prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Den successiva avveck- lingen av änkepensioneringen som påbörjades får effekter på kostnadsutvecklingen först på mycket lång sikt till följd av de långtgående övergångsbestämmelserna. Delvis kan de minskade utgifterna för utgifts- området hänföras till vissa strukturella föränd- ringar av mer långsiktig karaktär. Således gäller att nyblivna pensionärer, såväl kvinnor som män, i regel har högre ATP än de äldre generationerna, varför behovet av grundskydd i form av pen- sionstillskott, bostadstillägg och särskilt bo- stadstillägg minskar. Av tabellen nedan framgår en ungefärlig fördelning av utgifterna mellan kvinnor och män. Tabell 2.3 Utgiftsutvecklingen med fördelning efter kön Miljoner kronor Kvinnor 1998 Män 1998 Totalt 1998 Ålderspensioner 32 200 20 500 52 700 Efterlevandepensioer till vuxn 500 Bostadstillägg till pensionärer 9 500 utgifterna totalt 40 100 22 600 62 700 Fördelningen mellan kvinnor och män är en uppskattning. Förändringar Genomförda - Ersättningsnivån för bostadstillägg har höjts från till . - Den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension har höjts från 60 till . - Tidpunkten för utbetalning av pension har tidigarelagts till den 18 respektive den 19 i . - Sammanboende har likställts med makar vid beräkning av bostadstillägg. - Privat pensionssparande betraktas inte längre som förmögenhet vid inkomst- prövning av änkepension. - Utbildningsbidrag som utges vid arbets- marknadsutbildning skall anses som in- komst vid beräkning av bostadstillägg. - Vid beräkning av bostadstillägg till pensio- närer som har sin bostad i särskild boende- form beaktas inte längre privatbostaden vid inkomstprövning, om den andra maken bor permanent i bostaden. Genomförda - Det reformerade ålderspensionssystemet har införts. - Prisbasbeloppet beräknas med ledning av hela prisförändringen. - Prisbasbeloppet skall inte längre minskas när pensionsförmånerna beräknas. - Ersättningsnivån för bostadstillägg har höjts från till . - Pensionstillskottet och det särskilda bo- stadstillägget till pensionärer har höjts . - Små pensionsbelopp skall fortsättningsvis utbetalas i efterskott. Förutom de nämnda ändringarna beslutades att delpension inte skall kunna beviljas efter utgången av . Mål Målet för är att ge ekonomisk stöd till äldre och efterlevande. Prioriteringar för - har flera förbätt- ringar för pensionärsgrupperna genomförts. Således minskas inte prisbasbeloppet längre när de pensionsförmåner som är knutna till prisutvecklingen beräknas. Också bostads- stödet för pensionärerna har förbättrats genom att ersättningsgraden för BTP har höjts. Regeringen kan även konstatera att de centrala delarna av pensionsreformen nu är på plats. - Det nya reformerade pensionssystemet medför ökade möjligheter för den enskilde att påverka den framtida pensionens storlek. Förutsättningen är att det finns tillräckliga kunskaper om hur det nya pensionssystemet fungerar. Det är därför av stor vikt att kunskapen om pensionssystemet ökar. Detta skall framförallt uppnås genom fortsatta informationsinsatser. - Den kvarvarande anpassningen av det re- formerade ålderspensionssystemet skall genomföras. - I många fall beräknas bostadstillägget med hjälp av schabloner. Regeringen avser att initiera en översyn av de schabloner som används i BTP-beräk- ningen. 12.3 Resultatbedömning 12.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Målet 1998 har varit att ge ekonomisk trygghet till äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara långsiktigt stabilt. Ålderspensionärernas ekonomi I departementspromemorian Sämre för mig Bättre för oss (Ds 1999:5) belyses sanerings- programmets effekter för ålderspensionärernas inkomststandard. Av promemorian framgår att pensionärerna som kollektiv har ökat sin inkomststandard, både i reala termer och i för- hållande till andra grupper. Av promemorian framgår också att pensionä- rerna som individer hade en sämre inkomstut- veckling än vad pen- sionärer i motsvarande ålder hade under 1980- talet. Orsaken är de förändringar i transfere- ringssystemen som skett till följd av 1990-talets lågkonjuktur och det saneringsprogram som regeringen genomfört. På individnivå har således pensionärerna varit med och delat bördan av 1990-talets ekonomiska saneringsprogram. Tabell 2.4 Utvecklingen av disponibla inkomster och samt skillnaden mellan dessa tidsperioder Åldersgrupper Utveckling 1984 1989 Procent Utveckling 1991 1996 Procent Differens mellan 1990- talets inkomst- ut- veckling och 1980-talets Procentenheter Pensionärer 66 2,7 4,1 6,8 Pensionärer 73 4,6 1,0 5,6 Pensionärer 80 1,9 2,5 4,4 Samtliga pensionärer 66 3,2 2,9 6,1 Ungdomar 18 43,1 16,1 27,0 Medelålders 30 15,5 4,3 19,8 Samtliga i yrkesaktiv ålder 22,1 0,4 21,7 Skydd för de sämst ställda pensionärerna promemorian framgår även att de ekono- miskt svagaste pensionärerna har skyddats. Detta kan främst förklaras med införandet av det särskilda bostadstillägget som garanterar pen- sionärerna en viss minimistandard. Pensionärer med högre inkomst har fått sina pensioner sänkta med 2 . Det är dock viktigt att komma ihåg, att sänkningarna helt eller delvis har eliminerats genom att prisbasbeloppet inte längre minskas. Ersättningsgraden i BTP har också höjts, vilket ytterligare har förbättrat pensionärernas ekono- miska situation. Av tabell 2.5 nedan framgår att det reala värdet av pensionsförmånerna har minskat mest bland pensionärer med medelin- komster. Av tabellen framgår vidare den dispo- nibla inkomsten för pensionärer i olika inkomst- grupper, vilken påverkas dels av arbets- och kapitalinkomster, dels av justeringar i skattesys- temen. Tabell 2.5 Offentliga pensionsinkomster för ålderspensionärer i olika inkomstgrupper. Exklusive de som blev änkor/änklingar Belopp priser Medelinkomst 1991 Medelinkomst 1996 Förändring i kornor 91/96 Förändring i procent 91/96 Inkomst- Disp. inkomst 51 521 55 389 3 868 7,5 grupp 1 Off. pension 49 935 50 927 992 2,0 Inkomst- Disp. inkomst 70 182 70 947 765 1,1 grupp 2 Off. pension 70 452 68 889 -1 563 -2,2 Inkomst- Disp. inkomst 86 742 83 250 -3 492 -4,0 grupp 3 Off. pension 92 368 88 321 -4 047 -4,4 Inkomst- Disp. inkomst 104 194 99 155 -5 039 -4,8 grupp 4 Off. pension 113 373 108 020 -5 353 -4,7 Inkomst- Disp. inkomst 175 576 156 171 -19 405 -11,1 grupp 5 Off. pension 143 023 137 138 -5 885 -4,1 Pensionärerna som kollektiv På individnivå fick pensionärerna sänkt köpkraft 96. Om vi studerar pen- sionärerna som grupp blir bilden en annan. Pen- sionärerna som grupp har ökat sin inkomststan- dard , både i reala termer och i förhållande till andra åldersgrupper. Detta för- hållande beror enligt promemorian på flera fak- torer. Nyblivna pensionärer har i genomsnitt högre ATP-poäng, och därmed högre inkomster, än de som redan finns i gruppen. Detta höjer gruppens inkomststandard. Vidare drab- bades personer betydligt hårdare än pensionärerna av saneringsprogram- met. Arbetslöshet drabbar heller inte pensionärer i särskilt hög grad. Pensionärerna som grupp har därför förlorat mindre än vad andra ålders- grupper har gjort. Det faktum att nyblivna pensionärer har en relativt hög inkomststandard leder till att antalet ålderspensionärer med pensionstillskott (PTS) stadigt minskar; de nyblivna pensionärerna be- höver PTS i allt mindre utsträckning. Diagram 2.1 Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard . Diagram 2.2 Utvecklingen av antalet ålderspensionärer med pensionstillskott åren 1990 1981 Delgrupper inom pensionärskollektivet är självfallet inte någon homogen grupp. Det är således möjligt att finna ganska stora skillnader i standard mellan olika delgrupper i pensionärskollektivet. Ovan kon- staterades att yngre pensionärer i genomsnitt har högre ATP-poäng än äldre. Yngre pensionärer har också oftare arbetsinkomster och vissa typer av tidsbestämda avtalspensioner som höjer in- komsterna under första tiden som pensionär, men som minskar eller upphör då de blir äldre pensionärer. Vidare kan man hos de yngre pen- sionärerna finna en mindre andel ensamhushåll. Eftersom det per person är billigare att bo två personer i ett hushåll än att bo ensam får ensam- stående, allt annat lika, lägre inkomststandard än gifta eller samboende. Skillnad i inkomststandard mellan män och kvinnor Ytterligare en faktor som bidrar till att äldre pen- sionärer har lägre inkomststandard än yngre är att kvinnor, som i genomsnitt har en lägre in- komststandard än män, är överrepresenterade bland de äldre. Behovet av bostadsstöd mindre ATP-systemets successiva mognad präglar även behovet av bostadstillägg. Följaktligen minskar andelen pensionärer som uppbär BTP . erhöll knappt en tredjedel av ålders- pensionärerna bostadstillägg (då var bostads- tillägget kommunalt). hade an- delen ålderspensionärer med beviljat BTP sjunkit till en fjärdedel. Av dessa var kvinnor och män. Hur antalet ålderspensionä- rer med BTP har förändrats över tiden redovisas i diagrammet nedan. Det särskilda bostadstillägget till pensionärer () har skyddat pensionärerna med de lägsta inkomsterna från saneringsprogrammets effek- ter. Behovet av SBTP har minskat till följd av att ersättningsgraden i BTP har höjts och . Således har antalet SBTP- tagare minskat. De kommunala avgifterna och pensionärernas standard Det finns många faktorer som påverkar pensio- närernas standard. Ovan nämns att boendekost- nader har betydelse. En annan faktor som på- verkar är kommunernas avgifter för olika tjänster. Kommunernas avgifter är ofta olika och svåra att överblicka. De bygger i de flesta fall på en kombination av en grundavgift, en inkomst- relaterad avgift och en avgift som är beroende av serviceinsatsens storlek. Promemorian Sämre för mig Bättre för oss analyserar hur kommunernas avgifter för hemtjänst påverkar pensionärernas ekonomiska situation. av ålderspensionärerna har utgifter för i olika former. Omsorgstagarna är överrepresenterade bland de äldre, de ensamstående och bland kvinnorna, det vill säga i grupper som redan i utgångsläget har en lägre inkomststandard än genomsnittet för ålderspensionärer. Det kan konstateras att de som hade utgifter 1996 endast hade av de övrigas inkomst- standard, redan innan hemtjänstavgiften var av- dragen. Då avgiften dragits ifrån inkomsten minskade denna andel med ytterligare . Män betalar något högre avgifter än kvinnor. Det är även större skillnad i inkomststandard mellan de som har hemtjänst och de som inte har det bland män än bland kvinnor. Då omsorgs- tagarna grupperas utifrån både inkomststandard och omfattning, visar det sig att de med hög inkomst och stor insats betalar de högsta avgifterna, medan de med låga inkomster och liten insats betalar de lägsta. Diagram 2.3 Utvecklingen av antalet ålderspensionärer med BTP åren 1990 1998 12.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området och effekterna av dessa Beslut om ett reformerat ålderspensionssystem fattade beslut om att införa ett nytt system för ålderspensionering (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320). Den nya pensionen införs successivt , och de första utbetalningarna av in- komstrelaterad pension sker . Första ut- betalningarna av garantipension från det nya systemet sker . Överenskommelse om återstående frågor i pensionsöverenskommelsen kom de fem partierna bakom pen- sionsöverenskommelsen överens om de fem återstående frågorna i pensionsöverenskommel- sen. Dessa är balanseringen av pensionssystemet, överföringen av medel från AP-fonden till stats- budgeten (s.k. finansiell infasning), rätt att kvar- stå i arbete upp till , avgiftsväxlingen samt AP-fondens organisation och placeringsregler. Förslaget till balanseringen har presenterats i departementspromemorian Ds 1999:43. För- slaget syftar till att säkerställa pensionssystemets långsiktiga finansiella stabilitet. Detta sker genom att det beräknas den största pensionsskuld som kan finansieras vid den givna avgiftsprocentsatsen för inkomstpension () utan risk för varaktiga underskott. Ba- lanseringen utlöses om systemets faktiska pen- sionsskuld skulle komma att överstiga summan av den maximala skulden och tillgångarna i buffertfonden. En proposition om automatisk balansering planeras . I departementspromemorian Höjd ålder för avgångsskyldighet till (Ds 1999:39) pre- senterar regeringen ett förslag som innebär att åldern för avgångsskyldighet höjs. Förslaget av- ses att träda ikraft om parterna på arbetsmarkna- den inte /2000 har kommit överens om en motsvarande ändring. Enligt för- slaget skall de avtal som har en avgångsskyldighet ändras så att ålders- gränsen i stället blir . Möjligheten för ar- betsmarknadens parter att avtala om avgångs- skyldighet för arbetstagare behålls. Vad gäller avgiftsväxlingen innebär överens- kommelsen att den allmänna pen- sionsavgiften höjs till . Vidare höjs ålderspensionsavgiften och den statliga ålders- pensionsavgiften till . Regeringen föreslår dessa höjningar i avsnitt 8 i volym 1. Detta ger utrymme för en sänkning av arbetsgivaravgifterna. I avsnitt 8 föreslås således att det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift sänks med 0,14 procent- enheter. dras den allmänna pensionsavgiften av från inkomsterna vid beräk- ning av pensionsgrundande inkomst. Detta av- drag innebär att avgifterna (allmän pensionsav- gift, ålderspensionsavgift och den statliga ålders- pensionsavgiften) betalas för inkomster upp till 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Enligt pensionsöverenskommelsen skall denna gräns höjas till 8,07 förhöjda prisbasbelopp. Enligt den ursprungliga pensionsuppgörelsen , och enligt riksdagsbeslut , skulle finansieringen av pensionerna ske genom att pensionsavgiften på betalas till hälften via arbetsgivaravgifter och till hälften via allmänna pensionsavgifter av löntagarna. av den pensionsgrundande inkomsten motsvarar av bruttoinkomsten. De fem partierna bakom överenskommelsen står fast vid att pensionssystemet skall finansieras med lika stora delar ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift. Beredningen har dock visat att detta innebär flera tekniska problem. Frågan om en hälftendelning av pensionsavgiften i en arbetsgivaravgift och en allmän pensionsavgift på inkomster upp till pensionstaket skall hanteras parallellt med skattereformen. En avstämning av resultatet sker . Överenskommelsen om finansiell infasning innebär att ett belopp om överförs från AP-fonden till statsbudgeten . Därigenom uppgår överföringar- na från AP-fonden, inklusive redan tidigare be- slutade överföringar, till ett belopp som på AP- fondens behållning motsvarar en engångsöver- föring, om . En ny be- dömning av ålderspensionssystemets finansiella ställning kommer att göras . Om det då bedöms möjligt utifrån rimliga antaganden om tillväxt och avkastning, skall ytterligare medel föras från fonden till statsbudgeten . En proposition om den finansiella infasningen och förslag till en ny organisation och nya placeringsregler för AP-fonden kommer att lämnas till . Prisbasbeloppet minskas inte vid beräkning av pensionsförmåner Som ett led i saneringsprogrammet har prisbas- beloppet minskats vid beräkning av pensionsförmåner. skall inte någon motsva- rande minskning göras. Ersättningsnivån för BTP har höjts från till sänktes ersättningsnivån för BTP från . kunde ersättnings- nivån återställas. höjdes ersättningsnivån till . För en enskild pensionär medför- de höjning att ersättningen från BTP- systemet maximalt steg med per må- nad. Denna höjning får bl.a. pensionären i inkomstgrupp 1 i tabell 2.5, om han eller hon har en boendekostnad om . Även pen- sionärer med högre inkomster (inkomst- grupperna 2 5 i tabell 2.5) kan erhålla BTP och har därför genom höjningen av ersättningsnivån fått ytterligare kompensation för att värdet av deras pensionsförmåner sänktes 1996. Pensionstillskottet och det särskilda bostadstillägget har höjts Regeringen konstaterade i propositionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (Prop. 1998/99:106) att samhällets kostnader för läke- medel ökar i en takt som inte är acceptabel. För att motverka detta höjdes gränsen för högkost- nadsskyddet på läkemedel. För den enskilda konsumenten innebar detta en höjning av läke- medelsutgifterna med högst per må- nad. Regeringens uppfattning var dock att pen- sionärer med de lägsta pensionerna bör skyddas från den nämnda utgiftsökningen. Med anled- ning av detta höjdes pensionstillskottet och det särskilda bostadstillägget till pensionärerna . Det särskilda grundavdraget till folkpensionärer anpassades till ändringen av pensionstillskottet. Äldre invandrare Genom tilläggsdirektiv (1998:70) till socialtjänst- utredningen har beaktats de ekonomiska villko- ren för vissa äldre invandrare. Utredningen har lämnat sitt betänkande Socialtjänst i ut- veckling (SOU 1999:97). 12.3.3 Regeringens slutsatser Det omfattande saneringsprogrammet som genomförts har inneburit ekonomiska påfrest- ningar för många grupper i samhället. När eko- nomin nu har vänt och statens finanser är i balans har en prioriterad åtgärd, enligt vad som även framgår av budgetproposition, varit att följa upp saneringsprogrammets effekter för pensionärsgrupperna. Resultat har presenterats i departementspromemorian Sämre för mig Bättre för oss (Ds 1999:5). En slutsats i promemorian är att pensionärer drabbats mindre än andra grupper av saneringsprogrammet och att de sämst ställda pensionärerna har skyddats fullt ut genom det särskilda bostadstilläggets konstruk- tion. Emellertid har det funnits behov av åtgärder som återställer köpkraften för det stora flertalet pensionärer som inte är berättigade till SBTP. Åtgärder i denna riktning är såväl beslutet att inte minska prisbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner som höjningen av ersättnings- graden för BTP i två steg till det gällande . Genom fempartiöverenskommelsen är de kvarstående byggstenarna i pensions- reformen på plats. Resultatet är ett ekonomiskt och politiskt stabilt pensionssystem. Därigenom kan pensionerna för framtida ålderspensionärer tryggas och allmänhetens förtroende för pen- sionssystemet upprätthållas. Det reformerade pensionssystemet innebär att det särskilda grundavdraget avskaffas och att den inkomstgrundade ålderspensionen beräknas på andra grunder än dagens ATP. Det är därför nödvändigt att det sker en anpassning av andra närliggande regelverk till det nya pensionssyste- met. Ett led i anpassningen är det förslag till re- formering och anpassning av reglerna för efter- levandepensioner som kommer att lämnas till lagrådet . Förslag till anpassning av ålderspensioner till personer som inte berörs av reformen har utformats i Ö-garpsutred- ningens betänkande Garantipension och Bosätt- ningstillägg för personer födda eller tidi- gare (SOU 1999:17). Vidare lämnade BTP-utred- ningen betänkandet Inkomstpröv- ning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52) innehållande förslag till anpassning av BTP-systemet. Propositioner i nämnda frågor avses lämnas till . 12.4 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Vid sidan av de stöd som redovisas via an- slag finns dock även stöd på statsbudgetens in- komstsida i form av olika särregler i skattelag- stiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida slopas, leder detta till en budget- förstärkning för den offentliga sektorn. En brist i den traditionella redovisningen av anslag gäller den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfere- ringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfere- ringar medför att kostnaden för dessa stöd inte är direkt jämförbara. I tabellen nedan anges bl.a. hur mycket bo- stadstilläggen till pensionärer skulle behöva höjas för att hushållens disponibla inkomster inte ska påverkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen för olika offentliga transfereringar brukar be- tecknas som icke saldopåverkande skatteavvikel- ser. Tabell 2.6 Skatteavvikelser Miljarder kronor Namn på skatte- avvikelsen Skatte- avvikelse brutto Skatte- avvikelse brutto Skatte- avvikelse netto 1998 Skatte- avvikelse netto 1999 Saldopåverkande avvikelser Pensionskostnader för arbetstagare 6,69 8,48 3,65 4,69 Avdrag för pen- sionspremier 0,47 0,67 0,25 0,36 Avsättning till per- sonalstiftelser Avkastningsskatt 17,19 16,25 12,03 11,37 saldopåverkande avvikelser 24,35 25,40 15,93 16,42 Icke saldopåver- kande avvikelser Bostadstillägg till penisonärer (KBT) 3,73 3,90 0,00 0,00 Särsk. grundavdrag för pensionärer 14,02 13,03 0,00 0,00 Delpension 0,15 icke saldopåver- kande avvikelser 17,9 16,93 0,00 0,00 Saldopåverkande avvikelser Pensionskostnader för arbetstagare kommunalskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos ar- betstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäk- ring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen ut- gör ersättning för utfört arbete ligger ersätt- ningen till grund för en särskild löneskatt som arbetsgivaren skall betala. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i mar- ginalskatter vid avsättning och utbetalning av pension. Avdrag för pensionspremier Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet ej överstiga ett halvt prisbasbelopp eller av inkomsten då inkomsten är högre än ett prisbasbelopp. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid in- betalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avsättning till personalstiftelser Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel som avsatts till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Visst undantag finns för få- mansföretag med mindre än 30 årsarbetskrafter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än nä- ringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt. Avkastningsskatt Avkastningen på medel reserverade för pensions- ändamål beskattas lägre än annan avkastning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i närings- verksamhet, genom bolagens egna reserveringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital genom det individuella pensionssparandet. Skattesatsen är satt till på en scha- blonberäknad avkastning. Icke saldopåverkande avvikelser Bostadstillägg till pensionärer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Särskilt grundavdrag för pensionärer för skattskyldiga med folkpen- sion (förtidspension, änkepension mm) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdraget är lika med folkpensionens grundbelopp plus pen- sionstillskott och reduceras med ökad pensions- inkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller. Syftet med avdraget är att garantera pensionären ett visst belopp efter skatt. Avvikelsen avser in- komstskatt. Delpension Delpensionen är en skattepliktig och pensions- grundande ersättning. Skatteavvikelsen avser den del av arbetsgivaravgifterna som avser allmän tilläggspension. I och med att statlig ålderspen- sionsavgift infördes på delpensionen fr.o.m. upphörde skatteavvikelsen fr.o.m. detta datum. Tabell 2.7 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 11 ingående anslagen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 A1 Ålderspensioner 52 674 11 536 11 485 10 826 10 104 9 557 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 476 12 734 12 666 12 988 13 091 13 318 A3 Bostadstillägg till pensionärer 9 535 9 841 9 940 9 682 9 411 9 279 A4 Delpension 0 204 259 123 85 44 Totalt för utgiftsområde 11 62 684 34 315 34 350 33 619 32 691 32 198