prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — De omfördelade medlen skall ingå i byggforskningsanslaget A6 och användas till satsningar på forskning och utveckling som i likhet med byggforskningsanslaget syftar till att främja den byggda miljöns kvalitet och långsiktiga hållbarhet. BFR fick i uppdrag av regeringen att ingå avtal om inrättandet av en ny institution vid , , med inriktning mot byggnader och fastighetsförvaltning och med lokalisering i . Verksamheten vid miljö påbörjades och finansieras via ett årligt basanslag från BFR. För att möjliggöra ett närmare samarbete mellan verksamheten vid miljö i och , överförs ansvaret för verksamheten vid miljö till . BFR befrias således från finansieringsansvaret för verksamheten vid miljö. I konsekvens härmed överförs från anslaget A 6 Byggforskning till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag B 54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, anslagsposten 6 . Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser Möjligheten till långsiktiga åtaganden är av stor vikt för att forskningen skall hålla hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringen föreslår därför att BFR får ingå avtal och fatta beslut rörande stöd till FoU-projekt som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 2004. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A7 Byggforskning, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004. Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall *** prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat 2004 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 196 400 189 100 81 300 Nya förpliktelser** 148 500 24 000 195 700 Infriade förpliktelser*,** 155 800 131 800 115 000 69 000 46 000 29 000 18 000 Utestående förpliktelser 189 100 81 300 162 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. ** Inklusive förpliktelser som BFR enligt regeringsbeslut administerar för Byggkostnadsdelegationens räkning. *** BFR disponerar en anslagspost på under E1-anslaget. Denna post ingår i tabellen. A7 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 40 000 2000 Förslag 40 000 2001 Beräknat 40 000 2002 Beräknat 40 000 Målet för bidragsverksamheten är att motverka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem. Fonden för fukt- och mögelskador skall administrera det bidrag som lämnas för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem och att därigenom bidra till en god bostad för de ägare av egnahem som annars riskerar ohälsa till följd av fukt- och mögelskador. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader. De mest betydelsefulla faktorerna som påverkar utgifterna för verksamheten är, förutom antalet ansökningar om bidrag, förknippade med gällande bestämmelser för beräkning av husägarens självrisk. Denna påverkas av det skadade husets ålder och det låneutrymme som finns tillgängligt i fastigheten. Husets ålder väger tungt vid beräkningen av självrisken. Enligt gällande bestämmelser skall beräkningen av husägarens självrisk göras på följande sätt. Metod 1: Självrisken är beroende av hur stor del av reparationskostnaden som huset kan bära i reparerat skick. Avgörande för beräkningen är fastighetens värde efter reparationen och hur stora lån som belastar fastigheten. Metod 2: Självrisken bestäms utifrån husets ålder och motsvarar en trettiondel av reparationskostnaderna multiplicerat med husets ålder. Den högsta självrisken enligt de båda metoderna skall väljas. Lägsta självrisk är aktuellt basbelopp. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet ärenden har ökat något, från 649 till 751. Antalet ansökningar beräknas inte överstiga 1 000 st. Från fondens tillkomst fram till har sammanlagt ca 10 000 ansökningar om stöd kommit till fonden. Av dessa har ca 9 500 avgjorts slutligt. Ytterligare ca 130 ansökningar är delvis avgjorda, vilket i flertalet fall innebär att upphandling pågår. Antalet ärenden i vilka beslut ännu inte meddelats uppgår till ca 490 st. I dessa ärenden har tekniska undersökningar av skadornas art och omfattning inletts eller just genomförts. Av de 9 500 ärenden som har avgjorts sedan fondens tillkomst har lett till positiva beslut i den meningen att bidrag för reparationer har utbetalats eller att fonden har åtagit sig att betala ut bidrag. Det utbetalade bidragsbeloppen har sjunkit . I medeltal har utbetalats i bidrag i de ärenden som bifallits sedan fondens tillkomst. För den senaste tolvmånadersperioden har motsvarande belopp minskat till . har slutliga beslut om bidrag fattats i 243 ärenden. Antalet preliminära beslut med innebörden att fastighetsägaren har rätt till stöd, men där kostnaderna ännu är okända är vid årets utgång 202 st. har 291 ansökningar avslagits och 146 ärenden avskrivits. Skälet till avslag är oftast att självrisken överstiger åtgärdskostnaden med följden att ansökan återkallas av fastighetsägaren. Slutsatser Förslag till ändrade regler Regeringens förslag: Den s.k. låneutrymmessjälvrisken självrisk beräknad på kostnader som fastigheten kan bära genom ökad belåning slopas och som en följd härav ändras också den återbetalningsregel som knyter an till marknadsvärdet. Minimisjälvrisken höjs från ett basbelopp till . Skälen för regeringens förslag: En konsekvens av nuvarande regler i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus m.m. är att antalet ansökningar och storleken av utbetalade bidrag inte är beroende av det faktiska åtgärdsbehovet räknat i antalet skadade hus, utan är en direkt följd av de regler för självrisk som återfinns i förordningen. Problemet som beskrevs i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 18) föranledde att begära att regeringen skulle överväga frågan vilka regelförändringar som är möjliga att genomföra inom tillgängliga ekonomiska ramar och underställa eventuella förslag i frågan (bet. 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:59). Fonden har på uppdrag av regeringen föreslagit ändring av stödreglerna enligt följande. Låneutrymmessjälvrisken avskaffas helt, lägsta självrisken ändras från ett basbelopp till . Som en följd av utmönstringen av låneutrymmessjälvrisken föreslås ändringar i reglerna om återbetalning vid försäljning. I huvudsak begränsas nuvarande bidragsgivning genom fonden av reglerna om ålders- och låneutrymmessjälvrisk. Dessutom finns en minimisjälvrisk som uppgår till ett basbelopp. Självrisken uppgår till det högsta av de angivna självriskbeloppen (5 §). Ålderssjälvrisken beräknas enligt vad som tidigare nämnts. Fukt- och mögelskador upptäcks ofta i samband med förvärvet av småhuset som då saknar låneutrymme. I de fall skadorna upptäcks när fastighetsägare bott i huset finns oftast ett låneutrymme eftersom lånen amorterats av och fastighetens marknadsvärde som regel ökat. Sambandet mellan stort låneutrymme och god betalningsförmåga har dock visat sig vara svagt och därmed en mindre bra utgångspunkt för möjligheten att finansiera nödvändiga åtgärder. Även (SOU1977:177) har föreslagit att låneutrymmet utmönstras som beräkningsgrund för självrisken. I sammanhanget bör också tilläggas att det i många fall kan vara svårt för fastighetsägaren att styrka att lånet använts till husförbättring. Som en följd av att låneutrymmessjälvrisken som baseras på fastighetens marknadsvärde slopas bör också motsvarande återbetalningsregel slopas. Enligt nu gällande regler (13 §) skall bidragsmottagaren om fastigheten säljs från bidragsbeslutet återbetala viss del av bidraget om överskott uppkommer. Enligt gällande regler anses överskott ha uppkommit om försäljningssumman överstiger av det i bidragsbeslutet angivna marknadsvärdet med ett basbelopp eller om försäljningspriset överstiger vad fastighetsägaren lagt ned för att förvärva och förbättra fastigheten med mer än ett basbelopp. Eftersom självrisken enligt förslaget blir oavhängig fastighetens marknadsvärde bör inte detta läggas till grund för frågan om återbetalning. Slutligen bör minimisjälvrisken höjas från ett basbelopp till , vilket ligger väl i linje med fondens ursprungliga syfte att främst hjälpa de fastighetsägare som drabbas av höga oförutsedda kostnader. Denna höjning leder förutom till en mindre besparing på bidragssidan till administrativa vinster eftersom ett antal enklare ärenden kan avskrivas på ett tidigare stadium med bl.a. minskade konsultkostnader som följd. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmare bestämmelserna för stödet. A8 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.20 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 000 2000 Förslag 7 000 2001 Beräknat 7 000 2002 Beräknat 7 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Den mest betydelsefulla faktorn för utgifternas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radongashalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och att vid radonförekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. Regeringens överväganden Resultatinformation Under beslutades om bidrag i 829 ärenden. Det genomsnittliga bidraget uppgår till . Motsvarande uppgift för var 805 beslutade ärenden med genomsnittligt bidrag på . Anslagskrediten har belastats med . När det totala utbetalade beloppet dras från det totala beslutade bidraget visas vad som är intecknat. Det intecknade beloppet uppgår per till . En undersökning har genomförts för att utröna om alla beslutade bidrag faktiskt kommer att utbetalas. Det utbetalade beloppet uppgår till ca . är beslut om bidrag stoppat då det intecknade beloppet tillsammans med utbetalningarna är större än årets anslag. Ramen om innebär att med ett genomsnittligt bidrag om kan ca 675 ärenden utbetalas för åren 2000 2002. Slutsatser Regeringen gör bedömningen att vid oförändrat anslag kommer nya beslut om bidrag till radonåtgärder att kunna fattas . A9 Bonusränta för ungdomsbosparande Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1998 Utfall 5 092 6 000 2000 Förslag 7 500 2001 Beräknat 8 000 2002 Beräknat 8 000 beslutade att ett speciellt ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:150 bil. 3, bet. 1987/88 FiU21, rskr. 1987/88:395). Lagen (1988:846) om ungdomsbosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . fastställer en minimiränta. När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från den tidpunkt sparandet började. Den som sparar har rätt att låna upp till det sparade beloppet, dock efter sedvanlig kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet skall användas till att köpa bostad. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation 1988 växte intresset att spara i ungdomsbosparandet kontinuerligt. Fram till ökade antalet sparare. nådde sparformen sin största omfattning med drygt 50 000 anslutna sparare. pendlade antalet sparare mellan 45 000 och 50 000. Sedan mitten av har antalet sparare minskat. Vid slutet av var sammanlagt 37 157 personer anslutna till ungdomsbosparandet. Det samlade sparandet uppgick till . Ungdomsbosparkonton erbjuds av tre banker och en sparkassa. Som mest har åtta banker och sparkassor varit anslutna. Slutsatser Aktuella beräkningar pekar på att uttagen ur denna sparform kommer att öka med allt större utbetalningar av bonusränta som följd. Regeringen föreslår ett anslag för på . A10 Bostadsbidrag Tabell 4.22 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 410 000 2000 Förslag 5 670 000 2001 Beräknat 5 670 000 2002 Beräknat 5 620 000 Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barn- familjer och ungdomar mellan utan barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Målet för bostadsbidragen är att ge ekono- miskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen utgör också en viktig del av det ekonomiska familjestödet (utgiftsområde 12). Detta stöd syftar främst till att ge en ekonomisk trygghet för barnfamiljer de har en stor för- sörjningsbörda. Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroen- de av inkomst-, boendekostnads- och arbetslös- hetsutvecklingen och därmed av den samhälls- ekonomiska utvecklingen i stort. Under uppgick utgifterna för bostadsbidrag till . Det innebär att anslaget detta år underskreds med ca eller . Administrationen av bostadsbidragen sköts av de allmänna försäkringskassorna. Riksförsäk- ringsverket (RFV) har som central förvaltnings- myndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och ut- värdering av bostadsbidragen. Försäkrings- kassornas respektive RFV:s anslag tillhör ut- giftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. Regeringens övervägande Resultatinformation Utgifterna för bostadsbidrag steg kraftigt första hälft. Genom beslut om ändrat regelsystem , och framförallt , har emellertid ut- gifterna minskat successivt. Även antalet bidragstagare har minskat. Tabell 4 23.Totala utgifter för bostadsbidrag samt antalet hushåll med bostadsbidrag respektive år, 1990 1999 Löpande priser År Utgift (mkr/år) Antal (1000-tal) 1 1991 5 065 1999 5 410 2 304 Källa: , RFV 1 Statistik finns ej., 2 Beräknad. De totala utgifterna för bostadsbidrag har minskat från till i löpande priser, vilket är en minskning med eller . beräk- nas utgifterna till ca , lägre jämfört med föregående år. innebär ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet och lägre räntor att utgifterna för bidraget ytterligare kommer att minska. har antalet bidragstagare minskat med ca 240 000 hushåll eller . Minskningen har varit störst bland hushåll med gifta eller samman- boende föräldrar. Den gruppen har mer än halve- rats . Även antalet bidragstagare bland unga hushåll utan barn har minskat successivt. lämnades bostadsbidrag till 304 400 hushåll, varav 255 800 barnfamiljer och 48 600 hushåll utan barn. Det innebär att bostadsbidrag lämna- des till av det totala antalet hus- håll med barn i landet. av bi- dragshushållen med hemmavarande barn bestod av ensamstående föräldrar. Av dem var ca 90 pro- cent kvinnor, en andel som varit i det närmaste oförändrad . Tabell 4.24 Hushåll med bostadsbidrag , 1995 1999 Tusental 1995 1996 1997 1998 1999 Hushåll med hem- mavarande barn gifta/samboende ensamstående kvinnor män 193,3 191,9 1 1 147,6 15,6 Hushåll med enbart umgängesrättsbarn 24,1 Hushåll utan barn ungdomar övriga Totalt 576,2 470,8 365,4 337,8 304,4 Källa: RFV 1 Statistik finns ej. En övervägande del av antalet hushåll med bo- stadsbidrag bor numera i hyresrättslägenheter. fördelades antalet bidragstagare per upplåtelseform enligt följande: i hyresrätt, i bostadsrätt och 10 pro- cent i småhus, lantbruksegendom eller annan boendeform. För hushåll med hemmavarande barn täckte bostadsbidraget i genomsnitt av den faktiska bostadskostnaden , för ensamstående kvinnor var mot- svarande andel och för ensam- stående män . Även till gifta eller sammanboende med hemmavarande barn lämna- des bidrag med i genomsnitt av bostadskostnaden. Effektmål Den mest generösa av de standardnormer som preciserats i fråga om en bostads utrymmes- standard innebär att varje barn skall kunna erbju- das ett eget rum, föräldrarna ett sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Det innebär att t.ex. en familj med ett barn, enligt , skall bo i tre rum och kök. I nedanstående tabell redovisas för vissa kategorier bidragstagare antalet hushåll med bostadsbidrag, genomsnittlig boendekostnad med respektive utan bostadsbidrag samt genomsnittlig bidragsgrundande inkomst. Redovisningen avser förhållanden. Av tabellen framgår också hur stor andel av dessa hushåll som uppfyller nämnda norm avseende utrymmesstandard. Inom parentes anges, be- träffande utrymmesstandard, förändringen i procentenheter från föregående år. Tabell 4.25 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig boendekostnad, genomsnittlig utrymmesstandard och genomsnittlig preliminär bidragsgrundande inkomst, Hushåll med hem- mavarande barn Antal Genomsnittlig boendekostnad (kr/mån) Genomsnittlig utrymmesstandard, med bidrag (%) Genomsnittlig preliminär in- komst (kr/år) Utan bidrag1 Med bidrag Under norm Enligt norm Över norm Ensamstående 170 997 4 711 2 935 37 (+2) 50 (+/ 0) 13 ( 2) 125 230 1 barn 87 997 4 406 3 001 18 (+/ 0) 64 (+1) 18 ( 1) 125 185 2 barn 58 802 4 901 2 946 48 (+1) 41 (+/ 0) 11 ( 1) 130 279 3 + barn 24 198 5 358 2 669 77 (+1) 18 ( 1) 5 (+/ 0) 113 121 kvinnor 153 815 4 727 2 905 38 (+1) 50 (+/ 0) 12 ( 1) 122 462 män 17 182 4 561 3 207 26 (+1) 46 (+/ 0) 28 ( 1) 150 009 Gifta/samboende 85 478 5 114 3 556 53 ( 2) 35 (+/ 0) 12 (+2) 139 619 1 barn 20 067 4 569 3 316 18 (+1) 61 (+1) 21 ( 2) 104 737 2 barn 30 287 5 (+3) 37 ( 1) 13 ( 2) 141 730 3 barn 35 124 5 489 3 676 77 (+5) 17 ( 3) 6 ( 2) 157 728 Källa: RFV 1 Före ytbegränsning. uppnådde, med stöd av bostadsbidrag, av antalet hushåll med hem- mavarande barn en utrymmesstandard som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Andelen är i det närmaste oförändrad jämfört med föregående år. Bland ensamstående hushåll bor män fortfarande rymligare än kvinnor. Generellt gäller att ju fler barn som finns i familjen, desto större andel hushåll med utrymmesstandard under norm. Den genomsnittliga, preliminära inkomsten för ensamstående föräldrar ökade marginellt till ca . av kvinnorna och av män- nen i dessa hushåll hade en inkomst som var lägre än denna nivå. av kvin- norna och av männen saknade bidrags- grundande inkomst. Den förändring mot lägre bidragsgrundande inkomst som kunde konstateras för gifta/samboende, oavsett antalet barn i familjen, fortsätter även . Den genomsnittliga inkomsten för dessa hushåll minskade till jäm- fört med . utvärdering av regelsystem De viktigaste drivkrafterna bakom sys- tem för bostadsbidrag var dels att bryta de senaste årens kraftiga utgiftsökning inom om- rådet, dels behovet av åtgärder för att öka kostnadskontrollen och motverka överut- nyttjande. () har haft regeringens uppdrag att redovisa effekter och resultat av dessa bestämmelser. Verket har redo- visat uppdraget i två delrapporter Bostads- bidrag till barnfamiljer och ungdomar respektive underhållsstöd till särlevande föräldrar (RFV anser 1997:8) och Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar, redovisning vad avser systemets tillämpning (RFV anser 1998:1) och i en slutrapport till barnfamiljer och ungdomar (RFV anser 1999:6). RFV konstaterar att de nya bestämmelserna i stort har infriat de uppsatta målen. Regelföränd- ringarna har åstadkommit avsedda utgifts- minskningar. understiger utbetal- ningarna anslagna medel. Påverkan av samhällsförhållanden såsom arbetslöshet, antal födda barn m.m. anses inte ha haft så stor in- verkan på resultatet mellan studerade år. RFV konstaterar också att bidragen i stort sett för- blivit oförändrade för dem som kan antas vara mest beroende av inkomstförstärkningen, dvs. ensamförsörjare med låga inkomster som bor i hyreslägenhet. Besparingen i bostadsbidragen har burits framförallt av sammanboende föräldrar med högre ekonomisk bärkraft i relativt rymliga bostäder som de äger. Träffsäkerheten i systemet Det slutliga resultatet av avstämningen av bidrag visar att för av samt- liga hushåll var skillnaden mellan preliminärt och slutligt bidrag som högst +/ . För var skillnaden som högst +/- . Av nedanstående tabell fram- går också att av hushållen fått ytterligare utbetalning, medan blivit återbetalningsskyldiga. Återbetalningarna är dock avsevärt fler i intervallen och däröver än motsvarande utbetalningar. Att andelen utbetalningar är för- hållandevis stort förklaras av att bidraget avrun- das nedåt. Tabell 4.26 Procentuell fördelning efter avstämningsresul- tat. Samtliga hushåll, bostadsbidrag Intervall (kr) Andel (%) Utbetalning 5 001 2,2 3 001 5 000 2,3 1 001 3 000 8,9 100 1 000 32,5 Differens 99 + 99 9,9 Återbetalning 100 1 000 11,8 1 001 3 000 15,1 3 001 5 000 7,6 5 001 9,7 Ensamstående har i större utsträckning fått en ytterligare utbetalning, medan sammanboende oftare haft en skuld. Bland ensamföräldrar har hälften av kvinnorna och något mindre än hälf- ten av männen fått ett för lågt bidrag. Hushåll utan barn visar en mer jämn fördelning mellan könen. Andelen återbetalningsskyldiga är större bland unga med studiemedel än utan. Fortfaran- de är dock de som får ytterligare bidrag fler än de som har ett återbetalningskrav. RFV anser att träffsäkerheten i det preliminära bidraget för har varit god jämfört med taxerade inkomstuppgifter och pekar på att i ett system med preliminära bidrag, som bygger på uppskattningar av en kommande inkomst under , kan total träffsäkerhet aldrig uppnås. Av systemets utformning följer, anför verket, att det råder en hög träffsäkerhet i det slutliga bo- stadsbidraget, då det sker en avstämning av bi- dragstagarens uppskattade inkomstuppgifter mot skattemyndighetens taxerade inkomst. Möjlig- heten att öka träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget, så att det bättre stämmer öve- rens med det slutliga är, enligt verket, beroende av de uppgifter som hushållen själva lämnar till vid ansökningstillfället och i vilken utsträckning hushållen anmäler inkomst- ändringar. RFV konstaterar att hushållen i ringa omfattning anmält inkomstförändringar, trots att de kände till bestämmelserna. Medan 80 pro- cent av hushållen vid avstämningen hade en differens mellan taxerad och beräknad inkomst på mer än , hade anmält ändrad inkomst . av hushållen som tillfrågats uppgav att de kände till att förändrad inkomst skall anmälas till . visste att denna anmälan skall göras omgående. Även felaktigt uppgivna kapitalinkomster utgör en betydande förklaring till konstaterade skill- nader mellan preliminärt och slutligt bostads- bidrag. av bidragshushållen hade inkomster av kapital, men uppgav inte någon sådan inkomst. Det är RFV:s bedömning att träffsäkerheten kommer att vara högre vid framtida avstäm- ningar, när hushållen ytterligare informerats och vant sig vid betydelsen av att anmäla inkomstför- ändringar. Avgift på återbetalningsbelopp Syftet med den avgift som återbetalningsskyldiga skall erlägga är främst att åstadkomma drivkraf- ter för hushållen att uppge rätt inkomst under bidragsåret. Mot bakgrund av bl.a. bristande in- formation till bidragstagarna har för beslutat (bet. 1998/99:BoU9, rskr. 1998/99:186) om befrielse från sådan avgift. En- dast av bidragshushållen kände till att avgiften kunde undvikas genom att för högt erhållet bostadsbidrag betalades tillbaka före . Informationen till hushållen har förbättrats. RFV anser att avgiften på återbetalningsplik- tiga bidragsbelopp bör behållas. Det främsta skälet för detta är att bostadsbidraget annars blir ett räntefritt lån. Dessutom riskerar träffsäker- heten i systemet att försämras. Vad som däremot kan övervägas, menar verket, är att avgift tas ut först om skulden överstiger ett högre belopp än de som gäller . Allmänhetens och bidragstagarnas attityder till bostadsbidragssystemet RFV har även kartlagt allmänhetens och bi- dragstagarnas åsikter om de nya bostadsbidragen. Resultaten visar att en majoritet i båda grupperna stödjer bostadsbidragssystemets nuvarande utformning. Fyra påståenden har besvarats: