prop · GN031D14 · 2000-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Lagförslag 11 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 11 3 Inledning 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutvecklingen 13 3.3 Resultatbedömning 14 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 14 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 14 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 15 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 15 3.5 Skatteavvikelser 15 3.5.1 Skatteförmåner 16 3.5.2 Skattesanktioner 16 3.6 Utgiftsutvecklingen 17 4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 19 4.1 Omfattning 19 4.2 Utgiftsutveckling 19 4.3 Resultatbedömning 20 4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 20 4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 21 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 22 4.3.4 Regeringens slutsatser 23 4.4 Revisionens iakttagelser 24 4.5 Anslag 25 5 Geoteknik 47 5.1 Omfattning 47 5.2 Revisionens iakttagelser 47 5.3 Anslag 47 6 Länsstyrelserna m.m. 51 6.1 Omfattning 51 6.2 Utgiftsutveckling 52 6.3 Revisionens iakttagelser 52 6.4 Anslag 52 6.5 Anslag 58 7 Lantmäteriverksamhet m.m. 59 7.1 Omfattning 59 7.2 Utgiftsutvecklingen 59 7.3 Resultatbedömning 60 7.4 Revisionens iakttagelser 61 7.5 Anslag 61 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 65 8.1 Omfattning 65 8.2 Resultatbedömning 65 8.3 Anslag 66 Anslagsbelopp 10 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen 13 Tabell 3.2 Skatteavvikelser, netto 16 Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen 17 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen 19 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen 25 Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för 26 Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen 26 Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym 26 antal påbörjade lägenheter1 26 Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och upplåtelseform 27 Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för 28 Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen 28 Tabell 4.9 Anslagsberäkning 29 Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen 29 Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier 30 Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier 31 Tabell 4.13 Anslagsberäkning 31 Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen 31 Tabell 4.15 Beräkning av anslaget för 31 Tabell 4.16 Anslagsutvecklingen 32 Tabell 4.17 Beräkning av anslaget för 33 Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 34 Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen 34 Tabell 4.20 Anslagsutvecklingen 36 Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen 36 Tabell 4.22 Anslagsutvecklingen 37 Tabell 4 23.Totala utgifter för bostadsbidrag samt antalet hushåll med bostadsbidrag respektive år, 1990 1999 37 Tabell 4.24 Hushåll med bostadsbidrag , 1995 1999 38 Tabell 4.25 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig boendekostnad, genomsnittlig utrymmesstandard och genomsnittlig preliminär bidragsgrundande inkomst, 39 Tabell 4.26 Procentuell fördelning efter avstämningsresultat. Samtliga hushåll, bostadsbidrag 40 Tabell 4.27 Hushåll med bostadsbidrag, som fått socialbidrag, arbetslöshetsersättning eller studiebidrag 41 Tabell 4.28 Anslagsutvecklingen 44 Tabell 5.1 Anslagsutveckingen 47 Tabell 5.2 Uppdragsverksamhet 48 Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för 49 Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen 52 Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen 52 Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet 55 Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för 57 Tabell 6.5 Ramanslagets fördelning på ramposter för 57 Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen 58 Tabell 6.7 Beräkning av anslaget för 58 Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen 59 Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen 61 Tabell 7.3 Offentligrättlig verksamhet 62 Tabell 7.4 Uppdragsverksamhet 62 Tabell 7.5 Beräkning av anslaget 63 Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen 63 Tabell 7.7 Beräkning av anslaget 64 Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen 65 Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen 66 Tabell 8.3 Bemyndiganden 68 Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen 68 6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1997- 1998 (samtliga länsstyrelser) 53 6.2 Länsstyrelsernas finansiering 53 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner regeringens förslag om senareläggning av investeringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (avsnitt 4.3.4) 2. dels godkänner regeringens förslag om att bidrag avseende statligt räntestöd för reparation och underhåll inte utbetalas , dels bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A2 Räntebidrag m.m. disponera högst för återstående utbetalningar avseende investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. (anslagsavsnitt A2 Räntebidrag m.m.), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag(anslagsavsnitt A10 Bostadsbidrag), 4. godkänner regeringens förslag om ändrade regler för Fonden för fukt- och mögelskador, (anslagsavsnitt A8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador), 5. godkänner regeringens förslag om ändrad användning av delar av ramanslaget E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och om ändrade regler för statsbidrag till lokala investeringsprogram (anslagsavsnitt E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet), 6. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A6 Byggforskning, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004, 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 8. för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 130 922 A2 Räntebidrag m.m. ramanslag 3 742 000 : Förvaltningskostnader ramanslag 13 197 : Garantiverksamhet ramanslag 1 800 000 : Förvaltningskostnader ramanslag 24 816 A6 Byggforskning ramanslag 105 548 A7 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador ramanslag 40 000 A8 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ramanslag 7 000 A9 Bonusränta för ungdomsbosparande ramanslag 7 500 A10 Bostadsbidrag ramanslag 5 670 000 A11 Internationellt samarbete ramanslag 20 000 B1 ramanslag 24 078 C1 Länsstyrelserna m.m. ramanslag 1 798 370 C2 Regionala självstyrelseorgan obetecknat anslag 21 072 D1 ramanslag 417 755 ramanslag 6 721 E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ramanslag 1 758 000 E2 för ekologisk hållbarhet ramanslag 5 089 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 21, 21 a och 22 §§ lagen (1993:737) om bostads- bidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 § Bidrag lämnas från och med månaden efter den då rätten till bidrag har upp- kommit samt till och med den månad då rätten till bidrag har ändrats eller upphört dock längst . Om rätten till bidrag uppkommit eller upphört i en månad, skall dock bidraget lämnas eller upphöra från och med den månaden. Bidrag får inte lämnas tillbaka än an- sökningsmånaden. Bidrag får dock lämnas för tillbaka, om en an- sökan om bidrag avseende höjning av hyra eller avgift ges in till försäkrings- kassan inom en månad från den dag den sökande fick kännedom om hyres- eller avgiftshöjningen. Om ett barn avlider i en barnfamilj som avses i 10 11 §§, och familjen har ansökt om eller får bostadsbidrag, får bidraget lämnas till och med den sjätte månaden efter dödsfallet. Bidrag får dock lämnas längst till och med den månad då familjen flyttar från bostaden. 21 a § Preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst och skall så nära som möjligt motsvara det slutliga bostadsbidrag som kan antas komma att bestämmas enligt denna lag. För sökande som har in- komst av näringsverksamhet skall denna inkomst antas vara minst lika hög som fastställts vid senaste taxeringsbeslut, om inte sökanden visar särskilda skäl för att inkomsten skall uppskattas till lägre belopp. Vid tillämpningen av 21 § andra stycket skall bostadsbidraget dock be- räknas som om barnet fortfarande levde och grundas på barnets ekono- miska förhållanden månaden före dödsfallet. Preliminärt bostadsbidrag betalas ut med ett månadsbelopp, som avrundas nedåt till närmast jämna hundratal kronor. 22 § Bestäms det slutliga bostadsbidraget till högre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas ut. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till lägre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas tillbaka. Belopp skall inte betalas ut eller betalas tillbaka. Belopp skall inte betalas ut eller betalas tillbaka. På belopp som skall betalas ut eller betalas tillbaka enligt första stycket skall avgift och ränta betalas i enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen eller efter regeringens bemyndigande av . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande vid dödsfall som inträffar före ikraftträdandet 3.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna m.m., lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. 3.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 22 371 20 503 18 296 15 592 12 282 11 718 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för räntebidrag har fortsatt att minska och minskningen beräknas fortsätta . Utgifterna för kreditgarantier ökade kraftigt , men bedöms minska betydligt . Utgifterna för bostadsbidrag, som steg kraftigt första hälft, har därefter minskat successivt. Även antalet bidragstagare har minskat. Förändringar Den försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som t.o.m. bedrivs i , och län utvidgades till att även omfatta , som bildades genom sammanläggning av , samt . Vid länsstyrelserna inrättades särskilda miljöprövningsdelegationer. har ändrats (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr 1997/98:225) och bl.a. har grundläggande krav på estetisk hänsyn införts i lagstiftningen. Mål - Att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar samt under jämlika och värdiga levnadsförhållanden. - Att en ekologisk hållbarhet skall vara grund vid planering och byggande. - Att genom stöd till kommunerna för investeringsprogram bidra till omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Jämfört med budgetpropositioinen är målen för utgiftsområdet delvis omformulerade, dock utan att inriktningen därmed förändrats. Prioriteringar Arbetet med att stödja utvecklingen mot ekologisk hållbarhet har fortsatt hög prioritet. Fortsatta insatser skall göras för ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende. Arbetet med olika insatser för att sänka boendekostnaderna och för att undanröja hindren för ett ökat bostadsbyggande skall fortsätta. Huvuduppgifter för är att fortsätta arbetet med att säkerställa ekonomisk balans och en rationell fastighetsbildning. 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska, framför allt på grund av lägre räntenivå. Utgifterna för kreditgarantier ökade kraftigt , men bedöms minska betydligt . Utgifterna för bostadsbidrag fortsätter att minska. Den fysiska planeringens betydelse för miljötillståndet och omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling uppmärksammas i olika sammanhang allt mer. Arbetet med att samordna fysisk planering med miljöpolitiken intensifieras därför i syfte att förebygga miljöproblem. Även internationellt, särskilt inom EU, har intresset för fysisk planering och stadsutveckling ökat påtagligt. Ökade krav på anpassning till en mer konkurrensutsatt situation kännetecknar byggsektorn. Det nationella arbetet med EU- kommissionens rapport in the fortsätter i syfte att utveckla den europeiska byggsektorn. Intresset från olika håll för miljö- och hälsoaspekter på byggandet och boendet är fortsatt stort. Det statliga lantmäteriet har hanterat de strukturella problemen på ett tillfredsställande sätt. Det ekonomiska resultatet är dock fortsatt otillfredsställande för vissa verksamhetsdelar. Nyproduktionen av bostäder är låg, särskilt vad gäller hyresbostäder. har därför fått regeringens uppdrag att analysera dels bostadsbyggnadsbehovet, dels vilka hinder som kan finnas för en ökad nyproduktion. Enligt analys är behovet av nyproduktion av bostäder större i tillväxtområdena än vad tidigare bedömningar visat. Det är angeläget att även ha ett stort och starkt inslag av bostadsföretag som drivs utan vinstintresse och som ges förutsättningar att spela en central roll i bostadsförsörjningen och att dämpa hyresutvecklingen. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppgift att dels belysa hur de allmännyttiga bostadsföretagen i ett längre perspektiv bör organiseras och skötas, dels utvärdera bruksvärdessystemet. Ett tidsbegränsat sanktionssystem har införts för att motverka att de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengar överförs från företagen till annan verksamhet i kommunerna. 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Statens stöd till bostadsbyggandet består av dels räntebidrag till flerbostadshus, dels statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning pågår i , , och t.o.m. . I de fyra försökslänen har ansvaret för den regionala utvecklingen flyttats över från till direkt eller indirekt valda regionala självstyrelseorgan. På genomförs också ett parallellt försök med en mer samlad organisation av den statliga länsförvaltningen. Försöket har medfört att stärkt sin roll som sektorsövergripande förvaltningsmyndighet. Vid samtliga länsstyrelser inrättades särskilda miljöprövningsdelegationer för prövning enligt av tillstånd för miljöfarlig verksamhet. har länsstyrelserna tillsammans med , , och ett stort antal kommuner förberett utbildningssatsningar för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem (GIS). Utbildningsprogrammets första etapp kommer att bedrivas och hela programmet kommer att slutföras . Regeringen har aviserat en ny organisation för genomförande av mål 1 under den kommande strukturfondsperioden t.o.m. . Den nya organisationen innebär att beslutsgrupperna avvecklas och strukturfondsdelegationer inrättas vid de länsstyrelser som utses att vara förvaltningsmyndigheter. Dessa länsstyrelser blir därmed ansvariga för genomförandet av det nya målprogrammet och även ansvariga för utbetalning och rekvisition av strukturfondsmedel. Länsstyrelserna och, i försökslänen, självstyrelseorganen samordnar och driver arbetet med att ta fram regionala tillväxtavtal. Samtliga län har lämnat utkast till tillväxtavtal till regeringen. En redovisning av detta arbete lämnas under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 4 Regional näringspolitik. Inom området samhällsplanering har insatserna främst inriktats på det internationella planeringssamarbetet och på uppföljning och utveckling av planeringssystemet. Ett arbete har påbörjats med syfte att utveckla metoder för att bättre integrera miljöfrågor i den fysiska planeringen, främst i den kommunala översiktsplaneringen. Även ett arbete som rör hållbar stadsutveckling har påbörjats. Regeringen har fördelat till de lokala investeringsprogrammen i 47 kommuner. 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna Det statliga stödet till bostadsbyggandet skapar förutsättningar för förbättrade kreditvillkor för låntagarna. uppnådde, med stöd av bostadsbidragen, av antalet hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag en utrymmesstandard som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Bidrag lämnades till av det totala antalet hushåll med barn i landet. Sammanställda kunskaper och nya erfarenheter har givit en bättre beredskap och större möjligheter att på ett mer samlat sätt öka insatserna för att främja ett ekologiskt hållbart byggande. Övergången mot funktionsreglering i Bygg- och konstruktionsregler har fortsatt. Därigenom kan byggkostnader sänkas med bibehållen kvalitet. Tillgången till digital landskapsinformation har ökat, vilket har bidragit till att skapa ett bättre och mer lättillgängligt beslutsunderlag för bl.a. samhällsplaneringsändamål, räddningstjänstinsatser, miljöövervakning, transportplanering samt för försvarsmakten. De investeringar som staten stöder genom statsbidragen till lokala investeringsprogram kommer att ge påtagliga miljöeffekter i form av bland annat minskade utsläpp av koldioxid och kväveoxider samt minskade utsläpp av näringsämnen till vattendragen och effektivare resursanvändning. I samband med investeringsprogrammen beräknar kommunerna att 11 500 nya årsarbeten skapas . 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet En särskild delegation inrättades för att tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med stora åtaganden inom bostadsområdet. Delegationen finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I ett pågående flerårigt program för ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Stöden utbetalas från utgiftsområde 21 Energi. 3.5 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida avvecklas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden innebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige om skatteavvikelsen tas bort. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde . Tabell 3.2 Skatteavvikelser, netto Miljarder kronor 1999 2000 Avkastning småhus 5,84 8,25 Avkastning bostadsrätt 2,16 2,51 Reavinst på eget hem och bostadsrätt 1,64 1,64 ROT-reduktioner 1,41 - Försäljning av tomtmark och byggnader 0,07 0,07 Tidpunkt för inbetalning i byggnadsrörelse 0,16 0,21 Räntekostnader för bostadsrättsföreningar -1,48 -1,57 Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) -3,59 -3,73 Fastighetsskatt på lokaler -3,10 -3,27 Fastighetsskatt på industrienheter -1,43 -1,44 Summa 1,68 2,67 1 Positiva värden avser skatteförmån och negativa värden avser skattesanktion. 3.5.1 Skatteförmåner Avkastning småhus Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på fastighetens marknadsvärde och fastighetsskatten. Avkastning bostadsrätt skall ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde. Därutöver utgår fastighetsskatt på 1,5 pro-cent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna och den skatt som betalas. Reavinst på egnahem och bostadsrätt Endast halva reavinsten som eventuellt uppstår vid försäljning av egnahem och bostadsrätt tas upp till beskattning i inkomstslaget eget kapital. Resterande del av reavinsten utgör skatteavvikelse. Reavinsten kan fr.o.m. under vissa omständigheter också skjutas upp. Vad avser denna möjlighet till uppskov motsvarar skatteavvikelsen en räntefri kredit. ROT-reduktioner återinfördes möjligheten att få skattereduktion på löneandelen av reparations- och förbättringsåtgärder på hyreshus och egnahem. Till skillnad och gäller reduktionen även för bostadsrättsinnehavare. Möjligheten till ROT- reduktion skulle ha upphört men beslutade att förlänga perioden t.o.m. samt att höja storleken på den maximala skattereduktion som kan erhållas (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306). Försäljning av tomtmark och byggnader Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark till icke-skattskyldiga och den obeskattade vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare till icke skattskyldig person. Tidpunkt för inbetalning i byggnadsrörelse Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten har tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. 3.5.2 Skattesanktioner Räntekostnader för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter (bostadsdelen) är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en skatteavvikelse. Fastighetsskatt på lokaler Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en avvikelse. Fastighetsskatten på lokaler infördes som en delfinansiering av EU-avgiften. Fastighetsskatt på industrienheter Fastighetsskatten på industrienheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en avvikelse. Fastighetsskatten på industrienheter infördes som en delfinansiering av EU-avgiften. Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 19 628 16 768 15 085 11 561 8 575 8 210 Geoteknik 22 23 25 24 24 25 Länsstyrelserna m.m. 1 696 1 778 1 820 1 819 1 839 1 858 Lantmäteriverksamhet m.m. 407 433 411 424 423 430 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 617 1 500 955 1 763 1 420 1 196 Totalt för utgiftsområde 18 22 371 20 503 18 296 15 592 12 282 11 718 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4 Plan-, bygg- och bostadsväsende 4.1 Omfattning Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och bostadsväsendet hör utgifter för bl.a. räntebidrag, statliga kreditgarantier, bostadsbidrag, byggforskning och bidrag till fonden för fukt- och mögelskador samt förvaltningskostnader för myndigheterna , , och Fonden för fukt- och mögelskador. Antalet anställda vid myndigheterna uppgick till totalt 264. 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 19 628 16 768 15 085 11 561 8 575 8 210 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen.