prop · GN03110 · 2000-01-01 00:00:00 — År Värde i Förändring i % löpande priser jämfört med mkr föregående år Totalt KS ÖK Totalt KS ÖK 1991 2 487 1993 6 106 1 942 4 164 1994 4 268 1 991 2 277 - 30,1 + 2,5 - 45,3 1995 6 543 2 011 4 532 + 53,3 + 1,0 + 99,0 1996 2 859 662 2 197 - 56,3 - 67,1 - 51,5 1997 5 061 2 481 2 580 + 77,0 + 274,8 + 17,4 1998 3 273 1 449 1 824 - 35,3 - 41,6 - 29,3 1999 7 153 1 082 6 071 + 118,5 - 25,3 + 232,8 ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om fakturerat värde av levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Den svenska exporten av krigsmateriel har ökat något i förhållande till föregående år räknat i löpande priser (se tabell 2 nedan). Ökningen hänförs till utförsel av krigsmateriel för strid medan exporten av övrig krigsmateriel har minskat. De största mottagarna av krigsmateriel för strid var och , följt av , , och (se vidare bilagans avsnitt 4). Även totala varuexport har ökat varför krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten är oförändrad. Den svenska vapenexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår dock även vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas i denna skrivelse ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. Utvecklingen på exportmarknaderna har präglats av det slut, som medfört att många försvarsmakter skurit ned sina försvarsmaterielanslag. Den effekt som exportmarknadernas tillbakagång haft på svensk krigsmaterielexport har delvis maskerats genom den breddning av krigsmaterielbegreppet som ägde rum , och som innebar att många nya materielslag medtogs i utförsel- statistiken. Mellan halverades exporten av "traditionell" krigsmateriel, vilket i totalsiffran doldes genom tillkomsten av tidigare ej registrerade materielslag i den nya ÖK-kategorin. Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser År Krigsmaterielexport totala varuexport löpande andel av förändring (löp.priser) priser varuexp i mkr mkr % % Totalt KS ÖK Totalt KS ÖK 1989 332 580 6 005 1,81 - 2,4 1990 339 850 3 327 0,98 - 44,6 1991 332 779 2 705 0,81 - 18,7 1992 326 031 2 753 0,84 + 1,8 1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0,74 + 4,0 1994 471 602 3 181 1 347 1 834 0,68 +11,1 +10,8 +11,4 1995 567 836 3 313 1 148 2 165 0,58 + 4,1 - 14,8 +18,0 1996 569 167 3 087 1 136 1 951 0,54 - 6,8 - 1,0 - 9,9 1997 632 709 3 101 939 2 162 0,49 + 0,5 - 17,3 +10,8 1998 673 091 3 514 1 662 1 852 0,52 +13,3 +77,0 - 14,3 1999 700 0001 3 654 1 954 1 700 0,521 + 4,0 +17,6 - 8,2 1 Preliminär uppgift Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1998- 1999 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden 1998 1999 Krigsmateriel för strid (KS) KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0 KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 248 405 KS3 Ammunition 358 426 KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 260 186 KS5 Eldledningsutrustning 274 257 KS6 ABC-stridsmedel 0 1* KS7 Krut och sprängämnen 107 89 KS8 Krigsfartyg 53 144 KS9 Stridsflygplan 0 0 KS10 444 KS11 Riktade energivapen 0 0 SUMMA KS 1 662 1 953 * Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Övrig krigsmateriel (ÖK) ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 3 6 ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 92 112 ÖK23 Övningsammunition m.m. 320 316 ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 100 34 ÖK25 Spanings- och mätutrustningar m.m 229 384 ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 17 30 ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 0 5 ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 579 1 ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 84 75 ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 78 275 ÖK31 Riktade energivapen 0 0 ÖK32 Fortifikationer 0 0 ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 33 40 ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 15 3 ÖK35 Övningsmateriel 274 397 ÖK36 Tillverkningsutrustning 9 14 ÖK37 Programvara 18 9 SUMMA ÖK 1 951 2 162 SUMMA ÖK 1 852 1 700 En jämförelse av tabellerna 1 och 2 ovan visar att det sammanlagda värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i några fall inte utnyttjas helt. Den kraftiga ökningen av beviljade utförseltillstånd och 1999 återspeglas inte alls i den faktiska utförseln detta år. Det är omöjligt att förutsäga hur ökningen kommer att avspeglas i faktisk utförsel kommande år, bl.a. eftersom den låga nivån på beviljade utförseltillstånd kommer att ha en fortsatt dämpande effekt. Den har som målsättning att visa största möjliga öppenhet i redovisningen av krigsmaterielexporten. Ett sätt att tillmötesgå detta önskemål är exempelvis att redovisa mottagarländerna för varje huvudkategori i krigsmaterielförteckningen. Regeringen avser att studera denna och andra möjligheter när det blir tekniskt möjligt för ISP att ta fram nödvändigt underlag för ytterligare rapportering. Strävan efter större öppenhet måste alltid vägas mot de regler som finns om kommersiell sekretess och utrikessekretess i vissa fall. Totalt mottog 49 länder leveranser av svensk krigsmateriel mot 1998 och 1997. Den regionala fördelningen av exporten i tabell 4 uppvisar det normala mönstret, som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. Mönstret har blivit ännu tydligare 1999 då motsvarande andel utgjorde av den totala exporten. Utanför denna krets noteras särskilt en kraftig nedgång av exporten till , främst som följd av den ekonomiska krisen där, som andel har ökat från till . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot 11 31 17 11 44 27 39 26 33 Övriga 0 2 1 17 16 17 17 10 14 7 13 10 3 8 4 8 16 12 23 12 18 och 1 2 1 30 24 28 38 4 22 3 7 5 0 1 0 0 0 0 0 0 0 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 5 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel 1999 var liksom närmast föregående år () följt av (), (343,), () och (). Dessa fem destinationer svarar för sammanlagt av den totala svenska exporten av krigsmateriel. Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 5 med . Exporten av krigsmateriel i år 1997-1999 fördelad på länder KS ÖK Totalt KS ÖK Totalt KS ÖK Totalt 2,9 50,5 53,4 57,9 59,4 117,3 21,0 31,4 52,4 - 0,0 0,0 - 0,8 0,8 0,0 0,1 0,1 16,5 2,7 19,2 - - - - - - 1,0 9,6 10,6 - 11,5 11,5 0,1 17,6 17,6 17,4 46,8 64,2 166,4 98,4 264,8 201,1 161,3 362,4 23,1 20,9 44,1 8,0 9,2 17,1 25,6 31,6 57,2 16,0 - 16,0 0,2 0,1 0,4 - - - 221,1 98,8 319,9 64,8 58,8 123,6 89,8 68,2 158,0 - - - - - - 0,0 2,8 2,8 14,5 41,3 55,8 2,1 40,8 42,9 1,7 19,1 20,8 2,1 34,4 36,6 108,2 42,7 150,9 125,4 77,1 202,5 - 16,3 16,3 - 6,2 6,2 0,0 8,3 8,3 0,31 3,31 3,61 21,1 0,4 21,6 0,0 0,2 0,2 3,9 76,0 79,9 - 5,8 5,8 0,0 5,0 5,0 8,0 3,2 11,2 - 0,9 0,9 0,0 0,3 0,3 2,4 10,0 12,4 5,6 6,8 12,4 6,0 3,7 9,7 2,4 3,7 6,1 3,1 6,1 9,2 4,2 40,3 44,5 0,4 283,0 283,4 0,5 102,3 102,8 0,2 19,5 19,7 - 0,0 0,0 - 6,0 6,0 - - - Republiken - 6,6 6,6 - - - - - - - - - - - - 0,0 2,0 2,0 12,1 1,3 13,4 35,2 8,9 44,1 4,9 6,1 10,9 - 78,2 78,2 2,6 17,2 19,9 30,7 3,9 34,6 - - - - - - 63,2 1,0 64,1 0,0 2,6 2,6 0,1 3,5 3,6 - 9,4 9,4 - - - 22,7 1,9 24,6 - - - 56,7 104,3 161,0 667,3 104,7 772,0 676,3 355,9 1032,2 3,8 0,3 4,2 - 1,5 1,5 - 0,7 0,7 104,0 1,4 105,4 - 0,2 0,2 - 3,6 3,6 21,8 37,9 59,7 34,2 4,1 38,3 - 5,1 5,1 0,1 0,4 0,5 0,0 0,5 0,5 0,4 20,2 20,6 0,1 0,3 0,4 - - - 1,1 0,2 1,2 - - - - 1,0 1,0 0,4 0,4 0,4 5,3 24,1 29,4 65,6 20,9 86,5 276,1 21,6 297,7 46,3 119,4 165,7 2,2 489,7 492,0 20,6 25,8 46,4 - - - - 1,9 1,9 - 1,3 1,3 0,1 2,1 2,2 0,6 3,3 3,9 0,6 8,4 8,9 1,2 193,4 194,6 0,2 37,0 37,2 0,6 58,9 59,4 24,2 21,3 45,4 - 65,0 65,0 - 51,3 51,3 - - - - - - 1,5 0,8 2,3 10,1 1,7 11,8 - 1,9 1,9 - 1,6 1,6 39,1 465,7 504,8 24,9 220,2 245,1 30,1 313,1 343,2 125,5 348,6 474,1 155,0 309,9 464,4 116,4 187,7 304,0 42,2 15,1 57,3 97,5 54,6 152,1 177,3 48,7 226,0 114,2 35,4 149,6 114,7 45,9 160,5 79,1 84,4 163,5 Övriga länder 0,22 1,03 1,2 1,14 2,05 3,16 0,37 1,3 1,8 SUMMA 939 2 1651 3 1041 1 662 1 852 3514 1 954 1 700 3 654 Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. 1 Rättelse införd jämfört med föregående år avseende 2 , och . 3 , , , , , , (), , , , och . 5 , , (), , , , (), , , , och . 6 , och 7 . (), , , , , och 5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har sex tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett Frankike, , , , och . Nio samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med följande länder: (två tillstånd), , , , , , och . Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfatt- ning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 15 företag redovisat sammanlagt 145 gällande licens- och samarbetsavtal i 25 länder. Av dessa hade 13 företag 76 licensavtal i 19 länder och 10 företag 69 samarbetsavtal i 21 länder. 6 Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen med vissa undantag inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . Förbudet gäller utbildning som ej är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. har inget sådant tillstånd lämnats. 7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att 12 företag redovisat ägande i 48 utländska rättssubjekt i 16 länder. 8 De exporterande företagen Omkring 200 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav ca 40 exporterade sådan materiel . av företagen avser enpersonsföretag med tillstånd att handladda jaktammunition. De största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , , , och . och hade en utförsel som översteg men var . De tre övriga företagen svarade vardera för en utförsel överstigande men understigande . Härutöver exporterade tre företag för mer än , nämligen , och . Två företag, nämligen och exporterade vardera för . Dessa var , , , , , , , underwater systems AB, och . Övriga företag med en export överstigande var , , , CNC-Process i , , , , och . Tillsammans svarade dessa 29 företag för av den svenska krigsmaterielexporten 1999. 9 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. FIF definierar utförsel av försvarsmateriel som medlemsföretagens fakturerade leveranser till utlandet av "krigsmateriel jämte civila produkter till militära kunder", dvs. en definition som är vidare än definitionen av krigsmateriel. Enligt de senast tillgängliga statistiken från FIF sysselsatte medlemsföretagen 26 400 personer inom sina försvarsmaterielavdelningar. Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och 14 1997 samt slutligen till 14 1998. Företagens export av försvarsmateriel enligt FIF:s definition uppgick till , till , till och till . I förhållande ökade exporten av försvarsmateriel . Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade från till eller . Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1. bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2. inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Vid prövningen av ett tillståndsärende ankommer det på regeringen att göra en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt från de angivna grundläggande principerna. Utrikespolitiska hinder föreligger inte i fråga om samverkan med eller export till de nordiska länderna och de traditionellt neutrala länderna i . Samverkan med dessa länder får i princip anses stå i överensstämmelse med säkerhetspolitik. I takt med att samarbetet med övriga länder inom de Europeiska Gemenskaperna byggs ut, bör samma principer för utlandssamverkan och export tillämpas i fråga om dessa länder. Tillstånd får endast avse stat, statlig myndighet eller av staten auktoriserad mottagare; vidare bör vid utförsel av materiel ett slutanvändarintyg eller ett intyg om egen tillverkning (bearbetningsintyg) föreligga. En stat som trots åtagande gentemot den har tillåtit eller underlåtit att förhindra vidareexport av svensk krigsmateriel skall i princip inte komma i fråga som mottagare av sådan materiel från så länge omständigheterna kvarstår. Tillstånd till utförsel eller annan utlandssamverkan enligt krigsmateriellagen skall inte beviljas om det skulle strida mot internationell överenskommelse som har biträtt, mot beslut av eller mot folkrättsliga regler om export från neutral stat under krig (ovillkorliga hinder). Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel, bör inte lämnas om det avser stat där omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. Respekt för mänskliga rättigheter är ett centralt villkor för att tillstånd skall beviljas. Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, bör inte beviljas om det avser stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller stat som har inre väpnade oroligheter. Tillstånd bör ges till utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel, förutsatt att mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat eller har inre väpnade oroligheter, eller det i landet förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter och om inte ovillkorligt hinder möter. Ett meddelat tillstånd till utförsel bör återkallas, förutom vid ovillkorliga exporthinder, om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med annan stat eller får inre väpnade oroligheter. Undantagsvis bör, i de två senare fallen, återkallande av tillstånd kunna underlåtas om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik. Tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd. Vad särskilt angår avtal med utländsk part om gemensam utveckling eller tillverkning av krigsmateriel skall tillståndsbedömningen utgå från de angivna grundläggande kriterierna. Utförsel till samarbetslandet, som följer av avtalet, bör medges om inte ovillkorligt hinder uppstår. Om ett samarbetsavtal med utländsk part förutsätter export från samarbetslandet till tredje land bör fråga om sådan export, i den mån slutprodukten i fråga har en övervägande svensk identitet, bedömas i enlighet med riktlinjerna för sådan export från . Beträffande materiel som har övervägande utländsk identitet bör export från samarbetslandet till tredje land medges inom ramen för samarbetslandets exportregler. Föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av att samarbetet kommer till stånd, och det är en förutsättning från samarbetspartnerns sida att viss utförsel får ske från samarbetslandet kan efter omständigheterna export till tredje land även i övrigt medges inom ramen för samarbetslandets exportregler. När det gäller mer omfattande och för viktigare utlandssamverkan på krigsmaterielområdet bör en regeringsöverenskommelse träffas mellan och samverkanslandet. Innan överenskommelser av detta slag ingås, bör utrikesnämnden höras. EUROPEISKA UNIONEN RÅDET (OR. EUROPEISKA UNIONENS UPPFÖRANDEKOD FÖR VAPENEXPORT SOM UTGÅR från de gemensamma kriterier som beslutades av i och i , SOM ERKÄNNER att vapenexporterande stater har ett särskilt ansvar, SOM ÄR FAST BESLUTNA att fastställa stränga gemensamma normer, som skall uppfattas som miniminormer, i fråga om hantering av och återhållsamhet beträffande överföringar av konventionella vapen av alla medlemsstaterna samt att förstärka utbytet av relevant information för att uppnå ökad insyn. SOM ÄR FAST BESLUTNA att hindra export av materiel som kan användas för internt förtryck eller internationell aggression eller bidra till regional instabilitet, SOM ÖNSKAR förstärka sitt samarbete och främja sin samsyn inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) när det gäller export av konventionella vapen, SOM NOTERAR att kompletterande åtgärder mot olagliga överföringar har vidtagits med hjälp av EU-programmet för att förebygga och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen, SOM BEKRÄFTAR att medlemsstaterna önskar upprätthålla en försvarsindustri som en del av såväl sin industriella bas som sina försvarsinsatser, och SOM ERKÄNNER att stater, i enlighet med den rätt till självförsvar som erkänns i FN:s stadga, har rätt att överföra medel för självförsvar, HAR UPPRÄTTAT följande uppförandekod och tillämpningsbestämmelser: Respekt för medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt de sanktioner som påbjuds av och de som påbjuds av gemenskapen, avtal om icke-spridning och andra ämnen samt andra internationella förpliktelser En ansökan om exportlicens bör avslås om bifall skulle stå i strid med bl.a. a) medlemsstaternas internationella förpliktelser och deras åtaganden att upprätthålla FN:s, och vapenembargon, b) medlemsstaternas internationella förpliktelser enligt fördraget om icke-spridning av kärnvapen, konventionen om biologiska vapen och toxinvapen samt konventionen om kemiska vapen, c) medlemsstaternas åtaganden inom ramen för Australien-gruppen, missilteknologiarrangemanget (Missile Technology Control Regime), gruppen av länder som levererar kärnmaterial () och Wassenaar-arrangemanget, d) medlemsstaternas åtagande att inte exportera någon som helst typ av truppmina (antipersonell mina). Respekten för de mänskliga rättigheterna i det slutliga bestämmelselandet Efter att ha bedömt mottagarlandets inställning till de relevanta principer i internationella instrument rörande de mänskliga rättigheterna kommer medlemsstaterna a) inte att utfärda exportlicens om det föreligger uppenbar risk att den tilltänkta exporten kan komma att användas för internt förtryck, b) från fall till fall och under beaktande av materielens art att iaktta särskild försiktighet vid utfärdande av licenser till för länder där allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna har konstaterats av behöriga FN-organ, eller EU, Materiel som kan användas för internt förtryck anses i detta sammanhang inbegripa bl.a. materiel, i fråga om vilket den tilltänkta slutanvändaren bevisligen har använt sådan eller liknande materiel för internt förtryck, eller när det finns skäl att tro att materielen kommer att användas till andra ändamål eller av annan slutanvändare än vad som uppgivits, och användas till internt förtryck. I linje med punkt 1 i tillämpningsbestämmelserna för denna kod kommer materielens art att beaktas noggrant, särskilt om den är avsedd för interna säkerhetsändamål. Internt förtryck anses inbegripa bl.a. tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, summariska eller godtyckliga avrättningar, försvinnanden, godtyckliga gripanden och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheter och de grundläggande friheter som anges i relevanta internationella instrument rörande de mänskliga rättigheterna, inklusive Allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet som en följd av existerande spänningar och väpnade konflikter Medlemsstaterna kommer inte att tillåta export som skulle provocera eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra existerande spänningar i det slutliga bestämmelselandet. Bevarande av regional fred, säkerhet och stabilitet Medlemsstaterna kommer inte att utfärda exportlicens om det finns en uppenbar risk för att den avsedda mottagaren skulle använda den tilltänkta exporten på ett aggressivt sätt mot ett annat land eller hävda ett territoriellt krav med våld. När medlemsstaterna överväger dessa risker kommer de bl.a. att beakta a) om någon väpnad konflikt pågår eller sannolikt kommer att uppstå mellan mottagarlandet och ett annat land, b) om det föreligger något territoriellt krav på ett angränsande land som mottagarlandet tidigare försökt eller hotat att genomdriva med våld, c) om materielen sannolikt kommer att användas för annat än mottagarens legitima nationella säkerhets- och försvarsändamål, d) behovet av att inte negativt påverka den regionala stabiliteten på något märkbart sätt. Den nationella säkerheten för medlemsstaterna eller de territorier i fråga om vilka en medlemsstat är ansvarig för de yttre förbindelserna, samt för vänligt sinnade och allierade länder Medlemsstaterna kommer att beakta a) den tilltänkta exportens möjliga inverkan på egna, andra medlemsstaters eller vänners och allierades försvars- och säkerhetsintressen, som de erkänner att denna faktor inte får påverka deras beaktande av kriterierna om respekt för de mänskliga rättigheterna och om regional fred, säkerhet och stabilitet, b) risken för att de berörda varorna används mot deras egna styrkor eller mot styrkor från vänner eller allierade eller från andra medlemsstater, c) risken för "reverse " eller icke avsedd tekniköverföring. Köparlandets uppträdande i förhållande till det internationella samfundet, i synnerhet i fråga om dess attityd till terrorism, arten av dess allianser och dess respekt för internationell rätt Medlemsstaterna kommer bl.a. att beakta köparlandets tidigare uppträdande i fråga om a) dess stöd till eller uppmuntran av terrorism och internationell organiserad brottslighet, b) dess uppfyllande av sina internationella åtaganden, i synnerhet i fråga om icke-användning av våld, även enligt internationell humanitär rätt som är tillämplig på internationella och icke internationella konflikter, c) dess engagemang för icke-spridning och andra former av vapenkontroll och nedrustning, särskilt undertecknande, ratificering och genomförande av relevanta konventioner om vapenkontroll och nedrustning enligt punkt b i kriterium ett.