prop · GN03104D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Sammanlagt uppnådde dessa båda lån en volym om , vilket kan jämföras med 7,3 miljarder i de lån som gavs ut . De stora förfallen på 12,6 miljarder ledde trots framgångarna i emissionerna till att den utestående stocken minskade med 4,3 miljarder. Den totala utestående volymen premieobligationer uppgick till 54,4 miljarder vid slut. För att ange marknadsandel på sparmarknaden krävs först att en lämplig definition av marknaden görs. I sammanhanget bör bortses från aktierelaterade sparformer men samtliga räntebärande sparalternativ - inlåning på bankkonton, räntefonder och privatobligationer - bör ingå. Om denna avgränsning används uppgår den totala räntesparmarknaden till (per tredje kvartalet 1999) och andel av denna marknad är . Årsskiftet 1998/99 uppgick räntesparmarknaden till och motsvarande andel var . Marknadsandelen har följaktligen minskat . Detta bör dock ses i ljuset av att hela privatobligationsmarknaden krympte med . Tabell 3.8 Förväntad besparing genom upplåning från hushållen jämfört med motsvarande upplåning med motsvarande löptid på penning- och obligationsmarknaden, - Äldre utvärderingsmodell Äldre utvärderingsmodell /96 1997 1998 1999 Allemansspar (jmf. med kort upplåning) 253 102 34 - Premieobligationer (jmf. 212 Riksgäldskonto (jmf. -11 -2 0 - RiksgäldsSpar (jmf. med nollkupongräntestrukturen)1 8,5 Summa besparing 368 325 195 221 1 Intäkterna fördelas över löptiden, i genomsnitt . Intäkter kvar att fördela är I tabell 3.8 framgår att resultatet av den sammanlagda hushållsupplåningen uppgick till en besparing om gentemot motsvarade kostnad för upplåning på penning- och obligationsmarknaden. Största delen av årets resultatet kan hänföras till premieobligationerna. Hushållsupplåningen uppnådde därmed målet att i sin helhet och per låneinstrument uppnå kostnadsbesparingar för . Kontoret har vidareutvecklat och infört en ny utvärderingsmodellen (se tabell 3.9). Syftet var att erhålla en enhetlig och förbättrad utvärderingsmodell. Beräkningen av resultatet , gjordes enligt den nya principen. Den nya utvärderingsmetoden innebär att resultatet för samtliga instrument beräknas enligt samma modell. Förändringen innebär att intäkter och kostnader matchas över lånens löptid. Vidare har den tidigare schablonför-delningen av vissa gemensamma kostnader setts över och förfinats. Den nya modellen följer god redovisningssed (bl.a. matchningsprincipen). Den nya utvärderingsmodellen innebär, som framgår vid jämförelse mellan resultaten i tabellerna 3.8 och 3.9, ett lägre resultat genomgående för verksamhetsåren 1995/95 - 1999. Principförändringen kommer följaktligen att innebära ett bättre resultat kommande år, jämfört den tidigare modellen. Tabell 3.9 Förväntad besparing genom upplåning från hushållen jämfört med motsvarande upplåning med motsvarande löptid på penning- och obligationsmarknaden, - Ny utvärderingsmodell Ny utvärderingsmodell /96 1997 1998 1999 Allemansspar (jmf. med kort upplåning) 253 102 34 - Premieobligationer (jmf. med nollkupongräntestrukturen)1 136 Riksgäldskonto (jämfört. - RiksgäldsSpar (jmf. med nollkupongräntestrukturen)2 5 Summa besparing 270 169 132 141 1 Intäkterna och kostnader fördelas över lånens löptid. Kvar att fördela: Kostnader: Intäkter: 2 Intäkterna fördelas över löptiden, i genomsnitt . Intäkter kvar att fördela är Resultatet av den sammanlagda hushållsupplåningen enligt den nya utvärderingsmodellen uppgick således till en besparing om gentemot motsvarade kostnad för upplåning på penning- och obligationsmarknaden. 1 Intäkterna periodiseras över genomsnittlig löptid på drygt 3 år Nettoamorteringen beräknas enligt följande; minskningen av anskaffningsvärdet av utländska lån -68,6 miljarder, årets realiserade valutadifferenser +6,2 och gjorda kron/valutaswappar +40,0. Till detta kommer en justeringspost för bokföringsmässiga skillnader mellan nettoflöde och skuldförändring på -0,9 miljarder. Utgiftsmässig princip innebär att utgifter och inkomster avräknas. Upplupna kostnader, t.ex. upplupna räntekostnader, eller andra periodiseringar avräknas inte anslaget (se även not 2 denna sida). Enligt resultaträkningen är årets räntekostnader m.m (netto) . Skillnaden beror på att olika redovisningsprinciper används i den statliga redovisningen (se vidare sid 83, om redovisnings-principer). Statsobligationer inklusive repor uppgick till 678,9 miljarder. Samtliga volymer i detta stycke är exklusive non-comp försäljning Statsskuldväxlar inklusive placerande repa minskade skulden till . I en basswap erhåller man rörlig ränta i en valuta och betalar rörlig ränta i en annan valuta. En kron- /valutaswap består av en vanlig ränteswap och en basswap. Eftersom skillnaden i löptid mellan utfallet och riktmärket är relativt små, gäller detta samband inte alltid för kronskuldens resultat: har kronskulden som helhet haft kortare löptid, men ändå kostat mindre då räntorna stigit. Förklaringen till detta ligger i hur ränterisken ligger fördelad längs avkastningskurvan i utfallet relativt riktmärket. Det faktum att löptid också är mycket mindre korrelerat med marknadsvärde- förändringar än exempelvis duration bidrar till att ytterligare minska möjligheten att analysera resultatet utifrån löptidsskillnader. Inklusive repor är skuldbeloppen 93,8 respektive . Strikt talat är det förhållandet mellan break even-inflation och framtida förväntad inflation som avgör huruvida upplåning via realobligationer är att föredra framför nominell upplåning. Kontoret resultat har korrigerats för det förhållandet att kontoret tagit upp lån till en lägre kostnad än Libor- räntan som de fiktiva lånen i riktmärkesportföljen löpt till Libor-räntan. Riktmärkesportföljen har vidare påförts de schablonmässigt uppskattade transaktionskostnader som uppstått då inflöden till eller utflöden från den faktiska skuldportföljen behövt pareras för att bibehålla den önskade exponeringen mot riktmärkesportföljen. Det redovisade, korrigerade resultatet är bättre än före korrigeringen. Detta avser endast kontorets egen försäljning av realränteobligationer, statistik för återförsäljares försäljning till hushåll går ej att erhålla. Källa: SCB, Finansräkenskaper kv2/99, , . Sid. 1 BILAGA: UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 1999