prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Målet är att ha en databas som kan ge snabb och sammanhållen redovisning av ekobrottsbekämpningen i landet, uppgifter om brottseffekter och myndighetsåtgärder samt information om nya former av ekonomisk brottslighet. *Arbetsproduktivitet (exkl. ) har arbetsproduktiviteten inom åklagarväsendet ökat och antalet avslutade ärenden har varit oförändrat trots att antalet inkommande ärenden fortsatt att minska. Det som förändrats är att antalet faktiskt årsarbetande minskat . minskade antalet kanslianställda med 192 personer. Antalet anställda minskade också genom anställningsstoppet för åklagare under 1996-1997. Överföringen av resurser till innebar en minskning med i genomsnitt 64 årsarbetande . En oförändrad nivå på avslutade ärenden, minskade kostnader och en minskning av faktiska årsarbetare ger en minskad styckkostnad och en ökad arbetsproduktivitet. Enligt Riksåklagaren har produktivitetsökningen varit möjlig på grund av betydande arbetsinsatser av personalen. En annan förklaring är moderniseringen och rationaliseringen av organisation och arbetsmetoder. Produktionen har på det sättet kunnat bibehållas på en hög nivå. 5.3.7 Regeringens bedömning *Verksamhetsmålen Genom åklagarreformen 1996 skapades en åklagarorganisation som var effektivare, mer flexibel och mindre sårbar än den tidigare. har åklagarväsendet utvecklat organisationen och arbetsmetoderna samt tillämpat nya former för ledning och styrning av verksamheten. Arbetet har varit inriktat på att anpassa organisationen till omvärldens krav och finna de bästa formerna för att bekämpa den alltmer komplicerade brottsligheten i samhället. De senaste årens verksamhetsresultat pekar på en fortsatt positiv utveckling. Regeringen bedömer att förändringsprocessen inom åklagarorganisationen är framgångsrik och att de mål som slagits fast för verksamheten i stort sett uppfyllts. Åklagarväsendet har lagt ner stora resurser på de prioriterade områdena. Det är viktigt att ambitionsnivån är hög när det gäller att effektivisera verksamheten på dessa områden ytterligare, bl.a. när det gäller lagföringsprocent och genomströmningstider. Vid bedrivs det operativa arbetet i nära arbetsgemenskap mellan åklagare, poliser, ekonomer och personer med särskild kompetens på IT-området. Erfarenheterna av att de olika personalkategorierna är samlokaliserade och arbetar nära varandra är goda. Inom myndigheten pågår också ett intensivt arbete för att ytterligare förbättra utrednings- och stabsverksamheten. Flera projekt har inletts som inger gott hopp om att verksamheten nu efter uppbyggnadskedet skall fortsätta att utvecklas på det sätt som avsetts med reformen. Regeringen anser att inrättandet av Ekobrotts- myndigheten har skapat goda förutsättningar för en effektivare ekobrottsbekämpning. Myndigheten har ett behov av ytterligare rekrytering för att de nya arbetsformerna skall kunna utvecklas enligt planerna. Redan de siffror som finns att tillgå om verksamhetsresultatet för ger vid handen att det finns anledning att se fram mot goda verksamhetsresultat från myndigheten. *Ärendebalanser och lagföringsprocent Det är glädjande att ärendebalanserna har minskat och att åklagarväsendet avslutat fler ärenden än vad som kommit in. Det är också positivt att lagföringsandelen har fortsatt att öka trots att det fanns färre åklagare och betydligt färre kanslianställda än . Att arbetsproduktiviteten har ökat kan delvis förklaras av att de senaste årens omfattande metod- och IT-utvecklingsarbete nu börjar ge resultat. Genomströmningstiderna har ökat för nästan alla brottstyper . Enligt Riksåklagaren har de förhållandevis långa genomströmningstiderna sannolikt berott på att åklagarmyndigheterna har arbetat av ärendebalanser och då avslutat många äldre mål. Enligt regeringens bedömning bör det vara möjligt att väsentligt minska genomsnittstiden för ett beslut i åtalsfrågan när det gäller en färdig förundersökning om våldsbrott. Riksåklagaren har förklarat att en sådan målsättning finns redan för . har genomströmningstiderna minskat något. har antalet inkommande ärenden minskat med . Minskningen tenderar att fortsätta. Riksåklagaren analyserar i samarbete med vad den minskade ärendeinströmningen beror på. avskrevs inom åklagarväsendet av de färdiga förundersökningarna, varav med motiveringen att brott inte kunde styrkas. I färdiga ärenden om våldsbrott var andelen avskrivningsbeslut generellt hög, . Riksåklagaren avser att undersöka orsakerna till detta och genomföra de åtgärder som krävs för att ytterligare effektivisera utredningsverksamheten. Sådana åtgärder är viktiga för allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Det pågående metod-, IT- och kompetensutvecklingsarbetet inom åklagarväsendet syftar till kortare genomströmningstider och en minskad avskrivningsandel när det gäller färdiga förundersökningar. Åklagarväsendets och polisens gemensamma arbete för att förbättra förundersökningarnas kvalitet och effektivisera utrednings-arbetet är också ett viktigt led i den utvecklingen. 5.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 5.5 Pågående och planerade förändringar inom åklagarväsendet Regeringen slår fast att arbetet med att effektivisera och modernisera åklagarverksamheten skall fortsätta. Moderniseringen skall utgå från ett medborgarperspektiv och från en helhetsyn på rättsväsendet. Utvecklingen på flera brottsområden har fört med sig att det ställs allt högre krav på åklagarna bl.a. när det gäller kompetensnivå, ett aktivt förundersökningsledarskap samt ett ökat helhetsengagemang i brottsbekämpningen. Därför är det viktigt med kompetens-, metod- och IT- utveckling inom åklagarorganisationen. Det är också nödvändigt att åklagarväsendet och polisen vidareutvecklar de gemensamma arbetsmetoderna och formerna för intensifierad samverkan. Initialt har samarbetet mellan åklagarväsendet och polisen främst inneburit att utredningsverksamheten vid närpolisen har effektiviserats. bör samarbetet också leda till en effektivare bekämpning av den grövre kriminaliteten. 5.5.1 Miljöbrottslighet *Kampen mot miljöbrott skall utvecklas inom ramen för en ny organisation konstaterar att bekämpandet av miljöbrott är ett viktigt led i arbetet med att skydda miljön. Det är därför nödvändigt att det inom åklagarväsendet byggs upp en flexibel orga- nisation för en effektiv handläggning av de svårutredda miljöbrotten. En så- dan utveckling förutsätter att det finns åklagare och poliser som har hög kompetens på miljö- brottsområdet. Riksåklagaren har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till effektivare utredning av miljöbrott (Riksåklagarens , ). Rapporten har remissbehandlats. Riksåklagaren har kommit in med en skrivelse till regeringen med preciseringar till förslaget om hur en miljöbrottsorganisation kan utformas. Regeringen ansluter sig till Riksåklagarens förslag och har uppdragit åt Riksåklagaren att förbereda inrättandet av en ny och flexibel organisation för miljöbrottsbekämpning. Riksåklagaren bedömer att det skall finnas totalt 14 åklagare för miljöbrottsbekämpning. Den geografiska placeringen av dessa åklagare bör enligt Riksåklagaren göras på ett sådant sätt att ett dagligt och nära samarbete med polisens utredare kan utvecklas. Regeringen kommer därför att för satsa på en effektivisering av miljöbrottsbekämpningen. Inom åklagarväsendet finns ett stort behov av utbildning och kompetensutveckling när det gäller frågor som rör miljöbrottsbekämpningen. Regeringen anser att ambitionsnivån i reformarbetet måste vara hög. Alla myndigheter inom åklagarväsendet och polisen skall ha ett operativt ansvar för miljöbrottsbekämpningen. skall dock inte ha något sådant ansvar med undantag för de situationer när det finns sådana samband mellan utredningar om ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet att det är lämpligast att gemensam handläggning sker där. Riksåklagaren skall ha ett samordningsansvar för miljöbrottsbekämpningen och bestämmer närmare hur samordningen skall ske. Det skall hos Riksåklagaren finnas en central enhet som främst skall svara för samordningen inom miljöbrottsbekämpningen. Enheten skall dessutom, i den omfattning som Riksåklagaren bestämmer, biträda vid handläggningen av svårutredda brott mot miljön. Endast i undantagsfall bör enheten själv ansvara för handläggningen av utredningar om brott mot miljön. För att miljöbrottsbekämpningen skall fungera effektivt är en fördjupad samverkan mellan polis, åklagare och tillsynsmyndigheter nödvändig. Riksåklagaren avser att i samarbete med ta fram kompetensutvecklingsplaner för åklagare och poliser som arbetar med miljöbrottsutredningar liksom för samverkan om miljöbrottsbekämpning. Enligt Riksåklagaren bör en grundläggande utbildning genomföras för alla åklagare och poliser som handlägger utredningar om brott mot miljön. En sådan utbildning bör enligt Riksåklagaren vara helt eller delvis öppen för personal från bl.a. tillsynsmyndigheterna, och räddningstjänsten. 5.5.2 Bekämpning av ekonomisk brottslighet *Uppbyggnaden av skall fullföljas och myndighetens verksamhet skall utvecklas Den ekonomiska brottsligheten är ett allvarligt hot mot näringslivets funktion och den enskildes trygghet i ekonomiska sammanhang. Att bekämpa ekobrott effektivt ställer stora och speciella krav på bl.a. kompetens och arbetsmetoder, inte minst när det gäller myndighetssamarbete. är särskilt anpassad för denna speciella form av brottsbekämpning. befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Det är viktigt att organisationsarbetet fullföljs och att myndigheten byggs ut enligt planerna. Det är också viktigt att utvecklingen av arbetsmetoder och specialistkompetens inom ekobrottsbekämpningen fortsätter. Det handlar inte bara om att förbättra det operativa, brottsutredande arbetet med åklagare, poliser och olika slag av specialister i nära samverkan. Också uppbyggandet av de nationella stabsfunktionerna skall fortsätta för att göra till ett kompetens- och i fråga om ekobrott och ekobrottsbekämpning. Statsmakterna, myndigheter och näringsliv behöver fortlöpande information om ekobrottsligheten och tidiga varningssignaler om nya brottsformer och brottsliga metoder. De nationella stabsfunktionerna skall tillhandahålla sådan information. EU-bedrägeridelegationen har föreslagit att delegationen skall avvecklas och att successivt, under längst fr.o.m. , skall ta över ansvaret för att samordna skyddet för gemenskapernas finansiella intressen. Det gäller frågor om utvecklingen av oegentligheter med EU-medel i samt åtgärder för att att hindra och beivra sådant fusk. föreslås även ta över rollen som kontaktmyndighet till EU- kommissionens bedrägeribekämpningsbyrå (). Vidare föreslås att ett särskilt råd knyts till för att säkra fortsatt god samverkan mellan de berörda myndigheterna inom området. Delegationens förslag innebär att skall bedriva den nya verksamheten i hela landet inom såväl det administrativa som det straffrättsliga området. Regeringen delar delegationens slutsatser att är den bäst lämpade myndigheten att ta över delegationens arbete och att ett organ för samarbete mellan berörda myndigheter bör inrättas. För att genomföra förslaget avser regeringen att genomföra nödvändiga förändringar i Ekobrotts- myndighetens instruktion. Kostnaden för den nya verksamheten beräknas till . Sammanlagt tillförs anslag från anslag inom andra utgiftsområden (se avsnitt 5.6). Resterande finansieras inom anslag. 5.5.3 Bekämpning av grov och gränsöverskridande brottslighet *Åklagarväsendet skall fortsätta att utveckla bekämpningen av grov och gränsöverskridande brottslighet i samarbete med polisen Enligt regeringens bedömning är det nödvändigt att åklagarväsendet organiseras på ett sådant sätt att bekämpningen av den grova och gränsöverskridande brottsligheten blir ännu effektivare. Åklagarna har en ledande och betydelsefull roll i sådana brottsutredningar. Det ställs därför stora krav på dem bl.a. i fråga om specialkompetens och helhetsengagemang i utredningsverksamheten som bör ske i nära samarbete med polisen. Riksåklagaren har i verksamhetsplanen uppdragit åt åklagarmyndigheterna att vidta särskilda åtgärder mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Uppdraget till myndigheterna innefattar åtgärder eller förslag i fråga om organisation, arbetsformer och kompetens för bekämpningen av sådan brottslighet. De förslag som har kommit in till Riksåklagaren från åklagarmyndigheterna avser huvudsakligen åtgärder för att höja åklagarkompetensen på området och förbättra förutsättningarna för en förstärkt samverkan med polisen. Riksåklagaren har ännu inte tagit slutlig ställning till hur organisationen av den verksamheten bör byggas upp, men har beslutat att uppdra åt kvalificerade specialiståklagare att vid varje myndighet bygga upp funktioner för bekämpning av grov, organiserad och gränsöverskridande brottslighet. Regeringen anser att det är viktigt att förändringsprocessen på området fortsätter. Det är också viktigt att Riksåklagaren och gemensamt fortsätter att verka för att finna lämpliga samarbetsformer för att effektivare bekämpa den grova gränsöverskridande brottsligheten. 5.5.4 Skyddet för kvinnor och barn har bedrivit ett väl planerat och ambitiöst utvecklingsarbete för att effektivisera bekämpningen av de våldsbrott som begås i hemmen mot framför allt kvinnor och barn. Det är en angelägen uppgift för åklagarorganisationen att fortsätta och intensifiera utvecklingsarbetet för att förbättra de samlade åtgärderna mot denna brottslighet. För att effektivt bekämpa brottslighet av detta slag krävs ett väl utvecklat samarbete med såväl andra myndigheter som frivilligorganisationer. I enlighet med Riksåklagarens allmänna råd om ledningen av förundersökning i brottmål (1997:12) leder oftast åklagaren utredning om brott som innefattar våld mot närstående kvinna, även om brottet inte är grovt. Åklagarna fyller således en viktig funktion när det gäller att i aktiv samverkan med polisen vidta snabba och adekvata åtgärder för att säkerställa en hög utredningskvalitet i den här typen av utredningar. Det är också viktigt att det finns väl fungerande arbetsrutiner mellan polis och åklagare bl.a. när det gäller att snabbt få fram ett underlag för ett eventuellt beslut om straffprocessuella tvångsmedel eller om besöksförbud. Det är åklagaren som är behörig att fatta sådana beslut. Regeringen har i regleringsbrevet för gett Riksåklagaren i uppdrag att tillsammans med se över och förbättra rutinerna i ärenden om besöksförbud. Myndigheterna skall i arbetet beakta förslag i dessa delar (SOU 1998:40) och i samband med årsredovisningen för redovisa de åtgärder som har vidtagits. Riksåklagaren och bedriver ett gemensamt arbete i dessa frågor och har bl.a. utarbetat en handbok i brottsofferfrågor. Dessutom pågår ett analysarbete av material som har samlats in. Det arbetet kommer att resultera i en översyn av de föreskrifter som Riksåklagaren utfärdade (1997:7). Frågan kommer också att behandlas under en planerad seminarieserie tillsammans med polisen. 5.5.5 Brott med inslag av rasism, främlingsfientlighet eller homofobi Regeringen understryker vikten av att åklagar- och polisväsendet ägnar särskild uppmärksamhet åt brott med rasistiska inslag. Åklagarväsendet har vidtagit flera åtgärder för att mer effektivt bekämpa brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. Regeringen anser att ambitionsnivån inom åklagarorganisationen skall vara fortsatt hög när det gäller att förbättra metoderna för utredning av sådana brott. Det är också angeläget att åklagarorganisationen utvecklar effektiva utredningsmetoder för brott med homofobiska inslag. En viktig förutsättning för utvecklingsarbetet är att samarbetet mellan åklagare och polis förbättras ytterligare. Regeringen konstaterar också att det är viktigt att åklagarna får kontinuerlig utbildning i frågor om bekämpning av brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. 5.5.6 Internationellt arbete *Det internationella samarbetet skall förbättras Regeringen lägger stor vikt vid att arbetet med att utarbeta nya instrument för ett förbättrat rättsligt samarbete över gränserna fortsätter. Den gränsöverskridande brottslighetens utveckling kräver ett utökat gränsöverskridande samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna. Riksåklagaren deltar aktivt i EU:s arbete med att genomföra den s.k. aktionsplanen mot organiserad brottslighet samt i det europeiska nätverk som inrättats för att förbättra det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna. Kontaktpersonerna i nätverket skall kunna förse sina motsvarigheter i andra medlemsstater med praktisk information om rättssystemet. Riksåklagaren deltar också i arbetet med en rättsliga samarbetet inom EU. Åklagarväsendet medverkar i ökad omfattning i utvecklingssamarbetet på rättsområdet med , , och . Rättsutvecklingssamarbetet syftar till att underlätta för dessa länder att bli medlemmar i . Riksåklagaren har åtagit sig det svenska samordningsansvaret för , , , Brottsförebyggande rådets samt medverkan i det mellan Kom- missionen och gemensamma pro- grammet Octopus II. Syftet med programmet är att förstärka ländernas insatser mot korruption och organiserad brottslighet. De nordiska riksåklagarna träffas regelbundet för att se över det nordiska rättshjälpsamarbetet. Efter initiativ av i Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i bildades ett särskilt Östersjösamarbete för åklagare. Det senaste Riksåklagarmötet inom ramen för det samarbetet hölls . Riksåklagarna beslutade då att arbetet med att höja kompetensen inom rättshjälp i brottmål skulle fortsätta. Som en del av det arbetet har en handbok om inbördes rättshjälp i brottmål och utlämningsfrågor färdigställts och reviderats. Ett antal arbetsgrupper har bildats som arbetar med samarbetsfrågor rörande rättshjälp i brottmål, penningtvätt, miljöbrott samt handel med och sexuella övergrepp mot kvinnor och barn. Nästa Östersjöriksåklagarmöte äger rum i . 5.5.7 Kompetensutveckling *Kompetensen inom åklagarväsendet skall vara hög Det är nu viktigt att konsolidera och gå vidare med det omfattande reformarbetet. Regeringen konstaterar därför bl.a. att utbildning och återkommande möjligheter till kompetensutveckling för åklagare och andra personalkategorier inom åklagarorganisationen skapar en effektivare organisation och inspirerar till en högre ambitionsnivå i arbetet. Det är också nödvändigt att åklagarna har en hög kompetensnivå för att kunna utöva aktiv förundersökningsledning i svåra utredningar om t.ex. miljöbrottslighet, ekobrottslighet, grov organiserad brottslighet eller IT-relaterad brottslighet. Regeringen finner det därför nödvändigt att tilldela åklagarväsendet ytterligare resurser för kompetensutvecklingsinsatser. Det långsiktiga reformarbete som pågår inom åklagarväsendet kommer att medföra behov av ytterligare resursförstärkningar budgetåren 2001 och 2002 för att bygga upp och förstärka kompetensen på alla nivåer inom åklagarorganisationen. har gjort en omfattande översyn av åtgärder som är betydelsefulla för att utveckla en hög kompetens inom åklagarorganisationen. Arbetet har i första hand inriktats på att skapa en ny åklagarutbildning som är anpassad till de krav som brottslighetens utveckling och den ökade internationaliseringen ställer. Grundutbildningen för åklagare har reformerats i grunden. Praktikutbildningen har förstärkts och den teoretiska utbildningsdelen genomförs i en serie kurser, Åklagarkurs I-IV, som vardera omfattar 3-4 veckors internatutbildning. har ett projekt för att etablera en kvalificerad reguljär vidareutbildning för åklagare gått in i en genomförandefas. har avsatts för utbildningssatsningen. Riksåklagaren har angett att det är av strategisk vikt för brottsbekämpningen att hålla den nivån på kompetensutvecklingen . I det nya utbildningsprogrammet har också en principiell plan upprättats för utvecklingen av chefsrollen. Programmet innehåller bl.a. en grundkurs för nya chefer och idéseminarium i ledarskap. har 60 specialisttjänster inrättats inom åklagarväsendet. Tanken är att de skall förstärka kompetensen inom vissa angelägna områden, t.ex. när det gäller miljöbrott och vissa grova våldsbrott. Dessa åklagare kommer att genomgå särskild utbildning. Det finns ett stort behov av utbildning och kompetensutveckling inom . De områden som myndigheten har riktat in sig på är ekoutbildning för åklagare, poliser och ekonomer, , arbetsledarutbildning för kansliföreståndare samt framtagande av ett chefsutvecklingsprogram. 5.6 Anslag B1 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 615 000 2000 Förslag 694 997 2001 Beräknat 715 493 1 2002 Beräknat 726 471 2 1 Motsvarar 704 997 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 704 997 tkr prisnivå. Vid utgången av hade åklagarorganisationen utnyttjat anslagskrediten med . förbrukade åklagarorganisationen , vilket innebar att ett anslagssparande om hade byggts upp vid utgången av . De senaste årens ekonomiska obalans är därmed över. Utfallet för samt prognosen för återstoden av innevarande år pekar på att det ekonomiska läget kommer att vara fortsatt gott vid utgången av . Regeringens överväganden Slutsatser skall ges ekonomiska förutsättningar att fullfölja det omfattande reformarbete som genomförts . För tilldelades åklagarorganisationen som en engångsvis satsning på bland annat kompetensutveckling och till att ytterligare utveckla samverkan med polisen. Regeringen gör bedömningen att en särskild satsning på kompetensutveckling är nödvändig även för . Av den anledningen har åklagarorganisationens anslag justerats upp engångsvis med på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnittet om tilläggsbudget i volym 1). Vidare kräver den nya organisationen för bekämpning av miljöbrottslighet ökade resurser. Mot bakgrund av detta anser regeringen att åklagarorganisationen skall tillföras och respektive 2002 från den ramhöjning på för rättsväsendet som aviserades ekonomiska vårproposition. Till följd av att verksamhetsområde utvidgats med och minskas åklagarorganisationens anslag med , vilket motsvarar kostnaden för den personal som tar över från åklagarorganisationen. höjs anslaget B 1 med motsvarande belopp (se avsnittet om tilläggsbudget i volym 1). Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.3 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 1999 620 140 Pris- och löneomräkning 15 375 Ändringar m. a. a. tidigare beslut -10 000 Rampåverkande överföringar, nettoförändring 12 048 Engångsvisa överföringar, nettoförändring 0 Justering av 57 434 Anslag 2000 694 997 Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3. B2 5.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 216 000 2000 Förslag 250 933 2001 Beräknat 264 818 1 2002 Beräknat 268 881 2 1 Motsvarar 260 933 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 260 933 tkr prisnivå. anslag uppgick till . Förbrukningen uppgick till . Vid utgången av hade man således byggt upp ett anslagssparande om . Prognosen för visar att anslagssparandet kommer att minska till ca vid utgången av . Sammantaget betyder det att ekonomiska situation vid utgången av kommer att vara god. Regeringens överväganden Slutsatser I enlighet med budgetproposition (prop. 1998/99:1, utg.omr. 4, bet. 1998/99:JuU1, rskr. 1998/99:80) har tillförts för perioden - 2001, fördelat på och respektive . Resurstillskottet var nödvändigt för att ge förutsättningar för att klara en alltmer komplicerad brottslighet och kunna ha den offensiva roll inom ekobrottsbekämpningen som samhället kräver. För att ge förutsättningar för att kunna fullfölja uppbyggnaden av myndigheten anser regeringen att ytterligare resursförstärkningar är nödvändiga.