prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Om den efterlevande uppbar folkpension i form av efterlevandepension (reformerad efterlevandepension eller änkepension) eller om dödsfallet som grundar rätt till efterlevandepension inträffade i , skall 90-procentstillägget och garantipensionen alltjämt anses grundad på en bosättningstid (punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1279) om ändring i AFL). Emellertid föreslår vi en förändring vad avser beräkningen av garanti- pensionen om den avlidne inte kan tillgodoräknas bosättningstid respektive med tillgodoräknade pensionspoäng. Folkpension betalas ut i förhållande till antalet år med tillgodoräknad bosättningstid eller år med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension. Detta innebär att om den avlidne exempelvis endast tillgodoräknats bosättning (inklusive framtida beräknad bosättningstid) utges pensionen med 20 40-delar av hel sådan pension. Motsvarande avkortning föreslår regeringen också för beräkningen av garantipension till omställningspension som kommer att beviljas på grund av dödsfall som inträffar efter ikraftträdandet av våra förslag. Om motsvarande skulle gälla även för beräkning av garantipension till dem som beviljas garantipension till omställningspension på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet, skulle emellertid flertalet för- månsberättigade komma att få sin nettopension sänkt. Detta har sin för- i att dagens skatteregler för pensionärer, är konstruerade på så sätt att hänsyn endast tas till den pension som faktiskt betalas ut. Huruvida pensionen betalas ut oavkortad eller inte saknar betydelse; kort uttryckt SGA är inte 30-dels eller 40-dels beräknat. SGA:s grundnivå och avtrappningsintervall är desamma för dem som har en oavkortad folkpen- sion som för dem som har en avkortad sådan. Vid taxering redu- ceras SGA av den del av uppburen pension som överstiger avdragsbeloppet (1,5232 prisbasbelopp vid taxering). När det gäller personer med avkortad pension tillämpas denna regel i praktiken så att reduktionen för pensionsinkomster över avdragsbeloppet sker från denna nivån och inte från den lägre SGA-nivån för faktiskt uppburen folkpension och pensionstillskott. Det är först när skillnaden mellan högsta för alla gällande och det för den pensionsberättigade beräknade högsta SGA är bortreducerad som en reell reduktion av hans eller hennes grundavdrag sker. Dock gäller ett allmän förbehåll att SGA inte kan vara högre än den pension som betalas ut och som också påverkar avdraget, exempelvis folk- och tilläggspension. Genom att de mer förmånliga skattebestämmelserna för pensionärer inte kommer att finnas kvar, skulle en avräkning av garantipensionen motsvarande den som gäller för folkpension, för de som redan uppbär folkpension i form av omställningspension, innebära att de skulle kunna få sin nettopension sänkt. Eftersom det är regeringens utgångspunkt att övergångsbestämmelser- na skall utformas på sätt så att den som vid ikraftträdandet redan uppbär efterlevandepension skall få vidkännas anpassningen av efterlevandepen- sioneringen till det reformerade ålderspensionssystemet i så liten omfatt- ning som möjligt, anser vi att en försämring som beskrivits inte kan accepteras. För att lösa detta har regeringen funnit att minskningen av garantipensionen måste göras på ett annat sätt än som gäller , dvs. avkortningen på grund av bristande bosättningstid eller färre än med pensionspoäng måste ske med ett lägre belopp. Detta görs lättast genom att garantipensionens basnivå och avtrappningsintervall, i stället för att den kvotdelsberäknas, minskas med en viss procentsats om understiger 40 respektive . Regeringen föreslår därför att om den avlidnes faktiska eller den fram- tida beräknade bosättningstiden i , understiger skall, garan- tipensionens basnivå och avtrappningsintervall minskas som understiger innan avräkning mot omställningspension- en görs. Om garantipensionen istället skall baseras på grundval av den avlidnes tillgodoräknade år med pensionspoäng för tilläggspension, och den avlidne inte kan tillgodoräknas med faktiska eller antagna pen- sionspoäng, skall garantipensionens basnivå och avtrappningsintervall istället minskas som understiger 30. Härigenom kommer personer som vid ikraftträdandet redan uppbär omställningspen- sion i huvudsak inte att vidkännas någon sänkning av utgående pension. Motsvarande regler föreslås också gälla för kvinnor som har rätt till änkepension på grund av dödsfall och personer som an- tingen beviljats särskild efterlevandepension eller vars rätt till särskild efterlevandepension uppkommit . Utbetalning av pension, m.m. De föreslagna reglerna kommer att innebära att den del av omställ- ningspensionen som efter ikraftträdandet kommer att bestå av tilläggs- pension beräknad enligt bestämmelserna i bör exporteras oavsett i vilket land den efterlevande är bosatt och oavsett den efterlevandes med- borgarskap. Detsamma bör gälla för motsvarande antal 30-delar av 90- procentstillägget. Till den del tillägget är 40-delsberäknat, skall det emellertid enligt huvudregeln kunna utbetalas endast så länge den efter- levande är bosatt i . Denna regel kommer emellertid inte att kunna upprätthållas i förhållande till annat EU/EES-land. Om den efterlevande är bosatt eller bosätter sig i ett annat medlemsland skall, alltså ett 30-dels- eller 40-delsberäknat tillägg, jämte garantipension, betalas ut i samma omfattning som om den efterlevande varit bosatt i . Enligt nuvarande regler finns möjlighet att i vissa fall efter dispens be- tala ut folkpension till bl.a. en efterlevande som har börjat uppbära sådan pension, även om rätten till folkpension skulle upphöra till följd av bo- sättning utomlands. Motsvarande bestämmelse har förts in i SofL. Som redovisats i avsnitt 9.5. gör regeringen den bedömningen att garantipen- sion till omställningspension skall föras in i SofL såsom en bosättnings- baserad förmån. Härav kommer då att följa att bestämmelserna i nämnda lag om utbetalning m.m. vid utlandsvistelse skall gälla även för garanti- pension. På samma sätt som garantipension till omställningspension under vissa närmare angivna förutsättningar skall betalas ut utomlands, kommer även 90-procentstillägget, till den del det har beräknats på den avlidnes bosättningstid i , att omfattas av dispensregeln i SofL. Nödvändiga ändringar i SofL kommer regeringen att återkomma till i en senare proposition. Bostadstillägg till omställningspension Vad regeringen anfört i avsnitt 9.4.1 om BTP till omställningspension som kommer att beviljas på grund av dödsfall efter utgången av har, enligt regeringens bedömning, bärighet även avseende BTP till om- ställningspension som beviljats eller kommer att beviljas på grund av dödsfall före . Regeringen lämnar därför nu inte något förslag angående BTP till efterlevande som beviljats eller kommer att beviljas omställningspension på grund av dödsfall före . 10 Särskild efterlevandepension och garantipension 10.1 Avveckling av särskild efterlevandepension för framtiden Regeringens förslag: Efter utgången av skall särskild efter- levandepension inte kunna beviljas. Utredningens förslag: Stämmer inte överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att särskild efterlevandepension skulle kunna be- viljas även efter ikraftträdandet av det anpassade efterlevandepensions- systemet enligt regler som i huvudsak stämmer överens med nuvarande bestämmelser. Dock ansåg utredningen att särskild efterlevandepension skulle avskaffas för framtiden men ansåg sig förhindrad att lämna ett så- dant förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser och organisationer som har yttrat sig över förslaget anser att förmånen bör avskaffas eller att frågan härom bör utredas vidare. Härvid har synpunkter framförts som att om avsaknaden av förvärvsmöjligheter beror på medicinska orsaker bör frågan lösas inom förtidspensioneringen och om den beror på andra or- saker bör den kunna lösas inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen. Skälen för regeringens förslag: Särskild efterlevandepension kan utges om villkoren för rätt till omställningspension är uppfyllda och den efterlevande alltsedan makens död haft svårigheter att försörja sig själv. Den särskilda efterlevandepensionen utges först efter det att rätten till omställningspension inklusive förlängd sådan upphört. En ytterligare förutsättning för rätt till särskild efterlevandepension är att den efter- levandes möjlighet att bereda sig inkomst genom ett för denne lämpligt arbete är nedsatt med minst en fjärdedel alltsedan makens död och att nedsättningen beror på arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförlig omständighet samt kan antas vara inte endast kortvarig. Nedsättning skall således ha bestått i princip oavbrutet fram till den tidpunkt då rätten till omställningspension upphör, dvs. då rätten till särskild efterlevandepension inträder. Det skall alltså finnas ett samband mellan dödsfallet och de svårigheter som den efterlevande har att på egen hand svara för sin försörjning. Även en person, som inte hade någon egen förvärvsinkomst före makens död och då inte heller uppfyllde kraven för rätt till förtidspension eller annan liknande ersättning kan emellertid efter makens död komma att bli berättigad till särskild efterlevandepension. Vid bedömningen av om förvärvsförmågan är nedsatt skall beaktas den efterlevandes möjlighet att bereda sig inkomst genom sådant arbete som motsvarar hans eller hennes krafter och färdigheter och som rimligen kan begäras med hänsyn till utbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och andra därmed jämförliga omständigheter. Något medicinskt kriterium motsvarande det som uppställs för rätt till förtidspension finns således inte för rätt till särskild efterlevandepension. Däremot fordras i princip att de svårigheter som pensionen avser att av- hjälpa uppkommit som en följd av dödsfallet. Särskild efterlevandepension kan utges som hel pension, tre fjärdedels pension, halv pension eller en fjärdedels pension. Rätten till särskild efterlevandepension upphör när den efterlevande fyller eller dess- förinnan börjar ta ut ålderspension. Förmånen kan begränsas till och skall under alla förhållanden omprövas minst en gång . Omprövningen får emellertid inte medföra höjning av beviljad särskild efterlevandepension. Kartläggning och statistik Såväl utredningen som flertalet av remissinstanserna har påtalat att reger- ingen bör överväga möjligheten att för framtiden avskaffa den särskilda efterlevandepensionen. Härvid har främst framförts synpunkter om att de problem som är orsaken till att förmånen utges snarare bör lösas inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen eller förtidspensioneringen. För att kunna ta ställning till om ett avskaffande av särskild efterlevandepension för framtiden kan ske måste man ställa sig frågan i vilken situation den enskilde personen befinner sig i vid beviljande av förmånen. Mot denna bakgrund har regeringen gett () i uppdrag att göra en kartläggning och analys av den särskilda efterlevandepensionen. Av RFV:s kartläggning, daterad , framgår att hade 99 personer beviljats särskild efterlevandepension. Vid kartläggningen har RFV emellertid granskat 93 personer, eftersom det i sex ärenden bl.a. saknas erforderliga uppgifter för att granskning skall vara möjlig. Av dessa 93 personer är 21 män och 72 kvinnor. 65 personer är födda eller tidigare och resterande eller 28 personer är födda . Det är således en liten grupp som har rätt till särskild efterlevandepension, varav många vid ett ikraftträdande av ett anpassat efterlevandepensionssystem kommer att ha fyllt . Antalet beviljade pensioner har emellertid successivt ökat sedan för- månens tillkomst . fanns endast 56 personer som uppbar särskild efterlevandepension. Sannolikt kommer antalet ansökningar om särskild efterlevandepension att under komma att öka. Flertalet av de personer som uppbär särskild efterlevandepension är lågutbildade och saknar i princip anknytning till arbetslivet. Endast ett fåtal personer har högskoleutbildning och de flesta har enbart genomgått grundskola. Vissa personer saknar också svensk utbildning. I hela gruppen är den främsta orsaken till beviljad pension att de aldrig har förvärvsarbetat eller inte arbetat före det att särskild efterlevandepension beviljades, i kombination med ålder och utbildning. Ett inte litet antal personer har också som delorsak beviljats särskild efterlevandepension på grund av medicinska skäl. Av kartläggningen går att utläsa att i många fall utgör den särskilda efterlevandepensionen en icke oväsentlig inkomst. Endast ett fåtal perso- ner har egen arbetsinkomst. En tredjedel av gruppen har egna tillgångar som ligger . I ett fåtal ärenden utges vid sidan om särskild efterlevandepension bl.a. tjänstepension, privat pensionsförsäkring, ar- betslöshetsersättning och kompletterande socialbidrag. Särskild efterlevandepension för framtiden Av RFV:s kartläggning och analys kan konstateras att de som upp- bär särskild efterlevandepension och sannolikt även de som framöver kommer att ansöka om sådan pension är i behov av förmånen på grund av att de saknar möjlighet till eget förvärvsarbete. Detta torde såväl som för framtiden ha sin orsak i bristande utbildning. Frågan är då om det inom en anpassad efterlevandepensionering skall finnas en förmån som främst är att beteckna som en arbetsmarknadsmässig försäkring. I samband med införandet av den särskilda efterlevandepensionen fastställdes att förmånen skulle vara en subsidiär förmån till andra former av stöd som kan utges till den efterlevande, t.ex. förtidspension, sjukbidrag, arbetslöshetsstöd och vissa utbildningsbidrag. I förarbetena till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäk- ring (propositionen Reformering av den allmänna försäkringens efter- levandeförmåner m.m. (prop. 1987/88:171)) har noga betonats att denna efterlevandepensionsform skall vara subsidiär även i förhållande till av- hjälpande arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den efterlevande skall i första hand beredas hjälp till sin framtida försörjning genom vidareut- bildning eller andra arbetsmarknadsmässiga insatser. Endast i de fall sådana åtgärder framstår som utsiktslösa eller inte leder till önskat resul- tat, skall denna pensionsform träda in som ett skyddsnät. Mot vad som ovan redovisats ifrågasätter regeringen om det finns skäl att även i fram- tiden ha en pensionsform motsvarande den nuvarande särskilda efter- levandepensionen. Det är enligt regeringens uppfattning naturligt att efterlevandepen- sioneringen skall träda in med ekonomiskt bistånd i situationer som för den efterlevande typiskt sett är förenade med såväl ekonomiska svårigheter som problem på det mer personliga planet. I fall där den efterlevande har den faktiska vårdnaden om barn under viss ålder har vi ansett detta hjälpbehov vara särskilt accentuerat. Vi ifrågasätter emellertid om det, utöver redovisade pensionsförmån i form av omställningspension, inom efterlevandepensioneringen skall finnas ytterligare en förmån sådan som dagens särskilda efterlevandepension. Enligt regeringens uppfattning är det mindre välmotiverat att ha bestämmelser som syftar till att ge efterlevande med egna försörjningssvårigheter en pension i händelse av makens dödsfall. Samma skydd finns inte för personen i fråga innan maken avlider och motsvarande förmån finns inte heller för t.ex. frånskilda makar. Det mest adekvata bör vara att lösa dessa i huvudsak arbetsmarknadsmässiga problem genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För det fall arbetsoförmågan i stället har sin grund i medicinska skäl torde frågan lämpligen behandlas inom ramen för förtidspensioneringen. Att ha kvar en sådan förmån som den särskilda efterlevandepensionen inom ramen för efterlevandepensioneringen synes också strida mot de renodlings- tankar som finns på socialförsäkringsområdet och som t.ex. innebär att andra omständigheter än medicinska kriterier numera endast i undantagsfall skall läggas till grund för bedömningen av rätt till sjuk- penning, förtidspension och sjukbidrag. Den särskilda efterlevandepen- sionen i sin nuvarande utformning torde även strida mot den arbetslinje som genomsyrat de sociala förmånsbestämmelserna. Det är således regeringens uppfattning att en förmånsform som den särskilda efterlevandepensionen inte bör finnas inom efterlevandepen- sioneringen och att den särskilda efterlevandepensionen bör avskaffas. Eftersom flertalet av de personer som skulle kunna komma att beviljas särskild efterlevandepension , enligt den analys som har gjorts, kommer att vara relativt unga torde det finnas goda möjligheter att dessa genom stöd till fortsatt utbildning kan komma ut i förvärvslivet och genom egen arbetsinkomst kunna försörja sig. Det är regeringens upp- fattning, vilket även gäller inom ohälsoförsäkring, av vikt att arbetet in- riktas på att alla personer skall ges möjlighet att komma ut i arbetslivet och inte skall behöva leva på stöd från samhället. Regeringen föreslår därför att särskild efterlevandepension skall av- skaffas för framtiden. 10.2 Övergångsbestämmelser 10.2.1 Rätten till och beräkningen av särskild efterlevandepension, m.m. Regeringens förslag: Den som vid utgången av uppbär eller då är berättigad till särskild efterlevandepension skall ha fortsatt rätt till sådan pension fram till eller till dess rätten på annat sätt upphör. Särskild efterlevandepension skall, på samma sätt som omställ- ningspension som beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet, bestå av en del som grundar sig på den avlidnes till- godoräknade pensionspoäng för tilläggspension och ett 90-procents- tillägg och skall beräknas på samma sätt. Utgående partiell särskild efterlevandepension skall dock vid ikraftträdandet räknas om genom att pensionen i stället för att utges som , ½ och ¼ pension skall utges som , och av hel sådan pension. Vid omprövning av sådan särskild efterlevandepension efter ikraft- trädandet skall nuvarande regler enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) tillämpas. Dock skall även efter omprövning partiell särskild efterlevandepension i stället för att utges som , ½ och ¼ pension utges som , och av hel sådan pension. En sålunda beräknad pension skall efter utgången av utbe- talas som särskild efterlevandepension. Till särskild efterlevandepension skall, liksom till omställningspen- sion, kunna utges en garantipension. Denna garantipension skall be- räknas enligt motsvarande regler som föreslås för garantipension till omställningspension för den som beviljas sådan pension på grund av dödsfall som inträffat . Årlig särskild efterlevandepension, beräknad på den avlidnes pen- sionspoäng för tilläggspension enligt nuvarande bestämmelser och 90- procentstillägg skall fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexe- ras. Garantipension till omställningspension skall räknas om i förhållan- de till förändringar i det allmänna prisläget. Regeringens bedömning: Frågan om efterlevande som vid ut- gången av uppbär eller då är berättigade till särskild efter- levandepension jämte sådan förmån skall ha rätt till bostadstillägg till pensionärer (), bör behandlas i samband med den fortsatta bered- ningen av betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensio- närer (SOU 1999:52). Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslog emellertid att garantipen- sionen skulle beräknas från en lägre basnivå samt med en annan avtrapp- ning mot tilläggspension i form av särskild efterlevandepension. Utred- ningen föreslog vidare inte någon höjning av partiell särskild efterlevan- depension som utgår vid ikraftträdandet eller som kan komma att utgå vid omprövning efter nämnda tidpunkt. Utredningen föreslog inte heller någon kompensation för de förändrade beskattningsreglerna såvitt avser beräkningen av garantipension till särskild efterlevandepension vid bris- tande försäkringstid. Remissinstanserna: läns allmänna försäkringskassa, som menar att särskild efterlevandepension skall avskaffas, föreslår som över- gångsbestämmelse att samtliga som uppbär förmånen får behålla denna till månaden före 65-årsmånaden. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Vid ikraftträdandet av våra förslag kommer det att finnas personer som då uppbär särskild efterlevandepension eller som har rätt till särskild efterlevandepension, men antingen ännu inte fått pension eller med tillämpning av bestämmel- serna i 16 kap. 7a § AFL har fått pensionen minskad eller in- dragen. Av de som uppbar särskild efterlevandepen- sion kommer ca 25 personer att vid ikraftträdandet ha fyllt , varför den särskilda efterlevandepensionen då har upphört för dem. Sannolikt kommer dock efter nämnda tidpunkt ytterligare ett antal personer att ha beviljats sådan pension. För de personer som har beviljats eller har rätt till särskild efterlevandepension före ikraftträdandet är det enligt rege- ringens uppfattning inte rimligt att denna pension skall upp- höra att utges. Regeringen föreslår därför att de som har beviljats eller annars har rätt till särskild efterlevandepension före utgången av skall ha fortsatt rätt till sådan pension fram till dess att den pensionsbe- rättigade fyller eller till dess rätten till särskild efterlevandepension på annat sätt upphör. Att notera i detta sammanhang är att rätt till särskild efterlevandepension faktiskt skall ha förelegat före ikraftträdandet av våra förslag. Det är således inte när dödsfallet inträffade som är av be- tydelse. Som redovisats i avsnitt 10.1. inträder rätten till särskild efter- levandepension först när rätten till omställningspension upphört. Vårt förslag innebär således att även om dödsfallet inträffat före ikraft- trädandet men särskild efterlevandepension inte har beviljats på grund av att omställningspension alltjämt utges, kan särskild efterlevandepension inte beviljas efter utgången av . Detta gäller även om den efter- levande med tillämpning av dagens regler skulle vara berättigad till sådan pension. När det gäller frågan om hur särskild efterlevandepension, som har be- viljats enligt nuvarande regler, skall beräknas efter ikraftträdandet av ett anpassat efterlevandepensionssystem saknas anledning att göra andra bedömningar än vad som ovan redovisats beträffande omställningspen- sion i avsnitt 9.6. Särskild efterlevandepension bör således även efter ikraftträdandet i huvudsak utges enligt nu gällande regler. Detta innebär att sådan pension skall beräknas enligt nuvarande bestämmelser om tilläggspension i form av särskild efterlevandepension i AFL och således utges med samma belopp som , dvs. med 40 respektive av den avlidnes egenpension (exklusive det tillägg som avser kompensation för nuvarande folkpension) beroende på om barnpension utges eller inte. På samma sätt som när det gäller beräkning av omställ- ningspension och änkepension i form av folkpension, bör särskild efter- levandepension i form av folkpension räknas om vid ikraftträdandet. Om- räkningen innebär att ett belopp om av det för året gällande pris- basbeloppet läggs till den del av den särskilda efterlevandepensionen som beräknats på den avlidnes pensionspoäng för tilläggspension. Den sålunda beräknade pensionen, bestående av tilläggspension enligt nuvarande bestämmelser och 90-procentstillägget, skall fr.o.m. betalas ut som särskild efterlevandepension. Den efterlevande skall vidare vara berättigad till en garantipension som beräknas utifrån en basnivå om 2,15 gånger prisbasbeloppet. Denna basnivå minskas på grundval av den särskilda efterlevandepensionen inklusive 90-procentstillägget i sin helhet upp till 1,49 basbelopp. Om den särskilda efterlevandepensionen inklusive tillägget överstiger denna nivå, beaktas enbart av den överskjutande delen vid minskningen av basnivån.