prop · GN03100D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet 1 Regeringens arbetslöshets- och sysselsättningsmål 5 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden 6 2.1 offentliga finanser och stabila priser 6 2.2 Lönebildning 7 2.3 Privat sysselsättning och företagande 7 2.4 Skola, vård och omsorg 8 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 9 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling 9 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik 12 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU 15 4 Regeringens förslag ekonomiska vårproposition 16 4.1 En offensiv för tillväxt och rättvisa 16 4.2 Förbättrade villkor för företagande 18 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet 20 5.1 Den ekonomiska utvecklingen 20 5.2 Arbetsmarknaden 20 1 Regeringens arbetslöshets- och sysselsättningsmål Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten är regeringens främsta uppgift. I regringsförklaringen deklarerade regeringen att 2000 skall ha halverat den öppna arbetslösheten till och ställde sig bakom detta mål. Ibudgetpropositionen tillkom ett mål för sysselsättningen. Målet innebär att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen skall öka från 2004. Därigenom minskar också behovet av sociala ersättningar. Antalet personer, omräknat till helårsekvivalenter, vars försörjning utgörs av ersättningar för ohälsa, arbetslöshet, deltagande i arbetsmarknadsprogram och socialbidrag skall minska från drygt 1 miljon helårspersoner 1997 till 0,8 miljoner 2004. Diagram 1.1 Öppen arbetslöshet, säsongrensade 3-mån. glidande medelvärden Procent av arbetskraften Regeringen har utfäst sig att varje halvår redovisa en avstämning i förhållande till målet om halverad öppen arbetslöshet. I det följande redovisas den sjunde avstämningen av arbetslöshetsmålet, vilken också innehåller en redogörelse för regeringens politik och för utvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare presenteras en uppföljning av sysselsättningsmålet. Slutligen redovisas i korthet regeringens prognos för tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet och scenarier för utvecklingen under de därefter följande två åren. har arbetslösheten minskat kraftigt bland både män och kvinnor (diagram 1.1). uppgick den säsongrensade öppna arbetslösheten enligt beräkningar till , vilket är en minskning med . har den säsongrensade arbetslösheten minskat med . Den öppna arbetslösheten bland kvinnor, som allt sedan krisen varit betydligt lägre än männens, uppgick till (säsongrensat). Detta kan jämföras med en arbetslöshet på bland männen. Andelen reguljärt sysselsatta bland personer i åldrarna uppgick till . Sysselsättningsandelen sjönk därefter, med undantag av en viss uppgång 1995, kontinuerligt . har sysselsättningsandelen åter stigit och 1999 var andelen reguljärt sysselsatta (diagram 1.2). uppick andelen reguljärt sysselsatta till , en ökning med sedan fjärde kvartalet 1998. Diagram 1.2 Andel reguljärt sysselsatta, , säsongrensade månadsdata, 3-mån. När sysselsättningsmålet fastställdes, beräknades att cirka 55 000 nya arbetstillfällen skulle behöva tillkomma för att målet skulle kunna uppnås. har sysselsättningen ökat med 190 000 personer, vilket innebär att utvecklingen ligger i linje med vad som krävs för att sysselsättningsmålet skall kunna uppnås. har antalet sysselsatta ökat med 89 000 personer. 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden I tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för sitt arbete att stärka tillväxten och sysselsättningen. Dagordningen har därefter fått sin konkreta utformning i ett flertal propositioner. Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bygger på fem grundstenar: De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i väl- färden. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Dessa grundstenar utgör i de följande avsnitten utgångspunkt för redogörelsen för de konkreta åtgärder som vidtagits inom ramen för sysselsättningspolitiken. I avsnitten ges även en bakgrund till de åtgärder som vidtagits samt en beskrivning av utvecklingen på några centrala områden. 2.1 offentliga finanser och stabila priser Den politik som regeringen fört för att stärka de offentliga finanserna och värna prisstabiliteten har påtagligt förstärkt förtroendet för svensk ekonomi. Saneringen av de offentliga finanserna, som inleddes under förra mandatperioden har inneburit att budgetunderskott vänts till överskott och att har börjat amortera på statsskulden. Dessutom har tilltron till inflationsmålet på stärkts. Dessa faktorer har tillsammans skapat utrymme för väsentligt lägre räntor. Lägre räntor leder till att de offentliga ränteutgifterna minskar, vilket i sin tur frigör resurser som kan användas för att förbättra ekonomins funktionssätt och för att öka sysselsättningen bl.a. inom vård, skola och omsorg. Lägre räntor stimulerar dessutom sysselsättningen inom den privata sektorn via ökade investeringar och privat konsumtion. offentliga finanser och stabila priser är alltjämt en viktig förutsättning för en uthållig ökning av sysselsättningen. I enlighet med det långsiktiga mål för de offentliga finanserna som antogs av i och med vårproposition skall överskotten i de offentliga finanserna uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Där- igenom lättas skuldbördan på kommande generationer som ett finanspolitiskt handlingsutrymme skapas inför kommande lågkonjunkturer. De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi har, inom ramen för budgetmålen, möjliggjort skattesänkningar riktade till låg- och medel- inkomsttagare . Ett viktigt inslag i regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är att successivt reducera marginaleffekter och ta bort fattigdomsfällor. växte BNP med . För att motverka risken för att den tilltagande högkonjunkturen på 1 2 års sikt skall leda till höjda priser beslöt att höja styrräntan, den s.k. reporäntan, . fortsatte sedan med en andra höjning . Sammanlagt har reporänta höjts från . Inflationstakten är fortsatt låg. Mellan och samma månad har konsumentpriserna stigit . Den ekonomiska politiken är inriktad på att skapa förutsättningar för att den nuvarande konjunkturuppgången skall bli långvarig. Risken för överhettning måste motverkas som de lediga resurser som finns i form av arbetslösa, personer i arbetsmarknadspolitiska program samt de som under krisen lämnade arbetskraften mobiliseras. Den ekonomiska politiken är dessutom inriktad på att skapa förutsättning för en fortsatt god investeringsutveckling. 2.2 Lönebildning För att det skall vara möjligt att uppnå arbetslöshetsmålet är det av stor vikt att löneökningarna hålls på en nivå som är förenlig med fortsatt prisstabilitet även vid en väsentligt lägre arbetslöshet än dagens. I en ekonomi som är inriktad på prisstabilitet är det svårt för företagen att övervältra kostnader för löne- ökningar på konsumenter genom att höja priserna. Ökad konkurrens pressar vinstmarginalerna. Reallöneökningar som över- stiger produktivitetstillväxten kommer därför i större utsträckning än tidigare att få direkta konsekvenser för produktion och sysselsättning. gav regeringen arbetsmarknadens parter i uppdrag att redovisa sin syn på lönebildningen och möjligheterna att gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemen. Regeringen beslutade därefter att utse en särskild utredare med uppgift att närmare analysera de olika förslag till förändringar av formerna för framtidens lönebildning som parterna presen- terade för regeringen . Utredaren lämnade sitt huvudbetänkande till regeringen . beslutade om propositionen Lönebildning för full sysselsättning (prop. 1999/2000:32). I propositionen föreslår regeringen att en ny myndighet, , inrättas. Syftet är att främja en lönebildning i samhällsekonomisk balans som tål de påfrestningar en långvarigt ökad arbetskrafts- efterfågan medför och därmed gör det möjligt att kombinera höjda reallöner med låg arbetslöshet och stabila priser. uppgift föreslås vara att medla i arbetstvister och kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Dessutom föreslås bli statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken från . har dessutom beslutat om vissa förändringar av det regelverk inom vilket avtalsförhandlingarna bedrivs. har den nominella löneökningstakten sjunkit. Reallöneutvecklingen har varit fortsatt god. Denna utveckling har varit gynnsam för sysselsättningen. Det är dock oklart om de genomförda förändringarna av lönebildningen är tillräckligt omfattande för att förena en stabilt låg arbetslöshet med måttliga nominella löneökningar. 2.3 Privat sysselsättning och företagande Expansion av befintliga företag samt etablering av nya, både utländska och inhemska, är grunden för att uppnå ett mer dynamiskt och flexibelt näringsliv som har möjlighet attkonkurrera med sina varor och tjänster på världsmarknaden. En hög sysselsättning i privat sektor bidrar även till att stärka deoffentliga finanserna och är därför en grundförutsättning för att bibehålla ett väl utbyggt välfärdssystem. Diagram 2.1 Sysselsättningsförändring i näringslivet och offentliga myndigheter, basperiod Tusental personer (säsongrensade glidande medelvärden) Den privata sysselsättningen minskade kraftigt , framför allt inom tillverkningsindustrin och byggsektorn. har den privata sysselsättningen återigen ökat (diagram 2.1). Sysselsättningsökningen har accelereratunder . Den snabba sysselsättningstillväxten inom tjänstesektorn har fortsatt. Bara anmäldes 54 000 nya jobb till arbetsförmedlingarna. Den största ökningen har skett inom privata före- tagsinriktade tjänster, men även inom personliga och kulturella tjänster samt inom privat utbildning, vård och omsorg. Saneringen av de offentliga finanserna har minskat osäkerheten om den ekonomiska politiken. Tillsammans med lägre räntenivåer har det bidragit till att skapa ett gynnsamt investeringsklimat och därmed lagt grunden för ökad sysselsättning. har antalet egenföretagare, exklusive jord- och skogsbruk, ökat med . startades drygt 54 000 nya företag, lika många som . Av dessa var drygt 16 000 aktiebolag, resten enskild firma, handels- eller kommanditbolag. För att främja kvinnligt företagande har särskilda åtgärder införts. Till dessa hör möjlighet till förlängt starta eget-bidrag, särskilda lånemöjligheter och affärsrådgivning. minskade antalet konkurser med jämfört med året innan, till 5 400 (exklusive enskild firma, privatpersoner samt dödsbon). 2.4 Skola, vård och omsorg Saneringen av de offentliga finanserna har skapat utrymme för att tillföra kommuner och landsting mer resurser. Jämfört med statsbidragsnivå tillfördes de generella statsbidragen till kommuner och landsting fram . Dessutom beslutade att den statliga skatten på för skattskyldiga med förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt. Därmed tillfördes kommunsektorn ytterligare . Höjningen av statsbidragen under innevarande år uppgår till . har regeringen aviserat att ytterligare kommer att tillföras kommuner och landsting varav särskilt skall gå till vård- och omsorgssektorn och skall användas för särskilda insatser. Omföringen av den statliga inkomstskatten om förlängs så att även 2001 tillförs den kommunala sektorn. Sammantaget avser regeringen att höja statsbidragen med till 2002. Vidare har det i det kommunala momssystemet uppkommit ett underskott till följd av att kommunernas och landstingens avgifter har varit för låga i förhållande till den ersättning som har betalats ut från systemet. Sammantaget beräknas underskottet uppgå till cirka4 miljarder kronor under innevarande år. Regeringen anser det vara av stor vikt att kommunsektorn prioriterar skola, vård och omsorg som balanskravet uppfylls. Regeringen aviserar därför att staten tar över detta underskott som annars skulle ha fått betalats via en högre momsavift. Därmed frigörs betydande resurser till kommunsektorn. Den ekonomiska situationen för kommunerna och landstingen har också förbättrats genom det ökade skatteunderlaget som den snabba sysselsättningsökningen givit upphov till. De höjda statsbidragen och det förbättrade ekonomiska läget har medfört att en sysselsättningsökning kunnat komma till stånd inom kommuner och landsting . Höjda stats- bidrag underlättar dessutom förutsättningarna för höjd kvalitet inom skola, vård och omsorg. Antalet sysselsatta inom den offentliga sektorn ökade med cirka 37 000 personer . Ökningen har varit störst bland kvinnor och i första hand kommit till stånd inom kommunerna. kan dock en svag minskning av antalet sysselsatta i den offentliga sektorn skönjas, främst bland kvinnor, enligt uppgifter från arbetskraftsundersökning. Regeringens bedömning är att minskningen är tillfällig. Rekryteringsbehoven av personal inom skola, vård och omsorg är fortsatt stor. Enligt beräkningar från behöver mellan 15 000- 20 000 personer anställas . enades regeringen tillsammans med , Svenska Kommunför- bundet, , och om att deltids- arbetslösheten inom vård och omsorg ska halveras . Överenskommelsen är ett led i att motverka framtida brist på vård- och omsorgspersonal och ett steg på vägen att minska deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg. 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling En av grundstenarna i regeringens sysselsättningsstrategi är en flerårig satsning på utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer i samhället. För att varaktigt höja sysselsättningen och förbättra möjligheterna till arbete för de arbetslösa är utbildning av stor vikt. Detta gäller särskilt om utbildningsinsatserna är riktade till de personer som har lägre utbildning samt till de kompetensområden där efterfrågan finns. har beslutat om en kraftfull satsning på kompetensutveckling i arbetslivet. Inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3 satsas totalt under 2000-2002 på kompetensutveckling för anställda. Som ett ytterligare led i att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet har beslutat om särskilda medel för ett individuellt system för kompetenssparande. Kompetenssparandet skall stimuleras genom reducerad skatt och skall vara tillgängligt för alla individer och företagare. Syftet är att stimulera kontinuerlig kompetensutveckling, vilket höjer individens möjligheter att välja och byta arbete. Därmed ökar anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. En utredning med uppdrag att ge förslag på utformningen av ett system för kompetensutveckling tillsattes . Som en följd av konjunkturnedgången ökade arbetslösheten kraftigt inom samtliga utbildningsgrupper i . Den senaste tidens förbättrade konjunkturläge har på motsvarande sätt medfört att arbetslösheten sjunkit för alla utbildningsgrupper. Som framgår av tabell 2.1 ligger arbetslösheten emellertid fortfarande på en hög nivå för personer med kortare utbildning. Arbetslöshetsnivån för högutbildade har däremot sjunkit till en relativt låg nivå, även om en viss ökning av arbetslösheten för forskarutbildade skett . En bidragande orsak till nedgången i arbetslöshet bland personer med högst gymnasieutbildning är att många personer med denna utbildningsnivå deltar i . Tabell 2.1 Arbetslöshet för olika utbildningsgrupper Procent 1996 1997 1998 1999 Förgymnasial utbildning < 9 år 7,2 Förgymnasial utbildning 9 (10) år 9,1 Gymnasieutbildning max 8,9 8,3 6,6 5,5 Gymnasieutbildning > 9,1 9,2 7,6 6,2 Eftergymnasial utbildning < 3 år 3,6 Eftergymnasial utbildning minst 3 år 2,5 Forskarutbildning 2,9 1,9 2,1 2,7 Samtliga 8,1 8,0 6,5 5,6 Anm.: Arbetslöshet definieras här som antal arbetslösa som andel av antal personer i arbetskraften inom respektive utbildningsgrupp. Vuxenutbildning Till det offentliga skolväsendet för vuxna hör vuxenutbildning (komvux), vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Sedan startade har deltagandet i vuxenutbildningen ökat kraftigt.Våren 1999 studerade cirka 260 000 personer inom den kommunala vuxenutbildningen (grundläggande, gymnasial och påbyggnadsutbildning). Enligt uppgick det totala antalet studerande i gymnasial vuxenutbildning till drygt 228 000 personer, vilket är en ökning . Preliminära uppgifter visar att drygt 180 000 personer deltog i gymnasial vuxen- utbildning. utgjorde drygt tre fjärdedelar av platserna i vuxenutbildningen , vilket var mindre än . Den preliminära statistiken från visar att efterfrågan på utbildning inom är fortsatt hög. I många kommuner överstiger andelen anordnade utbildningsplatser de tilldelade platserna . bedömer kommunerna att anordnad utbildning kommer att ligga i nivå med antalet tilldelade platser. Av dem som deltog i gymnasial vuxen- utbildning var endast en tredjedel män. Andelen kursdeltagare fortsätter att öka och uppgick till . Deltagare som var födda utomlands utgjorde av det totala antalet studerande . Personer med högst tvåårig gymnasieutbildning svarade för av de studerande , vilket motsvarar en ökning med 4 procent- enheter från . Omkring 209 000 av de komvuxstuderande återfanns i händelseregistret hos . Av dessa var 136 000 kvinnor och 73 000 män. 140 000 var utan arbete i samband med kursstarten . Av kvinnorna var arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program, medan hade arbete. Av männen var arbetslösa eller sysselsatta i program och hade arbete. hade av de studerande vid komvux inte varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Av de studerande på komvux gymnasienivå hade särskilt utbildningsstöd (UBS) och hade särskilt vuxenstudiestöd (SVUX och SVUXA). Redovisade siffror är ett första resultat av analys av de komvuxstuderandes arbetsmarknadssituation. Statistiken visar att vuxenutbildningen fyller ett viktigt syfte att höja kompetensen och däri- genom öka möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Antalet beviljade ansökningar om särskilt utbildningsbidrag och särskilt vuxenstudiestöd var 91 000 för , vilket är avsevärt fler än , då 55 000 ansökningar beviljades. Ökningen var störst för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). En förklaring till ökningen kan vara förbättrad information om möjligheten att söka bidrag och stöd, vilket medfört en kraftig ökning av antalet ansökningar. Regeringen har tagit initiativ till fristående utvärderingar av , bl.a. vad gäller hur påverkat deltagarnas möjligheter att få arbete eller gå vidare tillhögre studier. Utvärderingarna avrapporteras löpande 2002. överlämnade sitt slutbetänkande om en reformerad vuxenutbildning . Regeringen avser att återkomma till frågan om den framtida vuxenutbildningens inriktning och dimensionering i en särskild proposition. Kvalificerad yrkesutbildning En försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY) pågår . Intresset från såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort. Totalt beräknas omkring 12 000 personer ha deltagit i KY , varav 6 000 personer var nyantagna. Flest platser återfanns inom IT, tillverkning, ekonomi, turism och vård. Av samtliga deltagare var kvinnor och födda i utlandet. har efter avslutad utbildning fått arbete eller startat eget företag. Antalet anordnare av kvalificerad yrkesutbildning har tredubblats sedan starten . fanns det cirka 150 olika anordnare. För att möta den ökade efterfrågan på eftergymnasiala yrkesutbildningar behövs ett system som tillgodoser arbetsmarknadens behov. Regeringen avser att återkomma i frågan till med ett förslag över hur ett system för eftergymnasiala yrkes- utbildningar kan organiseras och dimensioneras . Syftet är att skapa en bättre anpassning av utbildningsutbudet och behovet av kompetens. För att uppnå detta behövs en gemensam plattform för utbildningsanordnare och arbetslivet. registrerade studenter vid landets universitet och högskolor uppgick till 310 000 personer /99. I takt med att den svenska högskolan byggts ut över hela landet har 68 000 nya platser tillkommit . har vidare fattat beslut om ytterligare 10 000 platser för vart och ett av . De nytillkomna platserna skapas främst inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Utöver den statligt finansierade utbildningen förekommer även uppdragsutbildning på landets universitet och högskolor. Under beräknas mer än 5 000 helårsstudenter ha studerat på uppdragsutbildning. har för vissa examina fastställt utbildningsmål för varje universitet och högskola för . Målen har nåtts vad gäller antalet magister- och civilingen- jörsexamina. Övriga examensmål har inte nåtts (tabell 2.2). har även fastställt mål för minsta antalet helårsstudenter för varje universitet och högskola, både totalt sett samt inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildnings- områdena. Målet för minsta antal studenter har nåtts. Däremot har målet för antal studenter inom naturvetenskap och teknik inte nåtts. Mål har fastställts även för antal examina i forskarutbildningen. För var målet 5 949 examina i forskarutbildningen (varvid licentiatexamen räknas som ½ examen, liksom doktorsexamen om denna föregåtts av licentiatexamen). För den följande treårs- har som preliminärt mål satts 7 285 examina i forskarutbildningen. Preliminära resultat från treårsperioden 1997- 1999 visar att examensmålen för forskar- utbildningen har nåtts med god marginal totalt sett. Högst resultat har nåtts inom det humanistisk- samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet och inom det medicinska vetenskapsområdet. För de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena ligger utfallet nära målet. Målen för såväl grundutbildningen som forskarutbildningen kommer att ses över . har tidigare beslutat om en förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning med 2001 och ytterligare 2002. Tabell 2.2 Examensmål Examen Mål 1997-1999 Utfall 1997-1999 i % av målet Utfall 1997 Utfall 1999 Preliminära mål 2000-2002 Magisterexamen 14 155 107 (113 ) 4 479 (4 704) 5 821 (6 167) 17 920 Apotekarexamen 280 82 52 95 350 Civilingenjörsexamen 10 700 103 3 454 3 971 11 670 Grundskollärarexamen, 4-9 4 440 68 960 1 053 6 260 Gymnasielärarexamen 3 720 82 933 1 117 4 485 Anm.: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid enskilda högskolor samt lärosäten för vilka mål för antalet magisterexamen inte satts upp. Regeringen avser att se över de preliminära målen för och lämna förslag till justeringar av dessa. 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att genom ett effektivt platsförmedlingsarbete, kompetenshöjande insatser och andra åtgärder uppnå en högre rörlighet på arbetsmarknaden och förhindra långa perioder utan reguljärt arbete. Politiken skall bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet utan att inflationsdrivande flaskhalsar och arbetskraftsbrist uppstår. Det är mycket viktigt att arbetsmarknadspolitiken har denna inriktning speciellt under en stark konjunktur. Hög prioritet ges därför till kompetenshöjning hos arbetskraften och till att öka möjligheterna för individer med en svag ställning på arbetsmarknaden att etablera sig. Den könsuppdelade arbetsmarknaden är ett hinder för ökad rörlighet och måste därför motverkas. verksamhetsmål I regleringsbrevet för för upprättades en rad verksamhetsmål. Av tabell 2.3 framgår att lyckats uppfylla majoriteten av målen . En jämförelse med siffror visar på en förbättring av resultaten . Tabell 2.3 mål- och resultat- uppfyllelse Mål Resultat 1998 Resultat 1999 Anvisningsgrad (%) 90 91 90 Andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande (%) 68 Andel i arbete efter yrkesinriktad utbildning (%)