommunala konsumtionen ökade åter märkbart . Preliminära siffror för från nationalräkenskaperna visar att konsumtionen fortsätter att öka. Lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting, som gällt , upphör att gälla vid utgången av . Lagen har inneburit att de kommuner och landsting som höjt skatten, med vissa undantag, fått minskade statsbidrag. Lagen gällde först åren 1997 1998, men förlängdes till att gälla även . höjdes skattesatsen i sju kommuner och sänktes i fem kommuner och ett landsting. Dessutom fastställde det nybildade Västra en skattesats som var lägre än genomsnittet för de landsting som uppgick i det nya . Den genomsnittliga kommunalskattesatsen minskade från år . Det kommunala skatteuttaget är dock fortfarande högre än . Så sent som uppgick den genomsnittliga skattesatsen till . har särskilda medel anvisats för att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Av anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har fram bidrag på totalt ca utbetalats. Dessutom har Delegationen för stöd till kommuner med övermäktiga bostadsåtaganden (Bostadsdelegationen) träffat överenskommelser om bidrag om totalt ca för rekonstruktiva åtgärder i samband med bostadsåtaganden. 2.3.2 Utvecklingen Regeringen har i olika sammanhang betonat vikten av att kommuner och landsting använder de ökade statsbidragen i enlighet med de prioriteringar som regeringen givit uttryck för och tillför resurser till de för välfärden och framtiden så viktiga verksamheterna skola, vård och omsorg. Enkätundersökningar som SCB genomfört på regeringens uppdrag bekräftar regeringens uppfattning om att de ökade statsbidragen till allra största delen används i kärnverksamheterna och att de även fått effekter på sysselsättningsutvecklingen. Det är av stor vikt att skolan, vården och omsorgen prioriteras även i fortsättningen. Fortsatta omstruktureringar är på viktiga, inte minst mot bakgrund av de ökande behoven av service som demografiska förändringar kan förutses medföra. Av betydelse för enskilda kommuner och landsting är de förändringar i det kommunala utjämningssystemet som beslutat (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). Förändringarna berör delar av utjämningen för strukturella kostnadsskillnader samt de särskilda regler som begränsar den omfördelning mellan kommuner respektive landsting som följer av ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Genom förändringarna i utjämningssystemet skapas mer likvärdiga förutsättningar att klara demografiskt betingade förändringar. Att omstruktureringsarbetet i kommuner och landsting fortsätter är även av stor betydelse för möjligheterna att nå det lagstadgade balanskravet för kommuner och landsting som träder 2000. Balanskravet innebär bl.a. att budgeten skall upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. En kommuns eller ett landstings ekonomiska svårigheter kan bl.a. bero på ett antal olika yttre strukturella faktorer. En svag ekonomisk tillväxt i regionen, negativ befolkningsutveckling samt behov av infrastrukturinvesteringar är exempel på faktorer som kan försvåra anpassningen av verksamheten till de ekonomiska ramarna. Bland de kommuner och landsting som bedöms kunna få svårigheter att klara balanskravet utan stora besparingar eller ökade intäkter återfinns även kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Regeringen har därför efter beslut inrättat Bostadsdelegationen för att kunna ge dessa kommuner ett tillfälligt stöd. Det finns emellertid också kommuner och landsting som har en så pass problematisk situation att de kan behöva ett ekonomiskt stöd för att genomföra rekonstruktiva åtgärder med en annan inriktning än vad som gäller för det tillfälliga stöd som kan lämnas av Bostadsdelegationen. Regeringen har bedömt att det bland de kommuner som har problem i första hand till följd av sådana strukturella faktorer som nämnts ovan kan finnas 40-50 kommuner och några landsting där särskilda åtgärder behöver vidtas för att kravet på ekonomisk balans skall kunna uppnås. För att föra en dialog med berörda kommuner och landsting om vilka åtgärder de kan vidta har regeringen, som framgått ovan, tillkallat en särskild delegation (dir. 1999:65). Delegationen för stöd till vissa kommuner och landsting med svårigheter att klara balanskravet (Kommundelegationen) har till uppgift att inför regeringens beslut bereda ärenden om ett ekonomiskt stöd eventuellt skall utgå till vissa kommuner och landsting för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans. Delegationen skall därvid överlägga med berörda kommuner och landsting om villkoren för ett stöd. För att regeringen skall kunna få en helhetsbild över de sökande kommunernas eller landstingens ekonomiska situation innan ärenden överlämnas till Kommundelegationen behöver ansökningar om stöd ha inkommit till regeringen . Regeringen avser att använda medel under anslaget för särskilda insatser för att stödja de berörda kommunerna. Dessutom avses medel som återvinns genom försäljning av aktierna i kunna användas för bl.a. detta ändamål (avsnitt 2.5.1). 2.3.3 Förslag inom andra utgiftsområden som påverkar kommuner och landsting Mot bakgrund av personalsituationen i kommuner och landsting samt den utveckling som väntas ske med bl.a. ökade pensionsavgångar, tillsatte regeringen den s.k. , med uppgift att kartlägga utbildningsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekrytering av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionen har presenterat sina förslag som bl.a. innebär att antalet platser inom läkar- respektive sjuksköterskeutbildningen ökas och en ambition att kommunerna dels ökar antalet utbildade på gymnasiets omvårdnadsprogram, dels ökar möjligheterna att läsa in hela eller delar av omvårdnadsprogrammet inom vuxenutbildning. , och staten föreslås verka för att antalet heltidsanställda inom vård och omsorg ökar. har vidare förslagit att samtliga landstingskommunala högskoleutbildningar överförs till staten . Regeringen avser att inleda en diskussion med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar dessa utbildningar kan överföras till staten. Regeringen har också i samarbete med , och arbetsmarknadens parter tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga personalförsörjningen och utbildningsbehoven inom äldreomsorgen. Regeringen har även uppmärksammat personalförsörjningssituationen inom skolan. På grund av pensionsavgångar och en ökning av antalet barn är det viktigt att åtgärder vidtas för att förhindra att det uppkommer en brist på lärare. Antalet platser inom lärarutbildningen har ökat. Vissa problem finns att få tillräckligt många sökande till lärarutbildningen i vissa ämnen. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att öka antalet sökande, särskilt med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. Vidare har , , , och Skolledarna kommit överens om ett gemensamt åtgärdsprogram för att främja utvecklingen av och rekryteringen till läraryrket samt för att göra skolan mer attraktiv som arbetsplats för lärarna. En ny modell för ersättningen till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånen införs. Inriktningen är att landstingen fullt ut skall ges ett kostnadsansvar för läkemedelsförsörjningen. Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning skall få behålla denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunna presentera en proposition hösten så att lagändringen skall kunna träda i kraft årsskiftet 2000/2001. Innan en proposition kan läggas måste dock förslaget utredas i en arbetsgrupp eller en utredning. Vidare måste förhandlingar genomföras och överenskommelse ha träffats med . Detta kan komma att påverka tidsschemat. 2.3.4 Den kommunala ekonomin Nedan redogörs översiktligt för den bedömning av den kommunala sektorns finansiella utveckling 2002 som redovisas närmare i volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). I bilagan framgår de samhällsekonomiska förutsättningarna för beräkningen. Den genomsnittliga kommunalskattesatsen beräknas ligga kvar på samma nivå som . Utvecklingen sammanfattas i tabell 2.2. Tabell 2.2 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor (löpande priser) 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 422,2 445,5 475,1 487,4 496,7 Skatter 299,5 315,0 344,6 348,5 358,7 Statsbidrag1 80,5 88,7 86,5 92,6 89,8 Övrigt 42,1 41,8 44,0 46,3 48,2 Utgifter 425,3 441,3 460,6 478,1 492,9 Transfereringar 49,3 46,8 47,4 48,2 49,0 Konsumtion 351,6 370,5 387,8 402,5 414,8 Volymförändring2 1,23 1,7 1,3 1,1 0,5 Investeringar 24,4 24,0 25,4 27,5 29,1 Finansiellt sparande -3,1 4,3 14,5 9,3 3,7 Justerat sparande4 2,4 9,3 6,8 8,6 3,7 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgift till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 3Exklusive övertagandet av kostnadsansvaret för läkemedelssubventioner från staten till landstingen . 4Justerat sparande erhålls genom att föra slutavräkningen av kommunalskattemedel till det år den avser. Den ökning av skatteinkomsterna som följer av den förbättrade ekonomiska utvecklingen samt de ökade statsbidragen ger utrymme för en ökning av de kommunala konsumtionsutgifterna. I fasta priser beräknas dessa öka med i genomsnitt 2002. Nedgången i ökningstakten mot slutet av perioden beror bl.a. på en nedgång av antalet platser inom . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har den reala konsumtionsökningen reviderats upp och . Antalet anställda beräknas öka med i genomsnitt 13 500 personer . Det finansiella sparandet beräknas förbättras kraftigt . Det höga finansiella sparandet förklaras av en slutavräkning om ca avseende kommunalskattemedel. Om slutavräkningen förs till uppvisar sparandet en jämnare utveckling. Det finansiella sparandet bedöms för perioden ligga på en nivå som krävs för att sektorn som helhet bör klara kravet på ekonomisk balans. 2.3.5 Regeringens slutsatser Genom den framgångsrika ekonomiska politiken har det varit möjligt att ge kommuner och landsting ett betydande ekonomiskt tillskott i form av ökade generella statsbidrag . Med den kraftigt ökade tillväxten förbättras också kommunsektorns ekonomi genom att skatteunderlaget stärks. I förhållande till bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen beräknas kommunernas och landstingens skatteintäkter för stiga med ca . beräknas de preliminära skattemedlen öka med ca vardera året jämfört med vårpropositionen. I dessa belopp ingår inte slutavräkningar och effekterna av första steget av den inkomstskattereform som inleds . föreslår regeringen, i enlighet med vad som tidigare aviserats, att statsbidragen höjs med . Den reglering som görs av effekterna på de kommunala skatteintäkterna till följd av den föreslagna skattereformen som inleds innebär att statsbidrag motsvarande växlas mot skatteinkomster för kommuner och landsting. Regeringen bedömer att det finns behov av att ytterligare tillförs vården och omsorgen utöver de sammanlagt som kommer att tillföras dessa verksamheter genom den s.k. försvarsuppgörelsen. De ökade inkomsterna ger bra förutsättningar för en fortsatt gynnsam sysselsättningsutveckling inom sektorn samt en positiv utveckling av verksamheterna. Med hänsyn till de resurser som tillförs sektorn förutsätter regeringen att kommuner och landsting är mycket restriktiva med att höja sin skattesats . Utvecklingen inom kommunsektorn har även stärkts av det omfattande omstruktureringsarbete som bedrivits i sektorn. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det nu finns goda möjligheter för merparten av kommunerna och landstingen att klara balanskravet , och att den kommunala verksamheten och sysselsättningen kan fortsätta att utvecklas positivt. Därmed kan de ökade behov som följer av den demografiska utvecklingen tillgodoses. Regeringen gör bedömningen att det även finns behov av särskilda medel för kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. De medel som avsätts framöver för bidrag till särskilda insatser behövs både för att stödja kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet och för att stödja kommuner och landsting som av andra yttre strukturella orsaker har svårt att nå balans i ekonomin. 2.4 Anslag A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.3 Tusental kronor 78 655 757 2000 Förslag 78 003 500 2001 Beräknat 81 529 000 2002 Beräknat 82 549 000 Syftet med bidraget är att utgöra ett allmänt finansiellt stöd till verksamhet i kommuner och landsting. Bidraget är dessutom ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting. Anslaget fördelas i relation till kommunens eller invånarantal. En mindre del av bidraget till kommuner fördelas dessutom utifrån åldersbaserade kriterier. För att underlätta för kommuner och landsting att klara det lagstadgade balanskravet, för att fortsätta värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, föreslår regeringen att de generella statsbidragen till kommuner och landsting höjs med , varav tillförs kommunerna och tillförs landstingen. föreslår regeringen att den beräknade ökningen om av kommunernas och landstingens skatteinkomster som följer av de förslagna förändringarna i inkomstbeskattningen för regleras genom en reducering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting med motsvarande belopp. För kommunerna föreslås bidraget reduceras med och för landstingen med för . Regleringar enligt finansieringsprincipen Med anledning av att fattat ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) får kommunerna minskade kostnader till följd av att deras medverkan vid de kyrkliga valen upphör. Sänkningen av kostnadsnivån för de borgerliga kommunerna har beräknats till ca . Med anledning härav minskas det generella bidraget till kommunerna med . 1998/99:105 finns förslag inom utgiftsområdet 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg som innebär att för elev, vid för svårt rörelsehindrade ungdomar speciellt anpassad (Rh-anpassad) gymnasieutbildning, införs en skyldighet för elevens hemkommun och hemlandsting att erlägga ersättning för boende och omvårdnad i boendet respektive habilitering. Beräknat med utgångspunkt i nuvarande förhållanden skulle regleringen, under förutsättning att beslutar i enlighet med propositionen, innebära att förs till det generella statsbidraget. Andra förändringar som påverkar bidrags nivån Ramen för utgiftsområdet beräknas höjas med ytterligare .