prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett villkor för stängning av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktionen kan kompenseras. Det energipolitiska programmet inne- håller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag samt en effektivare energi- användning. Ett långsiktigt mål med det energipolitiska programmet är att sänka kostnaderna bl.a. för utnyttjande av förnybara energikällor. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för bl.a. ett tidsbegränsat investeringsstöd till termisk solvärme. 3.2.3 Konsumenterna och miljön Det är av stor betydelse att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen. Studier som redo- visats av bl.a. visar att hushållen sammantaget ger upphov till nära hälften av de miljöskadliga utsläppen i . De områden där hushållens miljöbelastning är störst är områdena transporter, boende och livsmedel. Ett av de konsumentpolitiska målen är att åstadkomma sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) har regeringen presenterat sin syn på centrala frågor som rör miljömålen i konsument- politiken. Regeringen fortsätter att verka i enlighet med handlingsplanen, varvid arbetet särskilt inriktas på internationella aspekter. Regeringen har påbörjat en utvärdering av handlingsplanens effekter. Ett viktigt medel för att förmedla information till konsumenterna om olika produkters miljöbelastning är miljömärkningen. Exempel på s.k. positiv miljömärkning är det nordiska miljömärkningssystemet Svanen, EU:s miljömärkningssystem EU-blomman, Bra miljöval och föreningen märkning av ekologiska produkter. Genom miljömärkningen stimuleras utveckling och användning av produkter som från miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbara produkter och möjliggör på så sätt för konsumenterna att välja miljömässigt bra alternativ. För att underlätta för hushållen att ta ett ökat miljöansvar har regeringen gett i uppdrag att inrätta en webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation. Webbplatsen, som skall tas i drift , kommer bl.a. att innehålla hushållsrelaterad miljöinformation om varor och tjänster, miljömärkning, livsmedel och matlagning, källsortering och avfall, boende, transporter och fritids- aktiviteter. 3.2.4 Turism Globalt sett beräknas turistnäringens expansion bli större än i flertalet andra näringar. I omsatte turismen ca och sysselsatte ca 133 000 personer räknat i års- verken. Turismens andel av BNP var . Dagens turister efterfrågar i högre grad än tidigare aktiviteter som påverkar den fysiska, ekologiska och sociala omgivningen. Detta medför både för- och nackdelar. Å ena sidan ger efterfrågan på sådana upplevelser en möjlighet för entreprenörer att skapa produkter som efterfrågas och ger ökad sysselsättning. Å andra sidan kan turismen bli ett ökat hot mot fauna, flora, landskap och känsliga kulturvärden. I förlängningen kan ett överutnyttjande hota själva grunden för näringen. Den svenska naturens kvaliteter är en grundläggande resurs för utveckling av svensk turism. En långsiktigt hållbar utveckling förutsätter att denna resurs nyttjas med hänsyn tagen till kulturvärden, biologisk mångfald och ekologisk balans. Turistdelegationen är sektorsmyndighet för turistfrågor och skall enligt sin instruktion verka för att turismens utveckling sker på ett för miljön och naturen hållbart sätt. Turistdelegationen skall tillsammans med turist- näringen initiera processer som medverkar till att turistutvecklingen sker på ett långsiktigt hållbart sätt. Som ett bidrag till turistnäringens miljöarbete har Turistdelegationen tagit fram rapporten utveckling i svensk turistnäring. I Baltic 21, en för , är turism en av sju sektorer vars utveckling bedöms vara av särskilt stor betydelse för att uppnå en hållbar utveckling i . 3.2.5 Regional utveckling och regionala tillväxtavtal En balanserad regional utveckling är en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling. I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) introducerade regeringen en ny regional näringspolitik. Målet är att utifrån de regionala förutsättningarna stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning. Den nya närings- politiken bygger på en effektivare samordning mellan politikområden och sektorer. Det regionala inflytandet över tillgängliga resurser skall öka liksom möjligheterna att använda resurserna mer flexibelt än . Sektorsintressen måste då stå tillbaka till förmån för större helhetssyn och bättre samordning. Jord- och skogsbruket är av stor betydelse för ett levande . Utvecklingen går i riktning mot ett alltmera mångsidigt näringsliv på landsbygden. 20 av sysselsättningen på landsbygden är kopplad till jord- och skogsbruket. Därtill kommer olika kompletterande verksamheter. Kopplingen till ekologiskt hållbar utveckling är tydlig. Hushållning med naturresurserna, bevarande av det öppna landskapet, vård av kulturarvet och ett miljöanpassat långsiktigt hållbart jordbruk är nyckelfaktorer för regional utveckling och en levande landsbygd. Turistnäringen kan få stor betydelse för sysselsättning och utkomst på landsbygden och i glesbygden. Om en satsning på turism skall bli framgångsrik är det av avgörande betydelse att kulturarvet hålls levande och att landskapet och naturen inbjuder till rika och varierande miljöer för upplevelser. I den ovan nämnda nämnda regionalpolitiska propositionen framhöll regeringen att regionala miljö- och hushållningsprogram bör utgöra underlag i den regionala utvecklingsplaneringen. Inriktningen bör vara att länsstyrelserna i samverkan med kommuner, andra statliga myndigheter och andra intressenter skall utveckla strategier för hänsynstagande till miljö- och hushållningsintressen för de områden i respektive län som har särskild betydelse från miljö- och hushållnings- synpunkt. Regionala tillväxtavtal Regeringen har inom ramen för den regionala näringspolitiken föreslagit att regionala tillväxtavtal skall tas fram (jfr. 1998/99:66). Avtalen är ett instrument för bättre samverkan mellan de olika organ som arbetar med tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder på lokal, regional och central nivå. Avtalen skall utarbetas i breda partnerskap och utmynna i program och åtgärdsförslag. I avtalen skall det bl.a. framgå hur de påverkar omställningen till ekologisk hållbarhet, skyddet av miljön, en effektiv användning av jordens resurser samt hur dessa aspekter integreras med tillväxt och sysselsättning, oavsett vilka samhällssektorer avtalen berör. De förslag till avtal som har lämnats till regeringen har bedömts bl.a. utifrån hur arbetet med omställningen till ekologisk hållbarhet har integrerats i programmen. Avsikten är att avtalen, som löper , skall kunna träda i kraft . Avtalen befinner sig i olika stadier av en fortlöpande process. Frågor om en ekologiskt hållbar utveckling har fått genomslag i många län. I vilken utsträckning de ekologiska aspekterna genomsyrar avtalen som helhet varierar emellertid betydligt mellan länen. Flera avtalsförslag har ekologisk hållbarhet som ett övergripande mål. I andra finns ekologisk hållbarhet med som en integrerad del i enskilda åtgärder. Flera län har också tydligt identifierat arbetet med den ekologiska omställningen som tillväxtdrivande. Det handlar i ett första steg om att miljöanpassa produktion och produkter men också om utveckling av miljöteknikföretag och andra s.k. miljö- företag. De regionala tillväxtavtalen skall som nämnts anpassas till varje regions specifika förutsättningar. Arbetet kring frågan hur ekologiskt hållbar utveckling bör hanteras i tillväxtavtalen skall fördjupas. Även de lokala investeringsprogrammen är ett viktigt led i regeringens strategi för utveckling och tillväxt. En förstärkt samverkan mellan de regionala tillväxtavtalen och de lokala investeringsprogrammen bör kunna öka effektiviteten i de båda programmen. Lokala investeringsprogram beslutade om stöd till lokala investeringsprogram för hållbar utveckling (prop. 1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81). Stödet omfattade från början för perioden 2000. har därefter för beslutat om att ytterligare skall tillföras investeringsprogrammen (prop. 1998/99:1, utg.omr. 18, 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:63). Totalt omfattar stödet således för perioden 2002. Syftet med stödet är att öka takten i omställningen till en hållbar utveckling och att bidra till ökad sysselsättning. Stödet skall lämnas till de kommuner vars investeringsprogram bedöms påtagligt bidra till den ekologiska omställningen. De kriterier som anges för att bidrag skall kunna lämnas är bl.a. att åtgärderna skall minska belastningen på miljön, öka effektiviteten i användningen av energi och andra naturresurser och främja användningen av förnybara resurser. Åtgärderna skall också bidra till ökad sysselsättning. Regeringen har fattat beslut om stöd i två omgångar. erhöll 42 kommuner stöd för programperioden 2000. fördelade regeringen stöd till 47 kommuner för perioden 2001. De lokala investeringsprogrammen kommer enligt kommunernas bedömningar att ge märkbara positiva effekter på miljön. Investeringarna bedöms enligt kommunernas beräkningar sammantaget skapa ca 11 500 årsarbetstillfällen 2001. En stor del av regioner har ingått i EU:s strukturfondsprogram. Mer än har satsats av EU- medel. Redan innan programperioden är avslutad kan det konstateras att fonderna haft en positiv inverkan på sysselsättning medan kopplingen till miljöfrågor och hållbar utveckling inte varit tillräckligt utvecklad. I kommissionens riktlinjer för programarbetet under nästa programperiod lyfts miljöfrågor fram på ett tydligare sätt. beslutade vid sitt möte om de förord- ningar som skall gälla för strukturfondsprogrammen 2006. Regeringen har gett i uppdrag till länsstyrelserna i de sju nordligaste länen att inom sina respektive mål 1-regioner utarbeta förslag till utvecklingsplaner. Uppdraget redovisades till regeringen . I beslutet om uppdraget anger regeringen bl.a. att koncentrerade insatser bör göras för att utveckla de miljö- och natur- resurser samt kultur- och kulturmiljövärden som finns i regionen, bl.a. som underlag för att utveckla affärsmöjligheter och främja turistnäringen inom området. skall åtgärder vidtas för att skydda natur- och kulturmiljön samt att effektivisera resursanvändningen för att därigenom skapa förutsättningar för en hållbar försörjning som påskyndar omställningen till ekologisk hållbarhet. Länsstyrelserna skall överväga insatser inom jordbruk, skog och fiske med beaktande av arbetet med det nationella landsbygdsprogrammet vari ett av de prioriterade insats- områdena är ekologiskt hållbar utveckling. Införande och utformning av en särskild åtgärd för det fjällnära jordbruket skall övervägas. I fråga om mål 2 har till Europeiska Kommissionen överlämnat sitt förslag till geografisk avgränsning. Efter förhandling kommer Kommissionen att besluta om vilka områden i som skall ingå i mål 2. Därefter kan programarbete vidta på liknande sätt som för mål 1. En särskild utredare har vidare tillkallats med uppdrag att utarbeta ett särskilt programdokument för Europeiska socialfondens mål 3. Upp- draget redovisades . Inom gemenskapsinitiativet LEADER+ som helt kommer att finansieras av Jordbruksfondens utvecklingssektion är ett av målen att man på lokal nivå skall finna nya vägar att understödja natur- och kulturarvets betydelse. Regionalstödet syftar i första hand till att skapa förutsättningar för en mera balanserad regional utveckling och tillväxt. 3.3 Ekonomiska styrmedel 3.3.1 angav i sitt betänkande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11) att ekonomiska styrmedel har visat sig vara effektiva för att hejda och minska miljöhot. presenterade ett antal övergripande principer och rekommendationer för arbetet med ökad miljörelatering av skattesystemet. ekonomiska vårproposition aviserades att en fortsatt miljö- relatering av skattesystemet är en viktig uppgift i de fortsatta skatte- överläggningarna. Rätt utformade åtgärder som berör alla samhälls- sektorer kan bidra till en effektiv användning av resurser, begränsa olika slag av negativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Ökade intäkter på grund av en miljö- relatering kan till stor del användas för att reducera uttaget av andra skatter, i första hand olika former av skatt på arbete i syfte att främja sysselsättningen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att miljö- relateringen av skattesystemet fortsätter. De första stegen i en grön skatteväxling togs i samband med skattereformen 1990/91. föreslås ett ytterligare steg i denna inriktning. Skatten på dieselolja höjs med per liter. Denna åtgärd kan bidra till att minska de miljöskadliga utsläppen på så sätt att försäljningen av dieselolja minskar. Detta underlättar möjligheterna att nå kväveoxidmålet. Dieselbilar har betydligt högre utsläpp av kväveoxider, partiklar och cancerframkallande ämnen än bensinbilar. En viktig styreffekt av denna skattehöjning kan således bli minskade utsläpp av dessa ämnen. Utsläppen av koldioxid är dock normalt mindre från dieselbilar än bensinbilar. Det föreslås också en höjning av fordonsskatten på dieseldrivna bussar i enlighet med vad som aviserades i den trafikpolitiska propositionen. Vidare föreslås att energiskatten på elkonsumtion höjs med per kWh. För att klara den energiomställning som krävs för att utveckla ett hållbart energisystem behöver vi förutom att utveckla alternativa och förnybara energikällor även hushålla med energi. Skatten på kärnkraftsel höjs med per kWh som ett led i skatteväxlingen. Skatten bör vidare omformas till fast skatt som baseras på den termiska effekten i kärnkraftsreaktorerna. Regeringen avser att återkomma med förslag till lättnader i beskattningen av miljövänliga bilar. Förändringarna är avsedda att träda i kraft , med retroaktiv verkan från , för de personbilar och lätta lastbilar med en referensvikt om högst som uppfyller de nya avgaskrav som införts i miljöklass 1. Den femåriga befrielsen från fordonsskatt för de bilar som uppfyller de äldre kraven i miljöklass 1 skall upphöra att gälla från . De bilar som fått en sådan skattebefrielse får dock behålla den . I en särskild proposition Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m., (prop. 1999/2000:6) som överlämnades till som budgetpropositionen föreslår regeringen att den s.k. förmånsbeskattningen av miljöbilar skall lindras. Med miljöbilar avses bilar som helt eller delvis körs på ett miljövänligare drivmedel än bensin eller dieselolja eller är eldrivna. Det är viktigt att utformningen och takten i miljörelateringen av skattesystemet görs med hänsyn till situationen i vår omvärld. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även . arbetar på EU-nivå för antagandet av ett nytt direktiv om minimibeskattning av energi. Framgång i detta arbete kan komma att ytterligare öka utrymme för en fortsatt miljörelatering av skattesystemet. har beslutat införa en avfallsskatt fr.o.m. i överensstämmelse med förslagen i regeringens proposition En lag om skatt på avfall (prop. 1998/99:84). Skatten kommer att tas ut med per ton avfall som deponeras. 3.3.2 Miljöräkenskaper Arbete med miljöräkenskaper pågår hos , och . De tre myndigheterna har ett nära samarbete och presenterar resultaten i en gemensam rapportserie. Arbetet skall vidga förståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformas så att den kan hänföras till olika verksamheter i enlighet med Nationalräkenskapernas uppbyggnad och genom att ekonomiska modeller utvidgas till att även inkludera vissa miljövariabler. Miljöräkenskaperna används i två miljöbilagor till Långtidsutredning. 3.3.3 Samband mellan tillväxt och miljö Regeringen har tillsatt en särskild utredare (1999:02) för att genomföra en översyn av sambandet mellan miljö och tillväxt och av behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling. Utredaren skall bedöma behovet av effektiviseringsmål på nationell nivå och föreslå sådana mål om utredaren finner det ändamålsenligt. Utredaren kan även föreslå ytterligare åtgärder på central nivå och insatser som kan aktualiseras för t.ex. kommuner, näringsliv och medborgarna om så bedöms erforderligt för att uppnå dessa mål. Utredaren skall även studera och bedöma sambanden mellan ekonomisk tillväxt, naturresursförbrukning och miljöpåverkan. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . 3.3.4 Subventioner Regeringen har inlett en översyn av subventioner som motverkar en ekologisk hållbar utveckling. har haft i uppdrag att i samråd med göra en studie av olika subventioners inverkan på ekologisk hållbar utveckling. Uppdraget har avrapporterats (rapport 1998:6). Inom ramen för jordbrukets miljöprogram ersätts jordbrukarna för att tillhandahålla s.k. kollektiva nyttigheter såsom bevarandet av biologisk mångfald, genetisk variation och rika kulturmiljöer m.m. Miljö- programmet omfattar . Dessa medel kompenserar lantbrukaren för de merkostnader och förluster samt i vissa fall en mindre incitamentsdel, som följer av miljöåtagandet i jämförelse med vad som skulle vara fallet om lantbrukaren använt mer konventionella brukningsmetoder eller från ekonomisk synpunkt mer rationella markanvändningsalternativ och de nackdelar för miljön som detta i vissa fall kan ge upphov till. 3.4 Kultur kunskap delaktighet En viktig förutsättning för att uppnå ett hållbart samhälle är ett samhällsliv byggt på grundläggande demokratiska värderingar. Andra viktiga förutsättningar är kunskap, insikt om kulturens roll i en hållbar samhällsutveckling och omsorg om kulturarvet. Ett samhälle där alla medborgare känner delaktighet och har vilja och förmåga att ta ansvar för sitt handlande utgör grunden för arbetet med hållbar utveckling. Det lokala Agenda 21-arbetet är ett av flera viktiga instrument i det arbetet. 3.4.1 Kultur Det hållbara samhället måste baseras på en varsam förvaltning av redan gjorda investeringar och av det som utgör vårt gemensamma kulturarv. Kultursektorn kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling genom sin mångfald av verksamheter med anknytning till frågor om samhälls- utveckling och kulturella perspektiv. Landskapets kulturvärden är nära kopplade till dess naturvärden. I miljöpropositionen betonar regeringen betydelsen av en ökad samverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn. I finns bestäm- melser som rör natur- och kulturmiljön, bl.a. har ett helt nytt skydds- instrument införts benämnt kulturreservat. I propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) anger regeringen att en ny helhetssyn på skogens natur- och kulturvärden är en förutsättning för att nå framgång i det fortsatta arbetet med att bevara och utveckla skogens miljövärden. har ett särskilt ansvar när det gäller kulturmiljösektorns arbete för en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har föreslagit nya kulturmiljömål som bl.a. är bättre anpassade till regeringens ambition att nå en hållbar samhällsutveckling. Regeringen har lyft fram arkitektur, formgivning och design som ett nytt och prioriterat kulturpolitiskt område. Ett brett arbete inom de myndigheter och organisationer som är berörda har initierats och en särskild arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design med före- trädare för åtta departement har inrättats. De ekologiska aspekterna uppmärksammas. Den övergripande målsättningen är att höja kvaliteten på det som byggs och de varor som produceras. Regeringen har också särskilt uppmärksammat storstädernas kulturmiljövärden och arkitekt- oniska kvaliteter genom förslaget om en treårig satsning inom detta område i propositionen Utveckling och rättvisa en storstadspolitik för 2000-talet (prop. 1997/98:165). 3.4.2 Utbildning Utbildning är en investering för framtiden, både för den enskildes personliga utveckling och för samhället. Utbildningssatsningar är också viktiga för att kunna förverkliga en rad av regeringens välfärdspolitiska mål i ett framtida hållbart samhälle. Det offentliga skolväsendet och den högre utbildningen vilar på demokratins grund. Förskolans, fritids- hemmets, skolans och vuxenutbildningens uppgift att förmedla och förankra grundläggande värderingar och att främja lärande går hand i hand och kan inte särskiljas. Goda kunskaper har avgörande betydelse för en hållbar utveckling. De tre dimensionerna av hållbar utveckling ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet innebär en utmaning för utbildningsväsendet att bygga broar mellan naturvetenskap/teknik och humaniora och samhällsvetenskap. Införandet av miljöledningssystem vid myndigheter och lärosäten och krav på miljöredovisning i anslutning till årsbokslut samt arbetet för utmärkelsen är exempel på verktyg som ger förutsättning för sådant brobyggande. De nationella styrdokumenten såsom skollag, läroplaner, programmål och kursplaner liksom internationella policydokument ställer tydliga krav på och erbjuder stöd för undervisning för hållbar utveckling och för arbete med denna ambition i skolan. Insatser som stöd för utvecklingen av undervisning på området ges på central nivå. behövs dock insatser om utvecklingen skall få det breda genomslag som är nödvändigt för att förverkliga regeringens mål att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. har lämnat förslag till nya programmål för gymnasieskolans utbildningar och arbetar med en översyn av gällande kursplaner för utbildning i såväl som gymnasieskolan och därmed också i gymnasial vuxenutbildning, allt med avseende på bl.a. miljöfrågor. Även kompetensutveckling av lärare när det gäller områdena miljö och naturvetenskap har uppmärksammats. Fortbildning i miljöfrågor och naturvetenskap är ett av de prioriterade områdena för de medel för anordnande av fortbildning av lärare som disponerar. Lärares kunskaper är en nyckelfaktor för att påverka och stimulera elevernas intresse. Lärarna måste genom lärarutbildningen få de grund- läggande kunskaperna och fortlöpande hålla sina kunskaper aktuella. I budgetpropositionen redovisade regeringen sin avsikt att inrätta ett kompetensutvecklingsprogram. Särskilda medel har beräknats för detta ändamål åren 1999 2001. Högskolans utbildning och forskning har på olika sätt stor betydelse för utvecklingen av kunskap om hållbar utveckling av samhället. Forskningen genererar nya kunskaper som kan lägga en grund för beslut med långsiktiga effekter. Utbildningen skall kontinuerligt utvecklas utifrån de nya forskningsrön som framkommer genom kravet på forskningsanknytning. Intresset bland högskolemyndigheter att arbeta med bl.a. miljöledningssystem är stort och kommer att leda till att frågor om hållbar utveckling slår igenom såväl inom utbildning och forskning som i myndighetens eget agerande i högre grad än . och har bedrivit ett särskilt projekt, det s.k. , för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Ett nytt NOT-projekt med huvuduppgift att på bred bas arbeta med attitydförändringar och kunskapsspridning har inrättats. Enligt regeringens riktlinjer bör arbetet omfatta olika intressegrupper i både skola och det omgivande samhället, bl.a. samverkan med forskarsamhället, skola och arbetsliv. Metodfrågor i undervisningen avses ägnas stor uppmärksamhet i det nya NOT- projektet. De nationella resurscentra i fysik, kemi, teknik, matematik, teknik och naturvetenskap samt om ekologisk hållbarhet vid är betydelsefulla resurser såväl i arbetet med det nya som i fortbildning av lärare. Nationellt stöd ges till skolornas deltagande i olika nätverk med anknytning till miljöundervisning. Det spelar en viktig roll som stöd och stimulans i utvecklingen av undervisningen för ett hållbart samhälle.