prop · GN03137 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta gäller främst för arbetssätt men även undervisningens innehåll. På frågan om hur ofta eleverna tycker det känns meningsfullt att gå i skolan svarar att det alltid eller oftast är meningsfullt. En tiondel av eleverna upplever att det sällan eller aldrig är meningsfullt. av de tillfrågade eleverna tror att de kommer att få väl- digt mycket eller ganska mycket nytta av vad de lärt sig i skolan. Här har en ökning skett sedan den förra undersökningen, då drygt hälften trodde att de skulle få användning av vad de lärt sig. Över hälften av eleverna tycker att skolan ger dem lust att lära sig mer senare i livet. På en övergripande fråga om det är lugnt och tryggt i skolan instämmer av eleverna, tycker att det är en positiv anda och god sammanhållning i skolan. En tiondel av eleverna instämmer i frågan att mobbning är ett stort problem på skolan, något fler i årskurs 7 9 och något färre i gymnasieskolan. På frågan om eleverna tycker att skolan gör mycket för att förhindra mobbning instämmer av eleverna i medan av ele- verna i gymnasieskolan instämmer. De allra flesta elever trivs bra med de andra eleverna på skolan och trivs också bra med sina lärare. Vid jämförelse mellan undersökningarna /94 och 1997 har andelen elever som trivs med lärare och andra vuxna ökat något medan andelen som trivs i skolan och med andra elever minskat något. På flera frågor som ställts om den sociala miljön har svaren ungefär samma fördelning som vid den tidigare undersökningen. Man kan dock i några frågor se en negativ ten- dens bland annat vad gäller trivsel och mobbning. I denna attitydundersökning finner man litet stöd för att kön, social och kulturell bakgrund är av betydelse för vilket inflytande man upplever sig ha som elev. Vad gäller uppgifter från föräldrar om deras möjlighet till inflytande så är skillnaden mellan olika kategorier relativt små. Kön eller utbildningsnivå eller eventuellt invandrarskap har i sig inte någon större betydelse för i vad mån man anser sig kunna påverka skolan. Pågående initiativ och åtgärder pågår en femårig försöksverksamhet med lokala styrelser i och i gymnasieskolan. I den lokala styrelsen med föräldra- majoritet i och särskolan kan elever ingå. Företrädare för eleverna har närvaro- och yttranderätt. finns för när- varande på 208 skolor. I den lokala styrelsen med elevmajoritet i gymna- sieskolan och vuxenutbildning skall eleverna vara i majoritet och har möjlighet att fatta egna beslut. finns för när- varande på 30 skolor. Inom projektet i utveckling har följt och stöttat sko- lornas utvecklingsarbete; 41 skolor har deltagit inom området elevin- flytande. Inom senare årskurser och gymnasieskolan har skolorna arbetat med nya former för elevinflytande som inflytandemallar, brukarstyrelser, bollplanksgrupper, demokratigrupper och obligatoriska kurser i elevdemokrati men också genom att eleverna tar plats i de beslutande organ som redan finns. Värdegrundsfrågorna skall genomsyra verksamheten i förskola, skola och utbildning för vuxna. För att stärka skolornas arbete med läroplanens värdegrund och en helhetssyn på sociala mål och kunskapsmål startade , på initiativ av skolministern, . Pro- jektet knöt ett ungdomsråd, med tio ungdomar, till sig. De har arbetat med frågor som sex och samlevnad, demokrati m.m. i sina skolor och hemkommuner. har också inbjudit barn och ung- domar att skriva och berätta vad de tycker i frågor om demokrati och värdegrund. En del av bidragen har presenterats i en bok. Vidare deltar i det internationella projektet tion Study, som är en internationell utvärdering av ungdomars demokra- tiska kompetens. I utvärderingen ingår ett 30-tal länder. Det svenska projektet benämns Ung i demokratin och leds av , Statskonto- ret och . Undersökningens syfte är bl.a. att få kunskap om skolungdomars demokratiska kunskaper och deras attityder, värde- ringar och engagemang vad gäller demokratifrågor. lämnade sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU 2000:1). I sitt betänkande framhåller utred- ningen bl.a. skolans ansvar för att förbereda de uppväxande medborgarna för ett deltagande i den stora demokratins frågor. Utredningen under- stryker att skolan inte endast får ha till uppgift att lära ut kunskaper om demokrati, moral och kritiskt tänkande. Den måste också vara en demo- kratisk arena; eleverna måste få uppleva demokrati i praktiken. I uppföljningsarbetet av har regeringen initierat ett utvecklingsarbete Tid för demokrati. Syftet med utvecklingsarbetet är att genomföra aktiviteter som på utvecklar demokratin och skapar förutsättningar för att öka medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet. Utvecklingsarbetet kommer att bestå av tre huvudaktiviteter: Ett nationellt rådslag om demo- krati och delaktighet, stöd till demokratiutveckling samt 80-årsjubiléet av den allmänna rösträtten. Det främsta syftet med rådslaget är att regeringen skall få in synpunkter på analyser, resonemang och förslag. Regeringen har därför valt att gå ut till ett mycket stort antal remissinstanser, där ungdomsgruppen har varit viktig att nå. publikationer har vidare skickats ut till folk- och skolbibliotek. Regeringen kommer även att ekonomiskt stödja olika demokratiprojekt i landet. Ett av de prioriterade områdena kommer att vara skola och demokrati. Regeringen har därvid uttalat att en av de grupper man särskilt vill nå ut till i detta utvecklingsarbete är ungdomsgruppen. Propositionen På ungdomars villkor ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) Den ungdomspolitiska propositionen På ungdomars villkor ungdoms- politik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) antogs av . I propositionen föreslår regeringen en målstyrningsmodell för ungdomspolitiken, som innebär att beslutar om mål vilka anger inriktningen för den nationella ungdoms- politiken. Målen skall konkretiseras genom delmål vilka beslutas av rege- ringen. Vidare skall goda exempel identifieras, presenteras och spridas, i syfte att stimulera till att ungdomspolitikens mål uppnås. Regeringen angav i propositionen tre mål för den nationella ungdoms- politiken: 1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Regeringen fattade beslut om att anta 41 delmål för ungdomspolitiken. Dessa ligger till grund för olika myndigheters uppdrag . De delmål som tar sikte på ungdomars inflytande rör främst områdena skola, högskola, samhällsplanering, kultur- och fritidsområdet samt det internationella området. ges en ny roll i samband med den nya ungdoms- politiken där den får i uppgift att utifrån de av regeringen beslutade del- målen för ungdomspolitiken följa upp och analysera dess resultat på stat- lig och lokal nivå. Propositionen behandlar även andra frågor som är väsentliga för ung- domar. De konkreta förslagen handlar om allt från att motverka skilda åldersgränser för män och kvinnor i nöjeslivet, att stärka unga invandrar- flickors situation till att göra IT tillgänglig för ungdomar. I propositionen anges också andra åtgärder som tar sikte på att stärka ungdomars möjlig- heter till inflytande och delaktighet i samhället. I enlighet med proposi- tionen har regeringen givit för Ungdomsorganisatio- ner (LSU) ekonomiskt stöd för att tillsätta en Ungdomarnas , vars syfte är att utreda ungdomars möjligheter till att påverka såväl i sina egna miljöer som i större politiska sammanhang. Ungdomarnas lade fram sin rapport. Vidare har regeringen tillsatt en Ungdomsdelegation som fungerar som ett rådgivande organ till regeringen i frågor av särskild betydelse för ungdomar och ungdomars levnadsvillkor. Delegationen fungerar också som ett forum för ungdomars inflytande och delaktighet i rikspolitiken. Åtgärder som tar sikte på att stärka ungdomars demokratiska engage- mang i skolan presenteras också och tar sig uttryck i förslag som att utvärdera de lokala skolstyrelserna med elevmajoritet, ge ekonomiskt stöd till elevombudsmannen och uppmuntra elevrådsarbete och annat ideellt arbete i skolan. Inom ramen för den ungdomspolitiska propositio- nen ställs också medel till förfogande ur Allmänna arvsfonden till ett antal ungdomsprojekt. Ungdomspropositionen har tagits fram och förankrats bland ungdomar. Ett stort antal rådslag med ungdomar har hållits runt om i landet, ung- domsting och temamöten har genomförts, vilka bl.a. har fokuserat på ungdomars inställning och möjlighet till inflytande. Vissa kommunala insatser och andra åtgärder för att stärka barns och ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet i samhället På kommunalt plan finns, som tidigare nämnts, allt oftare ungdomsråd vilka syftar till att engagera ungdomar och anlägga ett ungdomsperspek- tiv på lokala samhällsfrågor i stort. Av de kartläggningar av ungdomsråd och liknande forum för inflytande som genomfört framgår att det finns cirka 100 sådana forum i 90 kommuner. Ungdomars delaktighet är även viktig i bl.a. arbetet med och omställ- ningen till en långsiktigt hållbar utveckling. Utmärkelsen kan ses som ett verktyg för att stimulera en fortsatt utveckling och för att kontinuerligt utvärdera kom- munernas verksamhet inom det ungdomspolitiska området samt för att möjliggöra ett erfarenhetsutbyte mellan kommuner i det ungdomspoli- tiska arbetet. Att utse en ungdomskommun är också ett sätt att visa andra kommuner hur man aktivt arbetar med att få ungdomar delaktiga i sam- hället. kommun erhöll utmärkelsen för . Andra forum för inflytande, såsom t.ex. det ungdomsparlament som genomfördes i den 3 samlade 349 gymnasieelever från hela län och kan ses som en metod för att stärka ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet i samhället. Ytterligare exempel på ungdomars inflytande och delaktighet i sam- hället är den samling om ungdomars villkor i som statsministern inbjöd ungdomsorganisationerna till där även ung- domsministern och demokratiministern medverkade. Samtalen handlade om hur regeringen skall stödja utvecklingen i samhället för att det ska bli ännu bättre för unga människor. I syfte att förbättra dialogen med unga människor genomfördes ett nytt ungdomsforum . Bakom inbjudan stod statsministern, ungdomsministern, demokratiministern, skolministern samt statsråden i Finans- respektive . Inför detta ungdomsforum har tre temamöten genomförts i dialog med ungdomar. På nationell nivå har också ungdomens riksdag genomförts två gånger, senast , till vilka samtliga gymnasieelever inbjuds att delta. Inför och under denna riksdag får eleverna skriva motioner, delta i en allmän politisk debatt och frågestund. En viktig roll för att stödja ungdomars inflytande och delaktighet i samhället utgör arbete. Myndighetens övergripande mål är att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt att verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. Ungdomsstyrel- sen arbetar sektorsövergripande och har en kontinuerlig kontakt med kommunerna när det gäller att följa ungdomars villkor i samhället. Dess arbete tar sig bl.a. uttryck i att fungera som en kunskapsbank i ungdoms- frågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdoms- arbetare och enskilda. Styrelsen anlägger också ett ungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden samt stödjer utvecklingsarbete inom organisationer och kommuner som arbetar med ungdomsfrågor. För att stärka barns och ungdomars inflytande och delaktighet i sam- hällsplaneringen har regeringen gett i uppdrag att tillsammans med , , och utveckla metoder för hur barns och ungdomars infly- tande skall förverkligas i kommuner i frågor som rör samhällsplanering och liknande frågor. Uppdraget har redovisats till regeringen och bereds inom . Enligt regeringens mening är det av stor vikt att en fortsatt process för att förstärka barns och ungdomars inflytande stimuleras. Den av rege- ringen tillkallade (dir. 1999:98) har därför fått i uppdrag att föreslå åtgärder som kan göra barn och ungdomar mer delaktiga i den kommunala demokratin och också ge barn och ungdomar bättre kunskaper om hur den kommunala förvaltningen och politiken fungerar. Kommittén skall även studera erfarenheterna i de försök som gjorts med kommunala ungdomsråd och ungdomsparlament och utifrån detta föra en diskussion om hur dessa kan användas i större utsträckning som ett sätt att öka ungdomars erfarenheter av och kunskap om den kommunala demokratin. Kommittén skall redovisa sina resultat till rege- ringen . 5.2.2 Barnets rätt att komma till tals i rättsprocessen m.m. Artikel 12 i erkänner barnets rätt att komma till tals i beslutssituationer som rör det enskilda barnet. Detta gäller såväl i dom- stolar som vid administrativa beslut som fattas av olika myndigheter. I dessa fall skall barnet särskilt beredas möjlighet att höras. I mål och ärenden enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) har den som är egen processbehörig- het. Barn som är skall höras om det kan vara till nytta för utredningen och barnet inte tar skada av att höras (36 § LVU). finns en särskild bestämmelse i 9 § socialtjänstlagen (1980:620) om att barnets inställning så långt möjligt skall klarläggas när en åtgärd rör ett barn. Vidare tillfördes utlänningslagen (1989:529) en bestämmelse (11 kap. 1 a §) om att barn i regel skall höras i samband med utredning vid ansökan om uppehållstillstånd. Uttryckliga bestämmelser om barnets rätt att komma till tals i mål och ärenden om vårdnad, i mål om umgänge och i adoptionsärenden infördes i . Genom vårdnadsreform gjordes bestämmelserna om barns rätt att komma till tals tillämpliga även på mål om barnets boende. Vidare markerades att barnets vilja inte endast är en omständighet att beakta vid bedömningen av barnets bästa utan ibland bör beaktas fristående från den bedömningen. Inom har utarbetats en konvention om utövande av barns rättigheter, European Convention on the Exercise of Children s Rights. Konventionen öppnades för undertecknande . har undertecknat konventionen men ännu inte ratificerat den. Syftet med konventionen är att förbättra barns ställning i familjerättsprocesser. Kon- ventionen är avsedd att vara ett komplement till och hjälpa länderna att genomföra på ett riktigt sätt. Inom övervägs f.n. vilka ändringar som behöver göras för att skall kunna ratificera konventionen. Möjligheten att ge barn rätt till juridiskt biträde i vissa särskilt konfliktfyllda vårdnads- och umgängestvister kommer att uppmärksammas i det arbetet (bet. 1998/99:LU18). reform om barns rätt att komma till tals, som redovisats i avsnitt 4.1, och vårdnadsreform skall utvärderas. I samband med utvärderingen kan det finnas anledning för regeringen att ta upp frågan om barns talerätt när det gäller vissa vårdnadsfrågor. 5.3 Demokratifostran och åtgärder mot främlingsfientlighet m.m. Allmänt Principen om alla människors lika värde och individers okränkbarhet är grundläggande i en demokrati. Rasism och andra former av intolerans är oförenliga med demokratin. har flera fall av grov brottslighet med koppling till nazistisk ideologi på ett förödande sätt drabbat enskilda. Sådana händel- ser utgör ett allvarligt hot mot den rättstrygghet som alla i vårt samhälle har rätt till, oavsett bakgrund eller ursprung. Likaså visar olika rapporter att det förekommer att individer eller grupper av individer diskrimineras på grund av sin etniska tillhörighet. Diskriminering på grund av kön, funktionshinder eller sexuell läggning är givetvis också oacceptabel. Arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering bedrivs i med höga ambitioner och är ett prioriterat område för regeringen. Regeringens arbete med dessa frågor bedrivs på olika sätt och på olika samhällsområden. En del av detta arbete berör frågan om demokratifost- ran, dvs. hur vi fostrar våra barn och ungdomar till demokrati. Även om demokratin inte är hotad i är det viktigt att föra denna diskussion för att motverka våld och för att understryka vikten av respekt och hän- syn i förhållandet mellan människor. I det breda folkbildnings- och dis- kussionsarbete som måste till för att motverka detta behövs det vuxna som är bra förebilder för barn och ungdomar, men det behövs också engagerade barn och ungdomar. I skollagen (1985:1100) stadgas att verksamheten skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Inom pågick det s.k. Värde- grundsprojektet. Projektet syftade till att lyfta fram samhällets grundläg- gande värden, som också kommer till uttryck i läroplanerna, som bl.a. människolivets okränkbarhet, solidaritet och människors lika värde. Det handlade också om en strategi för hur vuxna skall få igång en dialog med barn och ungdomar om dessa frågor. uppbär ett 60-tal ungdomsorganisationer ett s.k. grundbidrag. För att en skall kunna beviljas bidrag krävs enligt för- ordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer att målen för statsbidragen är uppfyllda. Ett av målen tar just sikte på ung- domars demokratiska fostran, vilket bl.a. innebär att ungdomarna själva skall ha inflytande över och styra sin verksamhet. Detta har lett till att många organisationer bildat egna, självständiga, ungdomsorganisationer. Pågående initiativ och åtgärder Regeringen har beslutat att utarbeta en handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Ett antal av de åtgärder som skall ingå i handlingsplanen berör också barn och ungdom. Ett sådant exempel är att regeringen har uppdragit åt att bygga upp en nationell kunskapsbank för metoder för och erfarenheter av arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering inom olika samhällssektorer och på olika nivåer. Regeringen har vidare beslutat att satsa ur All- männa arvsfonden till utveckling av ungdomsföreningars lokala insatser mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Härutöver har regeringen beviljat medel för att genomföra en utbildning för 100 ungdomar för att underlätta för dessa att i sina vardagsmiljöer fungera som ambassadörer mot främlingsfientlighet och rasism. 5.4 Inriktningen på det fortsatta barnkonventionsarbetet Propositionen med en strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (prop. 1997/98:182) har inneburit en kraftsamling i arbetet med att utveckla barnpolitiken i . Som framgått ovan pågår ett intensivt arbete med att genomföra barnkonven- tionen på olika nivåer över hela . Det finns ändå anledning att blicka framåt bl.a. för att de processer som startats ständigt genererar nya frågor och behov. Barnkonsekvensanalyser Det arbete som pågår med att utveckla samordning av barnfrågorna med utgångspunkt i har kommit en bit på väg. Ett viktigt kommande steg är att bättre utnyttja de instrument för myndighetsstyrning som finns i bl.a. i syfte att i större utsträckning få in ett barnperspektiv i myndighetsbeslut och i uppfölj- ningen av dem. Det bör också finnas ett tydligare barnperspektiv när uppdrag ges till myndigheter att utvärdera förändrad lagstiftning. Ett annat område som behöver utvecklas är barnperspektivet i den stat- liga budgetprocessen. Målsättningen bör vara att de resurser som väsent- ligt påverkar barns liv skall vara urskiljbara på ett sådant sätt att de kan bli föremål för politiska prioriteringar. pågår ett arbete med att utforma en gemensam verksamhetsstruktur för styrning i staten. De sektorsövergripande områdena, av vilka barnområdet är ett, skall definieras på ett sådant sätt att det enkelt går att följa verksamheten inom området inom hela . Inom ramen för detta projekt har ansvaret för att tillsammans med berörda depar- tement uppnå det beskrivna syftet. Barns och ungdomars inflytande Ytterligare ett område som behöver utvecklas är barns och ungdomars möjlighet att få klaga på offentliga verksamheter och beslut som rör dem och att få föra fram synpunkter inom de områden som påverkar deras vardag. Ett alternativ kan vara att det lokalt tillsätts ombudsfunktioner eller liknande för att ta till vara barns och ungdomars intressen i den lokala beslutsprocessen. kommer att få i uppdrag att utveckla en normalinstruktion för sådana lokala barnombudsmannafunk- tioner, som sedan kommunerna fritt kan använda sig av. En särskild fråga är vilka former skall använda för att föra en dialog med barn och ungdomar. En process kring denna fråga har redan påbörjats, men olika departement har nått olika långt; särskilt när det gäller dialogen med de yngre barnen. Det är därför angeläget att arbetet fortsätter. avser därför att bjuda in barn och ungdomar till en diskussion kring hur deras synpunkter på bästa sätt kan inhämtas. Det traditionella remissförfarandet i samband med betänkanden, rap- porter och liknande bör också utformas så att barn- och ungdomsgruppers synpunkter kan tas med på ett rimligt sätt. som studiemoment vid högskolestudier I och med att ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter har den åtagit att sprida information om konventio- nen. Det har visat sig att konventionen är ett mycket effektivt instrument för att bevaka barns intressen och att barnperspektivet finns med i offent- liga beslutsprocesser. Detta gör det än viktigare att konventionen är väl känd av barn, ungdomar och av dem som professionellt arbetar med barn. På många universitet och högskolor har det påbörjats ett förtjänstfullt arbete med att använda som ett direkt underlag i undervisningen. Då handlar det inte bara om kunskaper om det bokstav- liga innehållet i olika artiklar, som om intentionerna bakom konventionen och hur den kan användas i det praktiska arbetet för att förbättra kvalite- ten på det. Detta arbete behöver nu spridas så att konventionen systematiskt an- vänds i undervisningen för blivande yrkesutövare som kommer att arbeta med barn eller vars beslutsfattande berör barn i betydande utsträckning. Det gäller yrkesgrupper som direkt arbetar med barn såsom förskollärare, fritidspedagoger, lärare och socialarbetare likaväl som de vars arbete på annat sätt är viktigt för barn som jurister, samhällsplanerare, läkare, jour- nalister, arkitekter m.fl. bör därför få i uppdrag att kartlägga hur barnkonven- tionen används samt att lämna förslag på hur konventionen kan ges en bred spridning inom högskoleväsendet. I den tidigare lagda propositionen om en förnyad lärar- utbildning (prop. 1999/2000:135) framhåller regeringen vikten av att de blivande lärarna i sin utbildning får kunskap om och förbereds på att arbeta så att barnets rättigheter tillvaratas i skola och samhälle. Översynen av verksamhet och organisation () har en viktig roll när det gäller att påbörja och samordna insatser för att genomföra i och för att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen i olika sam- manhang. Det är viktigt att det arbete som bedrivs av BO förstärks och effektiviseras. En särskild utredning har därför haft i uppdrag att lämna förslag till hur BO skall kunna stärkas. Utredningen presenterade sina förslag i betänkandet företrädare för barn och ungdomar (SOU 1999:65). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen planerar en proposition . Barns lek- och utemiljö Barns fria lek är viktig för deras hela utveckling. Därom råder en bred enighet bland forskare och praktiker som arbetar med barn. Detta gäller inte bara de små barnen, utan även skolbarnen behöver leka, bl.a. för att befästa de kunskaper de får i skolan. Barn behöver utrymme för sin fria lek både tidsmässigt och i form av lämpliga lekmiljöer. Det är många som menar att barnens liv i det moderna samhället rutats in alldeles för mycket. Tiden för drömmar, fantasier och äventyr har begränsats påtagligt. Detta är värt att fundera över för föräldrar och förskole- och skolpersonal. Det moderna samhället har begränsat ytorna för barns lek. Alltfler barn bor i städer, vilket i sig innebär begränsningar. Trafik och andra yttre faror begränsar också barnens liv.