prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom insatser som ökar anmälningsbenägenheten förbättras förutsättningarna för en problemanalys av hög kvalitet som kan ligga till grund för fortsatta insatser. Styrelsen pekar på att sådana åtgärder i ett kort perspektiv kan leda till att den anmälda våldsbrottsligheten ökar. 4.3.6 Narkotikabrottslighet Polismyndigheternas kostnader för insatser på narkotikaområdet uppgick till eller av myndigheternas totala kostnader. Andelen är detsamma som föregående år. * Missbruket ökar har 1998 genomfört en drogvaneundersökning av elever i årskurs nio. Undersökningen visar att av flickorna och av pojkarna använt narkotika. Det betyder att den tidigare uppmärksammade ökningstrenden bland pojkar förstärks. Polismyndigheternas redovisningar tyder på att användningen av ecstasy minskar. Många av de tidigare användarna har övergått till att använda amfetamin. Amfetaminmissbruket anses ha ökat och förekommer allt oftare i krogmiljöer. Cannabis anses vara den oftast missbrukade narkotikaklassade drogen. Många cannabismissbrukare rapporteras ha övergått till att även missbruka rökheroin, en drog som blivit allt vanligare bland ungdomar. * Inkomna, avgjorda och balanserade ärenden Antalet inkomna narkotikabrottsärenden ökade något (från 21 979 ärenden till 22 471 ärenden ). erinrar om att ökningen i första hand speglar polisens aktivitet och insatser på området och inte en faktisk ökning av brottsligheten. av ärendena avsåg innehav eller eget bruk av narkotika. Andelen ungdomar som misstänkts för narkotikabrott har också ökat något. Antalet beslag av narkotika har ökat kraftigt, från 11 849 beslag till 13 531 beslag . Den utgående balansen minskade vilket ledde till att genomströmningstiden ökade. Andelen ärenden som redovisades till åklagare var och av dessa lagfördes , men andelen varierade kraftigt mellan myndigheterna (från ). Antalet blod- och urinprov ökade och även andelen misstänkta under . * Hur polisen arbetar mot narkotika De flesta polismyndigheter har organiserat narkotikabekämpningen i en myndighetsgemensam enhet för den grova brottsligheten och gatulangningsgrupper eller liknande grupper för bekämpningen på gatunivå. Dessutom bedrivs inom närpolisorganisationen såväl förebyggande arbete som spaning och utredning av narkotikabrottslighet på gatunivå. inspektionsverksamhet har pekat på bristande effektivitet inom området, som beror på oklar ansvarsfördelning och brister i samarbete och samsyn mellan olika enheter inom polisen. Det har särskilt gällt zonen mellan gatunivån och den grova brottsligheten. * BRÅ:s studie av narkotikabekämpningen BRÅ har undersökt två av polisens förebyggande strategier mot narkotikaproblemet bland ungdomar närmare (Ungdomar, droger och polisens insatser, 1999:1). Studien avser dels polisens intensifierade insatser mot innehav och bruk av narkotika, särskilt i nöjeslivet, dels polisens droginformation i skolan. BRÅ påpekar bl.a. att många som gripits inte har kunnat bindas till något brott. Rådet säger också att det inte är uteslutet att intensifierade polisinsatser på kort sikt kan ha en positiv effekt - genom att minska en viss typ av brottslighet - men att de sannolikt bara har liten betydelse för drogkonsumtionen bland ungdomar. När det gäller polisens droginformation i skolan anser BRÅ att polisen bör utveckla samarbetet med skolor där brott och andra sociala problem förekommer oftare än i andra skolor och att det förefaller som polisens brottsförebyggande resurser i stor utsträckning läggs på skolor med relativt få problem. * Inom EU har haft en drivande roll i det s.k. amfetaminprojektet, som syftar till att göra det möjligt att kemiskt analysera föroreningar i amfetamin för krimalunderrättelseverksamhet och brottsutredningar. Genom analyserna kan polisen identifiera producenten av narkotikan. Projektet, som är en fortsättning av det nordiska amfetaminprogrammet som deltagit i , skall slutredovisas . De preliminära resultaten från amfetaminprojektet visar att det öppnar stora möjligheter för brottsbekämpningen, i synnerhet för det strategiska arbetet med att kartlägga utbredning, ursprung och smugglingsvägar. För det operativa polisarbetet har framgångarna varit begränsade, främst på grund av bristande nationell koordination i vissa medlemsstater. * bedömning Vid en samlad värdering anser att resultatet av insatserna mot narkotikabrottslighet är oförändrat i förhållande till föregående år. 4.3.7 Ekonomisk brottslighet verksamhet, som inleddes , beskrivs i avsnitt 5.3.4. I det här avsnittet beskrivs ekobrottsbekämpningen utanför , och län. Kostnaderna för insatserna mot ekonomisk brottslighet var ca eller av myndigheternas totala kostnader. Vid utgången av fanns totalt 2 506 öppna ärenden. Det är drygt 200 ärenden mindre än vid utgången av 1997. Minskningen är särskilt tydlig i gruppen äldre ärenden, dvs ärenden som är gamla. Andelen lagföringar av totalt antal redovisade ärenden uppgick till . Balansavarbetningarna medförde att genomströmningstiderna ökade. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett ärende gick upp . Myndigheterna uppvisar stora variationer. Hos den myndighet som hade den kortaste handläggningstiden låg ärendena och hos den med den längsta handläggningstiden . Det saknas en närmare analys av skillnaderna i handläggningstid. bedömning är att insatserna mot ekobrottsligheten har blivit bättre och att polismyndigheternas förmåga att hantera miljöbrottsutredningar kan förbättras ytterligare. 4.3.8 Trafik Kostnaden för trafikverksamheten uppgick till . Det motsvarar av myndigheternas totala kostnader, vilket är samma andel som föregående år. Antalet rapporterade trafikbrott ökade . Diagram 4.3 Antalet rapporterade trafikbrott Såväl antalet rapporterade hastighetsöverträdelser som beteendebrott, t.ex. otillåtna omkörningar, ökade. Hastighetsöverträdelserna ökade med drygt 4 000 eller och beteendebrotten med drygt 28 000 eller jämfört med . Antalet fordonskontroller minskade däremot. Resultaten varierar påtagligt mellan polismyndigheterna. I resultatredovisningen har åtta polismyndigheter uppgivit att verksamheten inom området blivit bättre medan två myndigheter bedömt att den blivit mycket sämre . Antalet alkoholutandningsprov minskade ytterligare. Diagram 4.4 Antalet alkoholutandningsprov Andelen prov med positivt utfall - rattfylleribrotten - har alla tre åren uppgått till och således minskat till antalet. Likaså har andelen trafikolyckor där de inblandade varit påverkade av alkohol eller droger i princip legat . Betydande ansträngningar har gjorts för att trafikövervakningen i allt större utsträckning skall bidra till att målen i det nationella trafiksäkerhetsprogrammet skall kunna uppnås. En ny trafikpolisutbildning med en problemorienterad inriktning har inletts . De mål som upp satts enligt överenskommelsen mellan har uppnåtts när det gäller kör- och vilotidskontroller som det återstår en del när det gäller flygande inspektioner och företagsbesök. samlade bedömning är att polismyndigheternas insatser inom området har varit lika bra som eller något bättre än . 4.3.9 Stöd till brottsoffer och vittnen m.m. Sex polismyndigheter har undersökt vad enskilda som utsatts för bostadsinbrott ansåg om det stöd som polisen givit dem. I genomsnitt har uppgett att de varit nöjda med polisens stöd. Antalet personer som begärt olika former av trygghetspaket som polismyndigheterna tillhandahåller för personer som är hotade har ökat och likaså andelen kvinnor av dem. Andelen av de sökande som beviljades trygghetspaket var , lika hög som 1997. Polismyndigheternas samverkan med de lokala brottsoffer- och kvinnojourerna tycks numera vara väl utvecklad även om noterat skillnader mellan polismyndig-heterna. anser att polismyndigheternas stöd och hjälp till brottsoffer och vittnen har förbättrats jämfört med som det finns utrymme för ytterligare förbättringar, t.ex. när det gäller att på ett effektivare sätt ta till vara samhällets samlade resurser. 4.3.10 Personalförsörjning Diagram 4.5 Antalet anställda Vid utgången av var av de manliga och av de kvinnliga poliserna eller äldre. Totalt var av polispersonalen (kvinnor och män) . Siffran varierar mellan myndigheterna från . I fyra myndigheter var eller mer av polispersonalen . Av de anställda var 6 912 () kvinnor, av dem 2 807 poliser och 4 105 civilanställda. Det innebär att av poliserna och av de civilanställda var kvinnor. Av personalminskningen utgjorde kvinnornas andel . började 253 polisstuderande den nya polisiära grundutbildningen. Av dem var 83 stycken, eller , kvinnor. prognos över personallägets utveckling visar att antalet poliser beräknas minska med ytterligare ca 500 om inte intagningen av elever till ökar väsentligt. Den förhållandevis höga medelåldern behovet av nyrekrytering är mycket stort. Dessutom medför åldersfördelningen inom polisen att pensionsavgångarna ökar avsevärt . För att kunna öka rekryteringen av polisstuderande avser att bygga upp en polisiär grundutbildning i samarbete med vid sidan av den nuvarande utbildningen. Den del av arbetstiden som användes för vidareutbildningar av olika slag var , vilket var detsamma som föregående år. Vidareutbildningen i regi ökade med . Sammantaget sjönk den genomsnittliga kurskostnaden från till per dag. 4.3.11 Regeringens bedömning * Rationalisering och utveckling i ett medborgarperspektiv Medborgarna har rätt att förvänta sig av rättsväsendets myndigheter att de skall tillhandahålla hög kompetens, servicenivå och tillgänglighet, snabb ärendehandläggning och ett effektivt resursutnyttjande. För att polisen skall kunna leva upp till dessa förväntningar på verksamheten pågår ett omfattande förändringsarbete inom polisväsendet. Detta arbete har inneburit att polisverksamheten har effektiviserats som den lokala förankringen har förstärkts genom närpolisreformen. Det har i sin tur lett till att medborgarnas inställning till hur polisen sköter sitt arbete blivit mer positiv. RRV:s rapport för ett effektivare resursutnyttjande (RRV 1996:64)har utgjort en utgångspunkt för polisens arbete med att effektivisera och rationalisera polisverksamheten. har givit en samlad redovisning av rationaliseringsarbetet . Enligt regeringens bedömning har polismyndigheterna drivit rationaliseringsarbetet med kraft och engagemang, särskilt med beaktande av de sparbeting och förändringskrav som ställts på polisväsendet . Det finns utrymme för polisväsendet att ytterligare rationalisera sin verksamhet, i första hand inom de områden som RRV har visat på i sina rapporter. De rationaliseringssträvanden som pågår - med bl. a. ett utvecklat IT-stöd, samordnad administration och en mer verksamhetsanpassad arbetstidsförläggning - avses därför fortsätta med oförminskad styrka. Dessutom ställer de allt snabbare förändringarna i samhället ständigt nya och förändrade krav på polisen och förutsätter en kontinuerlig anpassning både av organisation och verksamhet. Regeringen har uppdragit åt RRV att granska och utvärdera rationaliseringsarbetet inom några polismyndigheter. RRV har valt att granska myndigheterna i , och . Uppdraget skall redovisas till regeringen . * Problemorienterat polisarbete En förutsättning för att polisarbetet skall utvecklas ytterligare är att polisen inom alla nivåer på ett systematiskt sätt tar till vara och beaktar de goda kunskaper som finns om förhållanden som orsakar brott eller på annat sätt påverkar brottsligheten. Det problemorienterade arbetssättet, som skall genomsyra allt polisarbete, har varit mest framgångsrikt inom närpolis- och kriminalunderrättelseverksamheten och förekommer också i andra delar av polisväsendet. Det finns ytterligare utrymme för problemorienterade arbetsmetoder inom många delar av polisverksamheten. Uppföljning, resultatanalys och införlivande av vunna erfarenheter i arbetet tycks vara den del av det problemorienterade arbetssättet som behöver utvecklas mest. Det återstår en kraftsamling för att nå fram till ett långsiktigt, väl inarbetat och effektivt problemorienterat arbetssätt från lednings- till fältnivå. Arbetet med att anpassa polisens arbetstider till verksamhetens behov är viktigt för det problemorienterade arbetet. Ett instrument för en sådan anpassning är s.k. periodplanering, där ett schema fastställs för och med hänsyn till kända evenemang och till kunskaper om brott och ordningsstörningar. Flera polismyndigheter tillämpar periodplanering inom delar av verksamheten. är det fortfarande bara av närpoliserna i landet som period-planerar arbetstiden. Ett hinder för en optimal arbetstidsförläggning är den förhållandevis höga medelåldern bland polispersonalen. Den har bl.a. medfört att det har blivit vanligare att poliser på grund av hälsoskäl inte kan tjänstgöra , särskilt i yttre tjänst. har uppmärksammat frågan och överväger åtgärder inom arbetsmiljöområdet för att motverka problemen Det framgår av RRV:s och BRÅ:s undersökningar att det fortfarande finns mycket att göra för att anpassa polisens arbetstider till verksamhetens krav. Det förutsätter att verksamhetsintresset beaktas i arbetstidsavtal på olika nivåer, som befintliga resurser samordnas och utnyttjas på bästa sätt. De försöksverksamheter som pågår i bl. i län och i , där personalen fått ett ökat ansvar för schemaläggningen, är av stort intresse för den fortsatta utvecklingen. * Närpolisen konstaterar att närpolisreformen är av avgörande betydelse för att polisen skall kunna nå framgång i sitt arbete med att förebygga brott och i övrigt bekämpa den stora del av brottsligheten som drabbar enskilda människor och försämrar deras livskvalitet. Det innebär också att reformen är en viktig faktor för allmänhetens trygghet och förtroende för polisen. Närpolisen har byggts ut med stor beslutsamhet och trots att polisen har ställts inför sparkrav som inte varit obetydliga. Regeringens bedömning är att det nu på de flesta håll föreligger organisatoriska förutsättningar för att polisverksamheten i när- polisområdena skall kunna utgöra basen i verksamheten. finns det utrymme för att utveckla innehållet i verksamheten ytterligare. För att reformen skall kunna fullföljas är det nödvändigt att verksamheten i närpolisområdena får tillräckliga personella och tekniska resurser samt bättre metoder och rutiner för uppföljning och analys. Det är i verksamheten på den lokala nivån som huvuddelen av alla de uppgifter som åläggs polisen i 2 § polislagen skall skötas. Därför skall det inom närpolisområdet finnas resurser för allt normalt polisarbete. Alla verksamheter i närpolisområdena - brottsförebyggande verksamhet, utredningar, utryckning m.m. - skall samordnas och integreras så att resurserna på bästa sätt anpassas till områdets behov. På så sätt kan närpolisen verkligen bli basen i polisväsendet. Med den utgångspunkten är det också ofta rimligt att bestämma de resurser som skall avsättas för denna verksamhet till en större del av samtliga polisresurser än de som vanligen har varit vägledande för dimensioneringen av närpolisområdena. * Utredningsverksamheten Det är tillfredsställande att polisens balanser minskade . Totalt minskade andelen ärenden som redovisades till åklagare. Det finns exempel på myndigheter som redovisat en hög andel ärenden till åklagare som andelen lagföringar sedan är relativt låg. Det kan tyda på att det finns utrymme för att driva verksamheten på ett ännu effektivare sätt. Genomströmningstiderna ökade genomgående i varierande grad. En förklaring till detta är avarbetningen av gamla mål. Det är av största vikt att polismyndigheterna, genom fortsatt kompetensutveckling, fördjupat samarbete med åklagarna och organisatoriska insatser, verkar för effektivitet och kvalitet i utredningsverksamheten. Det är viktigt att uppmärksamma att arbetstidens förläggning kan vara ett sätt att effektivisera även denna verksamhet. De framgångsrika insatser för att höja utredningskompetensen som har gjorts , med bl.a. åklagarmentorer, har främst riktat sig till närpolisen. Det finns skäl att nu pröva vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att främja kompetensutveckling och effektivisering inom övrig utredningsverksamhet. Här kan det utvecklingsarbete med kvalitetssäkringsmodeller för brottsutredningar som pågår i och i ge intressanta förebilder. Det är också glädjande att den första etappen av Dur- Två, som är ett datoriserat stöd för förundersökningsprocessen, nu är klar. * Kriminalunderrättelsetjänsten av en väl fungerande och effektiv kriminalunderrättelsetjänst har ökat såväl nationellt som i det internationella samarbetet. Kriminalitet av gränsöverskridande karaktär har blivit vanligare som brottsligheten numera ofta är av seriekaraktär och bedrivs enligt vad som skulle kunna liknas vid professionella och affärsmässiga principer. Samarbetet inom Europol syftar till att råda bot på de svårigheter som den utvecklingen medför för medlemsländernas nationella polisorganisation. Europol är ett kriminalunderrättelseorgan för medlemsländerna i EU genom vilket polisen får tillgång till de andra ländernas kriminalunderrättelser och ett bättre underlag för sin operativa verksamhet. Kriminalunderrättelsearbetet har utvecklats och har i många fall varit framgångsrikt, bl.a. i kampen mot den organiserade brottsligheten som t.ex. mc-brottsligheten. Mera generellt har verksamheten haft en nyckelfunktion t.ex. när det gäller insatserna mot vaneförbrytarna. För att den information som kriminalunderrättelsetjänsten kan tillhandahålla skall kunna användas på ett problemorienterat sätt är det nödvändigt att polisorganisationen i övrigt anpassar sin verksamhet till den typen av kunskapsunderlag. Utvecklingen av verksamheten och av samordningen med övrig polisverksamhet kommer därför att fortsätta. Lagstiftningen om kriminalunderrättelseregister som infördes syftar bl.a. till att underlätta den fortsatta utvecklingen. Lagen innebär att polisen effektivare kan använda datorer för att lagra och bearbeta uppgifter. Den är också anpassad till det ökade internationella samarbetet. * Våldsbrottslighet Polisen har förtjänstfullt angripit våldsbrottsligheten på ett mer problemorienterat sätt . Åtgärderna har särskilt riktats dels mot den krogrelaterade brottsligheten, dels mot våld mot kvinnor och annat familjerelaterat våld. Ett syfte med insatserna är att öka anmälningsbenägenheten så att polisen kan ingripa på ett tidigare stadium. En ökning av antalet anmälda brott är positiv om den speglar en ökad anmälningsbenägenhet. Det ger polisen kunskaper om problembilden och möjlighet att minska den verkliga brottsligheten inom området. Det är svårt att få en entydig bild av varför genomströmningstiderna har fortsatt att öka inom detta prioriterade område. Det visar enligt regeringens mening på vikten av att instrumenten för verksamhetsanalys utvecklas ytterligare. Regeringen fäster stor vikt vid de olika projekt som rättsväsendets myndigheter har inlett för att korta handläggningstiderna. * Rasistisk brottslighet m.m. Regeringen konstaterar att polisens insatser mot brott med rasistiska inslag förbättrats både när det gäller särskilda händelser och när det gäller det förebyggande arbetet. Det metodutvecklingsarbete som genomförts av tillsammans med Säkerhetspolisen kan tjäna som förebild inom flera andra områden. Utvecklingen av den grova och komplexa kriminaliteten ställer nya krav på framför allt polis och åklagare. bör ett fördjupat samarbete mellan olika myndigheter leda till en effektivare bekämpning även av denna brottslighet. * Narkotikabrottslighet Resultatet av drogvaneundersökningarna är oroande, eftersom de uppvisar en tydlig ökning av andelen pojkar som använt narkotika. Regeringen konstaterar att polisen har redovisat ett gott resultat på narkotikaområdet. Antalet inkomna ärenden, verifikationsanalyser, misstänkta personer , andelen ärenden som har redovisats till åklagare och antalet beslag har ökat, de senare väsentligt. Antalet ärenden i balans minskade, men genomströmningstiden har ökat. Av de inkomna ärendena avsåg innehav eller eget bruk av narkotika. Det bekräftar att anmälningar av sådana brott har ökat medan registrerade smugglings- och överlåtelsebrott har minskat. Polisens inriktning och fördelningen mellan olika nivåer av resurser för narkotikabekämpning liksom samordningen mellan nivåerna måste följas noga. Det är viktigt att verksamheten regelbundet följs upp och analyseras så att arbetsmetoderna kan vidareutvecklas och resultaten förbättras. Om även extern kunskap beaktas vid uppföljningen kan kvaliteten på den höjas ytterligare. En viktig kunskaps- och informationsförmedling sker genom narkotikacentrum, vars verksamhet riktar sig både mot polismyndigheterna och mot andra myndigheter, som socialtjänst och skolor. Regeringen har bedömt att det finns ett behov av en sammanhållen översyn och utvärdering av de narkotikapolitiska insatser som gjorts . Därför tillkallades en med huvuduppgift att lägga fram förslag för att på lång sikt skapa bättre förutsättningar för samordnade och intensifierade insatser mot narkotikamissbruket (dir. 1998:18). Uppdraget omfattar såväl insatser för att förebygga narkotikamissbruk och rehabilitera missbrukare som rättsväsendets och tullens arbete med narkotikabekämpningen. En av uppgifter är att analysera polisväsendets arbetsmetoder och eventuellt lägga fram förslag till förändringar. Uppdraget skall slutredovisas före utgången av . I det internationella samarbetet bör ytterligare ansträngningar göras för att inom ramen för ett nytt projekt utnyttja erfarenheterna av det s.k. amfetaminprojektet på bästa sätt och vidta åtgärder för att överbrygga de brister som framträtt under det nu avslutade projektet. * Trafikövervakningen Polisens trafikövervakning har blivit mer effektiv. Antalet trafikolyckor har minskat något men antalet dödade har varit oförändrat . Den utvecklingen är inte tillräcklig för att nå det långsiktiga trafiksäkerhetsmålet i nollvisionsbeslutet med delmålet för att sänka dödstalet till högst 400 och antalet svårt skadade till högst 3 700. analyserar tillsammans med utvecklingen och resultaten av trafikövervakningen och överväger förändringar i inriktning och metoder för det fortsatta arbetet för att pressa ned olyckstalen. * Åtgärder till stöd för brottsoffer och vittnen En modern polisverksamhet utgår från ett medborgarperspektiv. Det är grundläggande för att medborgarna skall kunna känna förtroende för rättsväsendet. Det är viktigt att de som leder och arbetar inom rättsväsendets myndigheter ständigt beaktar att rättsväsendet är till för medborgarna och har till uppgift att värna de enskildas rättstrygghet och rättssäkerhet. Medborgarperspektivet skall ständigt vårdas. Det synsättet har bl.a. varit vägledande för närpolisreformen och har lett till att medborgarnas förtroende för polisen ökat ytterligare . Det är i sin tur avgörande för att verksamheten skall bli långsiktigt framgångsrik. Medborgarperspektivet sätter fokus på polisens insatser till stöd och hjälp för brottsoffer och vittnen. Regeringen gör bedömningen att polisens insatser på detta område har förbättrats och att den utvecklingen har fortsatt . Polisens engagemang och kunskap har ökat som informationen till brottsoffer och vittnen har förbättrats. Likaså har polisens samverkan med ideella organisationer som brottsoffer- och kvinnojourerna förbättrats. Enligt regeringens bedömning är det dock angeläget att ytterligare förstärka skyddet för hotade kvinnor och barn. Rättsväsendets bemötande av dem som blivit utsatta för brott är en viktig del i moderniseringen av rättsväsendets myndigheter. Regeringen kommer att verka för att samhällets samlade resurser på det området samordnas och används än mer effektivt (se avsnitt 4.6.4). 4.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet.