prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kan synas som att ett aktiebolag som säljer ut egna aktier till ett högre respektive lägre pris än vad det har förvärvat aktierna för därigenom gör en vinst respektive en förlust som bör återspeglas i resultaträkningen. Den förändring i eget kapital som uppkommer i behandlade situationer torde emellertid inte vara att bedöma som en vinst eller en förlust för bolaget utan snarare som en transaktion mellan å ena sidan de aktieägare som gett upp sin andel i eget kapital och de kvar- stående aktieägarna (jfr IAS 32. Mot den bakgrunden ligger det närmast till hands att såsom har konstaterats i 16 anse att förvärv med åtföljande utförsäljning inte ger upphov till någon sådan förändring av bolagets förmögenhetsställning som bör återspeglas i resul- taträkningen. Är detta synsätt då förenligt med EG-rätten? Det fjärde bolagsrättsliga direktivet får förstås så att egna aktier som tas upp som tillgång i balans- räkningen skall göras till föremål för behövliga värdejusteringar vilka skall redovisas i resultaträkningen (jfr artiklarna 35.1.c och 39.1.b). Det slaget av redovisning förutsätter resultatföring. Den ovan förordade ordningen där egna aktier inte tas upp på tillgångssidan i balans- räkningen träffas däremot inte av EG-rättens krav på resultatföring. Utbetalningar och inbetalningar till bolaget i samband med förvärv och överlåtelser av egna aktier bör således inte föras över resultaträkningen. Vid förvärv av egna aktier är det i stället naturligt att avdrag sker direkt i eget kapital med belopp motsvarande utgifterna för förvärvet. Vid avyttring är det på motsvarande sätt naturligt att det egna kapitalet ökas med nettoinkomsten av överlåtelsen (jfr 17). Detta bör komma till uttryck i 5 kap. 14 § årsredovisningslagen, en bestämmelse som behandlar bl.a. förändringar i eget kapital. Beträffande vissa slag av innehav för att underlätta värdepappers- rörelse, se avsnitten 9.4 och 9.5. Hur skall förändringen i eget kapital redovisas? Av det föregående har framgått att ett förvärv eller en försäljning av egna aktier bör redovisas som en förändring i eget kapital och att detta bör komma till uttryck i 5 kap. 14 § andra stycket årsredovisningslagen. Den specifikation som föreskrivs där skall ske i en not eller, om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, i balansräkningen (jfr 5 kap. 1 § första stycket). Detta bör givetvis gälla även i detta sammanhang. Bestämmelsen låter sig för övrigt förenas med vad som sägs i 16. En särskild fråga är vilka poster inom eget kapital som skall justeras med anledning av ett förvärv eller en avyttring av egna aktier. 16 lämnar flera olika alternativ. Frågan regleras inte uttryckligen i EG- rätten. Mot bakgrund av att EG:s andra bolagsrättsliga direktiv endast tillåter förvärv av egna aktier inom ramen för fritt eget kapital står det dock klart att förändringen inte skall påverka storleken av det bundna egna kapitalet. EG-rättens ståndpunkt bör givetvis gälla även i . Den förändring av eget kapital som ett förvärv eller en avyttring av egna aktier ger upphov till bör därför endast få påverka poster som ingår i fritt eget kapital, t.ex. balanserad vinst eller förlust. Vid ett förvärv av egna aktier bör alltså avdrag ske i fritt eget kapital med beloppet av utgifterna för förvärvet och vid en avyttring bör det fria egna kapitalet i stället ökas med nettoinkomsten från överlåtelsen. Även detta bör komma till uttryck i 5 kap. 14 § årsredovisningslagen. 9.3 Särskilda upplysningar om förvärv och överlåtelser av egna aktier Regeringens förslag: I förvaltningsberättelsen skall lämnas upplysningar om innehav av egna aktier, bl.a. om det antal egna aktier som bolaget innehar och den betalning som har erlagts vid förvärvet av aktierna. Kommitténs förslag: Kommittén har inte lämnat något förslag. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Synpunkter vid remissmötet: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Om aktiebolagslagen ändras, så att förvärv av egna aktier blir möjliga i någon omfattning av betydelse, uppkommer frågan om att införa regler av det slag som anges i artikel 22.2 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv och artikel 46.2 i EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv. Innebörden i bestämmelserna är att det i förvalt- ningsberättelsen skall lämnas upplysningar i följande hänseenden: skälen för de förvärv av egna aktier som har skett under räkenskapsåret, antal och nominellt belopp av de aktier som har förvärvats och avytt- rats under räkenskapsåret samt den andel av det tecknade aktiekapitalet som dessa aktier utgör, uppgift om vederlag som har utgått vid förvärv eller avyttring mot vederlag, antal och nominellt belopp beträffande samtliga aktier som innehas av bolaget samt den andel av det tecknade kapitalet som dessa aktier utgör. Direktivets bestämmelser är tvingande och synes för övrigt ha goda skäl för sig. I den svenska lagen bör därför införas upplysningskrav av de angivna slagen. I 5 kap. 14 § tredje stycket årsredovisningslagen föreskrivs att det i årsredovisningen skall lämnas information om det nominella beloppet av egna aktier. Från användarsynpunkt är inte endast den uppgiften utan också uppgifter om den sammanlagda ersättning som bolaget har betalat för egna aktier av intresse. Det bör därför uppställas ett sådant upp- lysningskrav. Upplysningarna bör, liksom övriga upplysningar om egna aktier, lämnas i förvaltningsberättelsen. 9.4 Redovisning vid innehav på kort sikt? Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda redovis- ningsregler avseende kortsiktiga innehav av egna aktier. Kommitténs bedömning: Kommittén har inte diskuterat frågan. Promemorians bedömning: I promemorian har uttalats att kortsiktiga innehav av egna aktier inte bör särregleras. Synpunkter vid remissmötet: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Ovan har föreslagits att ett innehav av egna aktier inte skall tas upp som tillgång i balansräkningen och att utbetalningar och inbetalningar i samband med en överlåtelse inte skall resultatföras utan redovisas genom avdrag direkt från fritt eget kapital. En särskild fråga är om det finns anledning att avvika från dessa principer i fråga om kortfristiga innehav, i synnerhet i fråga om egna aktier i handelslager. I en del europeiska länder, t.ex. , tas egna aktier upp som tillgång i balansräkningen i just sådana situationer. Det förslag till ändringar i aktiebolagslagen som föreslås i fråga om förvärv av egna aktier har inte till syfte att bereda aktiebolag möjlighet att bedriva regelrätt handel i egna aktier. Tvärtom har förslaget utformats så att handel i bemärkelsen frekventa förvärv och utförsäljningar av samma aktier knappast blir möjlig. Som exempel på regler som försvårar en sådan handel kan nämnas de särskilda formkrav som föreslås gälla i samband med beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier samt korttidshandelsförbudet. Mot den bakgrunden finns det knappast anledning att, såvitt gäller aktiebolag i allmänhet, ha några särskilda bestämmelser i årsredovisningslagen som tar sikte på kortsiktiga innehav. Det kan tilläggas att regler som ger möjlighet att redovisa nu diskuterade innehav som tillgångar sannolikt skulle stå i strid med de principer som kommer till uttryck i 16. Redovisning av innehav av egna aktier i syfte att underlätta värdepappersrörelse kommer att behandlas i avsnitt 9.5. 9.5 Redovisning av egna aktier i finansiella företag förslag: Bankaktiebolag, försäkringsaktiebolag och andra finansiella aktiebolag skall redovisa egna aktier enligt samma principer som aktiebolag i allmänhet. Kommitténs förslag: Kommittén har inte behandlat dessa frågor. Promemorian förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. I fråga om egna aktier för att underlätta värdepappersrörelsen överens- stämmer promemorians alternativ 1, som innebär att aktierna redovisas enligt samma principer som egna aktier i allmänhet, med regeringens förslag. Synpunkter vid remissmötet: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemorians förslag eller lämnat det utan erinran. och har dock förordat att transaktioner av egna aktier för att underlätta värdepappersrörelsen redo- visas enligt promemorians alternativ 2, som innebär att aktierna redovisas som en tillgång i balansräkningen och att resultatföring sker enligt samma regler som finansiella omsättningsaktier i allmänhet. har föreslagit att transaktionerna skall påverka resultaträkningen utan att aktierna tas upp som tillgång i balans- räkningen. Den möjligheten skulle i så fall gälla som en option till alternativ 1. Bakgrund: Bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappers- bolag skall följa redovisningsreglerna i lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). Försäkrings- aktiebolag skall följa redovisningsreglerna i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). Trots att sådana finansiella företag omfattas av särskilda redovisnings- lagar gäller i stort enhetliga redovisningsregler med allmänna aktiebolag och andra företag som omfattas av årsredovisningslagen (1995:1554). ÅRKL och ÅRFL hänvisar i betydande utsträckning till årsredovisnings- lagen, bl.a. när det gäller allmänna värderingsregler och upplysnings- regler. Utgångspunkten för lagstiftningen är att finansiella företag skall följa samma redovisningsregler som företag i allmänhet, om det inte finns särskilda skäl med hänsyn till de finansiella företagens särart (jfr prop. 1998/99:130 s. 354). Skälen för regeringens förslag: Förvärv enligt aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen De redovisningsregler som i det föregående har föreslagits för de aktiebolag som omfattas av årsredovisningslagen innebär att egna aktier inte får tas upp som en tillgång i balansräkningen. Utgifter och inkomster från förvärv respektive överlåtelser av egna aktier skall inte redovisas i resultaträkningen. I stället skall utgifterna och inkomsterna redovisas direkt mot fritt eget kapital. Vidare skall information om förvärv och överlåtelse lämnas i förvaltningsberättelsen (se avsnitten 9.1, 9.2 och 9.3). Enligt vår mening finns det inte några särskilda skäl som motiverar att de finansiella företagen skall redovisa egna aktier som förvärvats med stöd av aktiebolagslagen eller försäkringsrörelselagen på något annat sätt än företag i allmänhet. Det anförda föranleder ett antal ändringar i ÅRKL och ÅRFL av samma slag som har föreslagits i årsredovisningslagen. Ändringarna behandlas i författningskommentarerna till ÅRKL och ÅRFL. I ett avseende är dock särskilda redovisningsregler befogade för livförsäkringsaktiebolag. Det gäller de livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. Som en följd av att dessa bolag inte får dela ut vinst saknar de fritt eget kapital. Sådana aktiebolag måste därför redovisa eventuella köp och försäljningar av egna aktier mot bundet eget kapital (se vidare författningskommentaren till 5 kap. 2 § ÅRFL). Förvärv för att underlätta värdepappersrörelse En särskild fråga för vissa finansiella företag är om de nämnda redovisningsprinciperna bör tillämpas även för sådana förvärv av egna aktier som får ske för att underlätta värdepappersrörelse (se 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse). Frågan blir av betydelse för de bank- aktiebolag och värdepappersbolag som har fått tillstånd att som värde- pappersinstitut bedriva värdepappersrörelse (se vidare avsnitt 5.12). Sådana förvärv motiveras delvis av andra skäl än de som ligger bakom de nya bestämmelserna om förvärv och överlåtelse av egna aktier. Eftersom förvärven har anknytning till värdepappersrörelsen, ligger det nära till hands att transaktionerna redovisas enligt samma principer som bolagets köp och försäljning av andra aktier eller, i vart fall, att trans- aktionerna resultatförs. Flera remissinstanser har också ansett att en redovisning som en tillgång med åtföljande resultatföring bättre åter- speglar det samlade resultatet av bankaktiebolagets eller värdepappers- bolagets handel med värdepapper. En sådan redovisning skulle dock avvika från de redovisningsprinciper som funnits lämpliga för företag i allmänhet. Även i vissa andra fall, där det inte finns särregler, kan en redovisning i resultaträkningen framstå som naturlig, t.ex. vid förvärv av en annan rörelse där egna aktier ingår som relativt omgående skall säljas över börs eller annan marknadsplats (jfr avsnitt 9.4). Som tidigare framgått har en undergrupp inom det internationella organet förordat en redovisning av egna aktier direkt mot eget kapital. Ett lagkrav på att egna aktier i värdepappersrörelse skall redovisas som andra aktier skulle alltså förhindra berörda företag från att följa denna rekommendation. Frågan om redovisningen av egna aktier i handelsverksamhet är föremål för olika uppfattningar. Det nämnda uttalandet från har också ifrågasatts på denna punkt. I andra länder förekommer att egna aktier i handelsverksamhet tas upp som en tillgång i balansräkningen och att transaktionerna påverkar resultaträkningen. En möjlighet är att införa en bestämmelse som låter företaget välja redovisningsalternativ för aktier i värdepappersrörelsen, dvs. de får redovisas antingen enligt i det föregående föreslagna regler för egna aktier eller också enligt principerna för överlåtbara värdepapper (jfr 4 kap. 9 § årsredovisninglagen samt 4 kap. 1 och 6 §§ ÅRKL). Det senare alternativet skulle enligt direktivet behöva förenas med regler om avsättningar av tillgångsvärdet till en bunden reserv. En sådan valfrihet har emellertid den nackdelen att jämförelser mellan kreditinstitut och värdepappersbolag försämras om företagen väljer olika alternativ. En särbestämmelse kräver också ytterligare utredning och ställnings- taganden, t.ex. om behandlingen i kapitaltäckningssammanhang och i en kontrollbalansräkning. I detta sammanhang finns det inte tillräckligt ut- rymme för sådana överväganden. Sådana särbestämmelser torde dock kunna undvikas om transaktioner gällande egna aktier i värdepappers- rörelsen redovisas i resultaträkningen utan att tas upp som en tillgång i balansräkningen, vilket pekat på. En sådan redovisning vore dock ovanlig. Den förordas inte heller av . Det är också tveksamt om en sådan ordning i alla delar är förenlig med EG:s redovisningsdirektiv. Detta redovisningsalternativ bör inte väljas. Sammanfattningsvis bör förvärv och överlåtelser av egna aktier med stöd av lagen om värdepappersrörelse redovisas enligt samma principer som andra innehav av egna aktier. De upplysningar om egna aktier som föreslås i årsredovisningslagen får relevans även för innehav av egna aktier i värdepappersrörelse. De upplysningar som därutöver kan behövas för att så bra som möjligt återspegla resultatet av kreditinstitutens och värdepappersbolagens sam- lade värdepappershandel bör regleras genom föreskrifter eller allmänna råd. Det går inte att utesluta att praxis och uttalanden i internationella sammanhang mera konsekvent kommer att innebära att egna aktier i handelsverksamhet tas upp som en tillgång med åtföljande resultatföring. I sådant fall bör frågan om redovisning av egna aktier i värdepappers- rörelse prövas på nytt. 10 Ikraftträdande De nya reglerna bör träda i kraft . Med hänsyn till att inte kommer att kunna ta ställning till propositionen förrän tidigast bör reglerna börja gälla . Detta gör att det blir möjligt att fatta beslut om förvärv av egna aktier på bolagsstämmor som hålls eller därefter. 11 Kostnader Effekter på statens skatteintäkter Det finns anledning anta att de nu föreslagna reglerna om förvärv av egna aktier kommer att få inverkan på statens skatteintäkter. För det första kan förslaget få vissa konsekvenser för statens kupong- skatteintäkter. Den föreslagna möjligheten till förvärv av egna aktier medför att företagen kan göra sig av med tillfälliga överskottsmedel utan att behöva ändra sin långsiktiga utdelningspolitik. Detta kan vara av betydelse genom att förändringar i utdelningspolitiken anses ha en viktig signalfunktion om företagens framtida vinstmöjligheter. utgör nedsättning av aktiekapitalet genom inlösen ett alternativt sätt att minska denna typ av överskott. Eftersom inlösen är ett mer komplicerat för- farande än förvärv av egna aktier, finns det anledning tro att förvärv av egna aktier till betydande del kommer att ersätta inlösen. Till den del förvärv av egna aktier ersätter inlösen av aktier som ägs av svenska medborgare uppkommer inga statsfinansiella effekter, då aktieägarnas överlåtelser av aktier till bolaget i likhet med inlösen torde vara att bedöma som avyttring och därmed reavinstbeskattas. Däremot innebär det att kupongskatten på inlösta aktier som ägs av utländska medborgare uteblir. Detta medför en statsfinansiell kostnad om . För det andra kan förslaget få betydelse för skatten på utdelningar. Den svenska dubbelbeskattningen av inkomster från bolagssektorn medför att den effektiva skatten på utdelningar är högre än på kapitalvinster. Detta innebär att det är skattemässigt förmånligare för aktieägare att till- godogöra sig bolagets inkomster genom försäljning av aktier än genom utdelning. beräknas summan skattepliktiga utdelningar till svenska hushåll uppgå till . Utdelningarna på juridiska personers kapitalplaceringsaktier beräknas uppgå till . Frågan är då hur stor del av denna utdelningsvolym som kan komma att ersättas med återköp. För ägarna finns det skattemässiga incitament att tillgodogöra sig bolagsinkomster genom reavinster i stället för genom utdelningar. Visserligen innebär en avyttring av aktier att framtida avdrag för anskaffningskostnad minskar. Givet positiv diskonteringsränta inne- bär en substitution av utdelningar mot återköp att nuvärdet av skatte- betalningarna sjunker. Mot denna bakgrund är det inte orealistiskt att räkna med att av de utdelade beloppen ersätts med återköp. Av detta följer att av utdelningarna initialt ersätts med återköp. Den omedelbara konsekvensen av att utdelningsvolymen sjunker med är ett skattebortfall på . Detta balanseras till viss del av att vinsterna på de avyttrade aktierna beskattas. Med en antagen årlig nominell värdeökning på aktier om och under antagande om en genomsnittlig innehavstid beräknas anskaffningskostnaden uppgå till av återköpsvärdet. Vinsten uppgår därmed till av återköpsvärdet, vilket medför reavinstskatt på . Den periodiserade effekten ikrafträdandeåret uppgår således till . Vid en kassamässig redovisning blir effekten , beroende på att utdelningsinkomster preliminärbeskattas medan den ökade reavinst- skatten inflyter först året därpå genom fyllnadsinbetalningar. Intäktsbortfallet balanseras till viss del av ett framtida lägre anskaff- ningsvärde. Avdrag för anskaffningskostnaden som skulle ha gjorts görs i stället . Detta innebär att skattebasen breddas det år en framtida avyttringen skulle ha skett. Hur stor tidigareläggningen blir kan inte bedömas med någon säkerhet. I beräkningen antas emellertid en tidigareläggning med . Tidigareläggningseffekten innebär att man fr.o.m. det fjärde året får en balanserande inkomstförstärkning. Givet att utdelningsvolymen följer värdeökning på aktier innebär detta att det periodiserade skattebortfallet sjunker från år 3 till år 4. Vid en redovisning i kassamässiga termer uppkommer detta brott i stället mellan år 4 och år 5. Den varaktiga statsfinansiella kostnaden kan beräknas som nuvärdet av alla framtida skatteeffekter multiplicerat med statslåneräntan (vilken antas uppgå till ). Sammantaget beräknas den varaktiga statsfinan- siella kostnaden, inklusive kupongskattebortfallet, bli . De finansiella effekterna av det nu aktuella förslaget i detta avseende har beaktats vid de inkomstberäkningar som regeringen har presenterat i budgetpropositionen för . Övriga kostnadseffekter De aktuella förslagen får vissa konsekvenser för verksamhet. Förvärv och överlåtelse av egna aktier på marknadsplatser utanför EES skall kräva inspektionens tillstånd. Endast ett fåtal svenska företag är dock noterade utanför EES och ärendena kan inom överskådlig tid antas bli få. De utvidgade möjligheterna att handla med egna aktier ställer nya krav på såvitt avser tillsyn av handelsförbudet och övriga bestämmelser i insiderlagen liksom ändringar i rutiner för registrering och rapportering. Förslaget innehåller också ett bemyndigande för in- spektionen att meddela föreskrifter om handelsregler som en börs eller auktoriserad marknadsplats skall ha för bolags förvärv av egna aktier. Ändringarna kan dock inte anses medföra att antalet tillsynsärenden ökar i och för sig. De insatser i form av föreskriftsarbete, rådgivning och systemanpassningar som krävs i detta avseende kan inte heller bedömas bli så omfattande eller varaktiga att uppgifterna inte kan lösas på ett tillfredsställande sätt inom ramen för befintliga resurser. De ekonomiska konsekvenserna för kan alltså antas bli begränsade. Några ytterligare resurser behöver därför inte till- föras inspektionen med anledning av förslagen. Förslagen torde i övrigt inte ha några märkbara kostnadskonsekvenser för det allmänna. 12 Författningskommentar 12.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 1 kap. 7 § En aktie som innehas av aktiebolaget självt (egen aktie) eller av dess dotterföretag skall inte räknas med när det i lag eller bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna. En sådan aktie skall inte heller räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i lag eller bolags- ordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen är ny. Den har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Första meningen motsvarar andra meningen i 9 kap. 4 § i den paragrafens gällande lydelse. För att markera att en egen aktie inte utgör en tillgång i bolagets hand har det tidigare använda uttrycket tillhör bolaget bytts ut mot innehas av bolaget. Någon saklig ändring är inte avsedd. Som Lagrådet har påpekat syftar begreppet innehav i detta sammanhang på vad som civilrättsligt utgör äganderätt. Begreppet omfattar alltså inte innehav som enbart grundar sig på exempelvis pantsättning. Bestämmelsen i andra meningen har behandlats i avsnitt 6. Den tar sikte på tillämpningen av sådana bestämmelser i lag eller bolagsordning som skall tillämpas först om någon innehar en viss andel av bolagets aktier eller röster. Sådana bestämmelser finns i bl.a. 12 kap. 7 § andra stycket 4 och 14 kap. 31 § första stycket aktiebolagslagen. Innebörden av förevarande bestämmelse är att aktier som bolaget självt eller dess dotterföretag innehar skall räknas bort vid prövningen av om det i respektive bestämmelse angivna andelstalet är uppnått. Som exempel kan tas 14 kap. 31 §, en bestämmelse som ger den som innehar av aktierna och rösterna i bolaget rätt att lösa in övriga aktier. Om bolaget självt innehar av aktierna och dessa aktier representerar av rösterna i bolaget, finns det en sådan rätt till inlösen redan om någon innehar av rösterna och aktierna. motsvarar nämligen av aktierna och rösterna i bolaget, sedan de av aktierna som bolaget självt innehar har räknats bort. Det ligger i sakens natur att bestämmelsen inte gäller vid tillämpning av bestämmelser som tar sikte just på andelen egna aktier i bolaget (jfr 7 kap. 9 §). Med lag avses i förevarande sammanhang inte endast aktie- bolagslagen utan också annan lagstiftning. Som exempel kan nämnas lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och de där intagna flaggningsreglerna. 4 kap. 2 a § Vid nyemission ger aktier som bolaget självt eller dess dotterföretag innehar inte någon företrädesrätt till nya aktier. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)