prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — 16.9.7 Antibiotika i djurfoder Efter beslut om förbud mot vissa antimikrobiella fodertillsatser var fyra antibiotikasubstanser godkända som fodertillsatser enligt rådets direktiv /524/EEG av om fodertillsatser. I ett regeringsbeslut beslutade att upprätthålla sitt nationella förbud mot tillväxtbefrämjande antibiotika i avvaktan på kommissionens bedömning. Beslutet grundades på artikel 11 i direktiv /524/EEG, den s.k. skyddsklausulen. ståndpunkt är att de sista fyra antibiotikatillsatserna av folkhälso- och djurhälsoskäl bör förbjudas inom hela EG. avlämnade kommissionens vetenskapliga styrkommitté en rapport om antibiotikaresistens. I rapporten föreslås en rad åtgärder för att stävja den negativa utvecklingen avseende resistens, bl.a. en gradvis avveckling av antibiotikaanvändningen i djurfoder. antog en resolution om antibiotikaresistens En strategi mot det mikrobiella hotet . Såväl styrkommitténs rapport som rådsresolutionen omfattar förslag som syftar till en mer rationell och försiktig användning av antibiotika inom sjukvården, till djur och inom jordbruket. För att följa upp den vetenskapliga styrkommitténs rapport och hälsorådets resolution med mer konkreta förslag till åtgärder antog jordbruksrådet rådets slutsatser om ytterligare åtgärder inom ramen för strategin mot antimikrobiell resistens. I rådets slutsatserna uppmanas bl.a. kommissionen att föreslå åtgärder baserade på direktiv /524/EEG för att gradvis ersätta antimikrobiella fodertillsatser med andra alternativ samt att främja ändringar i djurhållningsmetoderna för att förbättra djurhälsa och djurskydd. 17 Livsmedel En stor del av livsmedelsområdet är totalharmoniserat, vilket innebär att det inte är tillåtet för de enskilda medlemsstaterna att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl nyreglering som modernisering av det befintliga regelverket på området. om livsmedelslagstiftning publicerades och remissbehandlades sedan. Kommissionens avgång gjorde att arbetet med att bearbeta remissinstansernas synpunkter och komma med konkreta förslag avstannade helt. prioriterade den nytillträdda kommissionens arbetet med livsmedels- frågorna och inledde arbetet på en utvidgad vitbok om säkra livsmedel som skulle presenterats men på grund av förseningar inte kommer förrän . Förutom direkta lagförslag väntas vitboken behandla bl.a. frågan om en europeisk livsmedelsmyndighet. 17.1 Azofärgämnen och sötningsmedlet cyklamat anmälde till kommissionen sin avsikt att tillämpa nationella bestämmelser när det gällde s.k. azofärgämnen och sötningsmedlet cyklamat i livsmedel. åberopade miljögarantin och hänvisade till att man inte varit medlem i EU när besluten om färgämnen och sötningsmedel antogs. beslöt kommissionen att inte godkänna de svenska bestämmelserna som inte ansågs motiverade av behovet att skydda folkhälsan. Som en följd av detta ändrades de svenska reglerna . har fått i uppdrag av regeringen att följa upp vilka effekter beslutet att godkänna tillsatserna får. 17.2 Förenkling av livsmedelsstandarder har arbetet fortsatt med förenkling av vissa livsmedelsstandarder. Direktivet om kaffeextrakt och cikoriaextrakt, 1999/4/EG, är publicerat. Beträffande direktivet om kakao- och chokladvaror nådde man fram till en gemensam ståndpunkt och förslaget behandlades i . Vid inre marknadsrådet nåddes en politisk överens- kommelse om förslagen till direktiv om mjölkpulver och kondenserad mjölk, vissa former av socker samt fruktjuice och liknande produkter. Det svenska ställningstagandet skedde efter samråd med . Arbetet med förslagen om honung och sylt, marmelad och gelé fortsätter. 17.3 Nya livsmedel och genmodifierade livsmedel Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och livsmedelsingredienser omfattar bl.a. genmodifierade livsmedel och fastställer regler och villkor för sådana produkter innan de kan släppas ut på marknaden. Bland annat skall en säkerhetsprövning av produkterna ske. Två procedurer finns, ett ansökningsförfarande via en medlemsstat samt en förenklad procedur med anmälan till kommissionen. Regler för särskild märkning finns i förordningen. Kommissionen skall vidare anta tillämpningsregler för märkning. fattade kommissionen ett beslut om en ändring av rådets förordning (EG) nr 1139/98 om obligatoriska uppgifter vid märkning av vissa livsmedel som framställts från genetiskt modifierade organismer utöver de uppgifter som föreskrivs i direktiv /112/EEG. Beslutet innebär att ett tröskelvärde fastställs på . För att fastställa att förekomsten av detta material är oavsiktlig, måste tillverkarna kunna lämna fullgoda bevis. Tröskelvärdet skall tillämpas på varje livsmedels- ingrediens för sig. Samma tillvägagångssätt bör användas för att upprätta en förteckning (s.k. negativ lista) över livsmedelsingredienser som inte omfattas av dessa bestämmelser om märkning på grund av frånvaron av protein och DNA. Kommissionen fattade även beslut om märkning av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller genetiskt modifierade tillsatser och aromer eller sådana som framställts av genetiskt modifierade organismer. 17.4 Märkning av livsmedel beslutade rådet om en ändring av direktiv /112/EEG om märkning av livsmedel. Ändringen omfattar bl.a. kraftigt utökade krav på mängddeklaration av karaktärsgivande ingredienser och tydligare regler för beteckningar under vilka livsmedel saluhålls. 1999 utarbetades tillämpningsföreskrifter till denna ändring. Tillämpnings- föreskrifterna finns publicerade i direktiv /10/EG. 17.5 Bestrålning av livsmedel arbete antogs direktiven /2/EG och 1999/3/EG om bestrålning av livsmedel av och rådet . Enligt dessa direktiv finns gemensamma regler som tillåter bestrålning av kryddor och liknande produkter. Senast skall kommissionen lägga fram ett förslag till slutlig lista över livsmedel som får bestrålas. fram tills dess får medlemsstaterna behålla existerande förbud mot bestrålning, såväl för den egna industrin som i handeln med andra länder. 18 Fiske Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad gemenskaps- politik med för medlemsstaterna gemensamma bestämmelser som omfattar fiskerinäringens alla aspekter. Bestämmelserna avser såväl resursförvaltning som utvecklingen av näringens olika sektorer, såsom yrkesfisket, fiskförädlingsindustrin och vattenbruket. En omfattande genomgång av den gemensamma fiskeripolitiken har påbörjats av kommissionen inför den revidering som senast måste beslutas . Revideringen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att vara en viktig fråga under det svenska ordförandeskapet i EU . 18.1 Förvaltning av fiskeresurser Beslut om nyttjandet av fiskeresurserna fattas såväl internt inom gemenskapen som inom regionala fiskeriorganisationer där gemenskapen deltar som part. Dessa beslut har tagit sin utgångspunkt i att genomföra den internationellt stadfästa försiktighetsprincipen i enlighet med FN- avtalet om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskebestånd som antogs . Två av de huvud- sakliga instrumenten gemenskapen använder sig av är totala tillåtna fångstmängder (TAC) och tekniska förvaltningsåtgärder för fisket. Gemenskapen använder i allt större utsträckning även långsiktiga förvaltningsstrategier för bevarande av fiskbestånden. Detta har varit viktiga frågor för . 18.1.1 Nordsjösamarbete Inom Nordostatlantiska (), inom Nord- atlantiska laxorganisationen () samt inom ramen för EG:s avtal med fortskred arbetet med den praktiska tillämpningen av försiktighetsprincipen. På basis av vetenskaplig rådgivning från det internationella havsforskningsrådet fastställdes högsta tillåtna fångst- mängder och kvoter för de flesta bestånd i . Därutöver har havsforskningsrådets mer långsiktiga råd utgjort grunden för beslut om långsiktiga förvaltningsplaner för de viktigaste bestånden, t.ex. atlantoskandisk sill inom NEAFC och en rad nordsjöbestånd genom avtalet mellan och , nämligen sill, torsk, kolja, gråsej och rödspätta. 18.1.2 Östersjösamarbete för (IBSFC) fortsatte sitt arbete med bevarandet av de genetiskt vilda laxstammarna i . En långsiktig strategi för nyttjande och vård av torsken antogs , bl.a. beslutades om ett totalförbud mot fiske i det för torskens reproduktion så viktiga . Vidare infördes ytterligare skärpningar av reglerna för redskapens utformning. En arbetsgrupp för utarbetandet av en långsiktig strategi för de pelagiska arterna sill och skarpsill skall ha sitt första möte . 18.1.3 Multilateralt samarbete Inom FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation , som har huvudansvaret för det multilaterala samarbetet på fiskeområdet, har det bl.a. antagits riktlinjer för en minskning av den globala fångst- kapaciteten. Vid ett fiskeriministermöte beslöts om utarbetande av en handlingsplan mot illegalt, okontrollerat och orapporterat fiske. Inom har arbetet fortsatt med att analysera dels effekterna av subventioner på fiskeområdet, dels effekterna av en övergång till varaktigt fiske. 18.1.4 Förbättrad kontroll av fisket genomfördes arbetet med satellitövervakning av fiskefartyg. Ett fyrtiotal svenska fartyg berördes av beslutet. Vidare beslutades förändringar i förordningar som rör kontroll av tredjelandsfartyg, kontroll efter landning och ett utökat samarbete mellan EU:s medlemsstater och kommissionen samt rapportering av allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Förändringarna har syftat till en effektivare och säkrare kvotadministration, jämförbar kontroll av alla medlemsländers fiskefartyg, striktare kontroll av tredje lands fartyg och ökad öppenhet i samarbetet mellan medlemsländerna och kommissionen bl.a. vad gäller allvarliga överträdelser. NEAFC beslöt 1998 om en rekommendation som innebär att det upprättas en kontrollplan för de fiskefartyg som bedriver fiske i konventionsområdet. beslutade att bedriva fiskerikontroll i NEAFC-området som ett projekt 18.2 Den gemensamma marknadspolitiken för fiskerinäringen lämnade kommissionen ett förslag till ny förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter. Förslaget har diskuterats och rådet kunde vid fiskeministermötet fatta politiskt beslut om förslaget. Den svenska ståndpunkten var föremål för samråd med . Förslaget antogs sedan vid fiskerådet den 16 . Den nya förordningen träder i kraft och ersätter nuvarande förordning 3759/92. Kommissionens mål med den nya förordningen är att den gemensamma marknadspolitiken skall bidra till en ansvarsfull förvaltning av resurserna genom att aktörerna får större ansvar för att de utnyttjas på bästa sätt. Förordningen medför även vissa förändringar inom handelsområdet. EG brukar fatta beslut om att inrätta tullkvoter för import från tredje land av vissa fiskslag som beredningsindustrin inte kan få tag på i tillräcklig utsträckning inom EG. För att underlätta beredningsindustrins planering har tullkvoter som gäller tills vidare införts för vissa av de fiskslag som har omfattats av senare års årliga tullkvoter. Den nedåtgående trenden för återtag av fisk från den svenska marknaden har fortsatt även , med undantag för sill och strömming där periodvisa återtag har förekommit. 18.3 Strukturpolitiken för fiskerinäringen EU:s andra programperiod för strukturpolitiken avslutas i och med utgången av . antogs rådets förordning avseende allmänna bestämmelser för strukturfonderna samt förordningar för respektive strukturfond, därmed även för Fonden för fiskets utveckling (FFU). För fiskets del innebär det nya regelverket att nuvarande program för fiskerinäringen mål 5a och gemenskapsinitiativet Pesca ersätts med ett horisontellt program utanför mål 1 samt en integrering av fiskeriåtgärder i mål 1-programmen. har kommissionens förslag till tillämpningsförordning för strukturåtgärder inom fiskerinäringen behandlats. Denna antogs vid fiskerådet och innehåller regler om vilken typ av åtgärder som är stödberättigade inom respektive verksamhetsgren, bl.a. fiskeflottan, vattenbruket och beredningsindustrin. Förordningen reglerar även det maximala finansiella bidrag som får beviljas enskilda projekt. Förhandlingsresultatet var mycket positivt för del. Svenska ståndpunkter avseende exempelvis moderniseringen av fiskeflottan, småskaligt kustfiske och insjöfisket tillgodosågs. 18.4 Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i fiskeripolitiken Hållbar utveckling och integration av miljöhänsyn i sektorspolitiken behandlades vid i och i . Inom ramen för detta arbete har fiskerådet anmodats att avge en rapport till . Gemenskapen kommer att lämna en strategi för integrering av miljöhänsyn i fiskeripolitiken . Integreringen av miljöhänsyn i fiskeripolitiken har även behandlats på ett gemensamt fiske- och miljöministermöte inom ramen för Nordsjö- konferensen. Där antogs en deklaration som bl.a. beskriver hur försiktighetsprincipen bör tillämpas i fiskeripolitiken så att ett mer långsiktigt och ekonomiskt hållbart fiske kan uppnås. 19 EG:s regional- och strukturpolitik Inom EG råder stora skillnader i ekonomisk utvecklingsnivå mellan olika regioner. Alltsedan undertecknades är en utjämning av dessa skillnader ett viktigt mål för EG:s verksamhet. Den gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna och på så sätt skapa en högre grad av social och ekonomisk sammanhållning inom unionen. Dessutom är minskade regionala skillnader en nödvändighet om alla regioner inom unionen till fullo skall kunna dra nytta av den inre marknaden och andra tillväxtinriktade åtgärder. EG:s regional- och strukturpolitik kanaliseras via fyra strukturfonder: regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fonden för fiskets utveckling. Därtill kommer sammanhållnings- fonden, som är till för de mest behövande länderna. För perioden 1999 kommer att sammanlagt ta emot ca från strukturfonderna, vilket motsvarar ca . Ett villkor för att medel från fonderna skall betalas ut är att de kompletteras med svenska offentliga medel samt i vissa fall privata medel. Insatserna sker inom ramen för särskilda program, s.k. samlade programdokument eller operativa program, som utarbetas av regionala eller nationella myndigheter och som fastställs i förhandlingar mellan kommissionen och . 19.1 Målområden 19.1.1 De beslutande instanserna För målen 2, 5b och 6 gäller att regionala beslutsgrupper, med status som egna myndigheter, har fattat beslut om EU-medel till nationella stödsystem eller enskilda projekt. För beslut inom mål 3 har regionala partnerskap inrättats för att bistå länsarbetsnämnderna. Beslut om projekt inom mål 4 har fattats av för utbildning och kompetensutveckling i samverkan med regionala partnerskap. Avseende mål 5a har besluten fattats av och Fiskeri- verket eller . Särskilda övervakningskommittéer har haft uppgiften att ge riktlinjer för, följa upp och föreslå förändringar av programmen samt utvärdera hur programmen genomförts. Utbetalande fondansvariga myndigheter gentemot kommissionen är för den regionala fonden, AMS för socialfonden, Jordbruks- verket för jordbruksfonden och för fonden för fiskets utveckling. har arbetet alltmer inriktats på uppföljning och utbetalningar. Beslutsgrupperna och övriga berörda myndigheter kunde fatta beslut om projektet t.o.m. medan utbetalningar kan ske t.o.m. . har arbete med att förbereda programperioden 2006 startats, vilket beskrivs i avsnitt 19.3. 19.1.2 Mål 2 omvandling av regioner med industriell tillbakagång Mål 2 syftar till omvandling av regioner som påverkats av industriell tillbakagång. I har fem mål 2-områden avgränsats: Bergslagen, , delar av , och Ångermanlands- kusten. Mål 2-områdena får ca från strukturfonderna 1999. Till detta kommer svensk offentlig medfinansiering som uppgår till samt privata medel. hade beslutgrupperna godkänt projekt för nästan samtliga EU-medel för programperioden och av dessa var ungefär hälften utbetalade till projektägarna. Stöd har beviljats till ett stort antal projekt med inriktning för små och medelstora företag. Projekten syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande och marknadsutvidgning i företagen såväl nationellt som internationellt. Det finns även projekt som är inriktade på att öka kompetensen inom särskilda områden, t.ex. informationsteknik. Ett antal projekt är av samverkanskaraktär där flera företag inleder samarbete om t. ex. produkt- och processutveckling. Inriktningen på projekten gör att antalet nya arbetstillfällen är en viktig resultatindikator. Enligt målsättningen med mål 2-programmen skall 19 000 nya arbetstillfällen skapas. De projekt som slutredovisats bedöms ha bidragit till att skapa 6 000 nya arbetstillfällen. I mål 2-programmen har tematiska utvärderingar gjorts dels om nätverk och samverkansprojekt och dels om ramprogram i . I studien om samverkansprojekt framkommer att företagen anser att mål 2 har varit ett viktigt incitament till att arbeta i nätverk. Företagen framhåller att det är möjligheten till att utveckla affärer och produkter som är den viktigaste faktorn för att delta i olika projekt. Utvärderingen av ramprogram i visar att man lyckats med målet att skapa en enkel organisation för företagen med en dörr in till myndigheter och organisationer som arbetar för företagare. 19.1.3 Mål 3 bekämpning av långtids- och ungdomsarbetslöshet Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att uteslutas från arbetsmarknaden. Till den senare gruppen räknas i programmet invandrare och arbetshandikappade. De svenska mål 3-insatserna är inriktade på kompetensutveckling, vägar till sysselsättning via datortekens aktivitetscenter, vägledning och rådgivning, utveckling av små och medelstora företag samt hjälp till egen företagarverksamhet. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra insatserna. Mål 3-programmet ligger väl i linje med den svenska s.k. arbetslinjen, där syftet är att engagera de arbetssökande i aktiva åtgärder som platsförmedling, rådgivning och utbildning för att de snabbt skall komma in på arbetsmarknaden. har för mål 3 för programperioden 1999 tilldelats ca , eller ca , från Europeiska socialfonden. Till detta kommer nationell medfinansiering om ca , vilket motsvarar ca . hade samtliga socialfondsmedel inom programmet intecknats genom beslut. Även utbetalningarna ligger på en hög nivå. hade av medlen utbetalats till projektanordnarna. Från programmets start har totalt 158 000 personer deltagit i mål 3, fördelade på ca 1 850 projekt. Mer än hälften av deltagarna har ingått i projekt som särskilt har riktats till långtidsarbetslösa, och av deltagarna har omfattats av projekt för unga. Mål 3 skall pröva nya vägar inom arbetsmarknadspolitiken. Stor uppmärksamhet har därför ägnats uppgiften att identifiera och sprida goda exempel för genomförande i ordinarie verksamhet. Bland annat har rapporten att lära av tagits fram och ett flertal konferenser anordnats. I den senaste utvärderingsrapporten när det gäller mål 3, vilken avlämnades , konstateras att de uppsatta målen i programmet har uppnåtts på en övergripande nivå, bl.a. vad avser inriktningen på de mest utsatta grupperna. 19.1.4 Mål 4 kompetensutveckling av anställda Mål 4 syftar till att ge kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Insatserna skall kopplas till en utveckling av företaget och nya sätt att organisera arbetet. Målgruppen är anställda i företag med upp till 49 anställda, men i vissa fall kan insatserna omfatta anställda i företag med upp till 250 anställda. har som första medlemsstat fått utvidga målgruppen till anställda inom vård och omsorg i offentlig sektor. Av dem som omfattas av mål 4- insatserna skall hälften vara kvinnor. Mål 4 genomförs i två steg. Steg 1 omfattar en analys av de anställdas och företagets behov, varefter en handlingsplan skall upprättas. Steg 2 innebär att handlingsplanen genomförs. Det kan därvid handla om kompetensutveckling och organisationsutveckling genom interna insatser eller med stöd av studieförbund, utbildningsföretag eller offentliga utbildningsanordnare. Inom programmet finns dessutom en åtgärd, den s.k. åtgärd 3, som syftar till att bilda nätverk mellan företag eller institutioner. Från programmets start har ca 16 700 företag med totalt 293 000 anställda beviljats stöd för steg 1-insatser. har ca 14 000 beslut fattats om stöd till steg 2-insatser. Mål 4 omfattar för perioden 1999 bidragsmedel om totalt ca , eller , vilka till lika delar utgörs av medel från Europeiska socialfonden och statlig medfinansiering. Till detta kommer samma belopp som medfinansiering från företagen. Av socialfondsmedlen har intecknats genom beslut och utbetalats till projektanordnare per . Arbetet inom mål 4 har kännetecknats av ett mycket aktivt partnerskap. I den senaste utvärderingsrapporten när det gäller mål 4, som avlämnades , redovisas bl.a. att intentionen att nå ut till de små och medelstora företagen, med arbetsställen som har 1 49 anställda, har fullföljts. En mycket stor andel, , av steg 1-projekten har slutförts vilket enligt utvärderaren måste anses som ett anmärkningsvärt gott resultat. Mål 4-projekten har i allmänhet präglats av en hög ambitionsnivå och stor aktivitet hos de anställda. 19.1.5 Mål 5a lantbrukets och fiskets omstrukturering och modernisering Intresset för att söka investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag har varit stort . Det har även funnits ett mycket stort intresse att komma i åtnjutande av stöd till investeringar som avser förädling eller saluföring av produkter från jordbruket eller skogsbruket. tillämpar utöver de ovan nämnda stödformerna även startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötelföretag samt kompensationsbidrag till mindre gynnade områden. Det nya programmet enligt landsbygds- förordningen, som ersätter mål 5a-stöden och som börjar gälla beskrivs i avsnitt 3.2.3. För fiskerinäringen har strukturstöd varit tillgängligt inom mål 5a 1999. har ca utgått i stöd från Fonden för fiskets utveckling. Syftet har varit att främja en modernisering av de olika sektorerna inom fiskerinäringen som en balans skall uppnås mellan nyttjandet av och tillgången på fiskeresurser. Efterfrågan på stöd till investeringar och projekt har varit stort , särskilt vad avser investeringar i fiskehamnar och beredningsföretag. Prioriterade åtgärder har varit kvalitets- och hygienförbättrande investeringar samt insatser för arbetsmiljön. Enligt den oberoende utvärdering som gjorts av mål 5a-fiske är uppfyllelsen av programmets mål genomgående god. 19.1.6 Mål 5b utveckling av landsbygdsområden Mål 5b syftar till utveckling av landsbygdsområden. har fem mål 5b-områden: //, , Sydöstra , samt Skärgården (omfattar bebodda öar utan fast landförbindelse). Mål 5b omfattar från struktur- fonderna. Till detta kommer svensk offentlig medfinansiering, som uppgår till , samt privata medel. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för nästan alla EU- medel för programperioden och var utbetalt till projektägarna. Programmen har olika karaktär men generellt har utvecklingsinsatser för näringslivsutveckling, kultur och turism stor efterfrågan. Enligt programmen skall ca 10 000 arbetstillfällen skapas och enligt de slutredovisade projekten har ca 4 400 nya arbetstillfällen skapats i 5b- områdena. 19.1.7 Mål 6 utveckling av glest befolkade områden Mål 6 syftar till utveckling av glest befolkade områden. Mål 6 berör 43 kommuner i , , , , , och . Den ekonomiska ramen från EU uppgår till för perioden 1999. offentliga medfinansiering är . Den totala ramen för programmet är . var nästan hela programmet intecknat i beslut och var utbetalt. Inom mål 6 har två studier genomförts, nämligen Utvärdering av mål 6-programmets sysselsättningseffekter och Effekter av stöd till lands- och glesbygden i norra inland .