prop · GN0322 · 2000-01-01 00:00:00 — FATF har utfärdat 40 rekommendationer som syftar till att förbättra de nationella rättssystemen för bekämpning av penningtvätt, förstärka det finansiella systemets roll samt förbättra det internationella samarbetet. Rekommendationerna är formellt sett inte bindande, men medlemmarna har politiskt åtagit sig att följa dem. Rekommendationerna är en grundbult i internationellt samarbete kring penningtvätt, bl.a. genom att de ligger till grund för EG:s penningtvättsdirektiv. FATF bedriver sitt arbete vid återkommande plenarmöten och i arbetsgrupper. har arbetet inriktats på att - etablera ett globalt samarbete mot penningtvätt och verka för att de av FATF utfärdade rekommendationerna införlivas även utanför FATF- kretsen, - bevaka trender och nya tekniker inom penningtvätt, - följa upp medlemmarnas arbete med att bekämpa penningtvätt samt - identifiera s.k. Safe Havens och överväga åtgärder mot dessa. utvecklingssamarbete på rättsområdet med Regeringen har verkat för ett utvecklingssamarbete med länderna i . Insatserna på rättsområdet under de första årens samarbete lade tonvikten på utrustningsleveranser. har insatserna emellertid ändrat karaktär och är så gott som uteslutande inriktade på kunskapsöverföring. fattade på förslag av regeringen beslut om ett nytt, fjärde program för utvecklingssamarbetet med (prop. 1997/98:70, bet. 1997/98:U12, rskr. 1997/98:244). De svenska insatserna skall inriktas på att underlätta den förestående EU-utvidgningen och särskilt bidra till att , , och blir medlemmar i . Även insatser som bidrar till att och integreras närmare i de europeiska samarbetsstrukturerna är aktuella. Med inriktningen på stöd för EU-medlemskap har rättsområdet blivit ett prioriterat nyckelområde i det svenska utvecklingssamarbetet. Medlemskap i ställer, vilket regeringen framhållit, höga krav på en väl fungerande rättslig infrastruktur. I syfte att åstadkomma den intensifiering av utvecklingssamarbetet på rättsområdet som förutsatts har nya former etablerats för samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, som genomförare av insatserna, och Sida som hanterar anslagen för utvecklingssamarbetet. tillsatte regeringen en kommitté för utvecklings- samarbete på rättsområdet (KUR) med företrädare för , Riksåklagaren, , och Sida samt genom och . överlämnade kommittén sitt slutbetänkande Utvecklingssamarbete på rättsområdet (SOU 1999:32). Med anledning av nämnda beslut om ett nytt program för utvecklingssamarbete med hade dock KUR överlämnat delbetänkandet Utvecklingssamarbete på rättsområdet (SOU 1998:86) med syftet att skynda på insatserna för dessa länder. För en effektiv samverkan mellan rättsväsendets myndigheter och Sida bildades en styrgrupp i enlighet med ett förslag från KUR. I styrgruppen ingår utöver de myndigheter som var representerade i KUR även BRÅ. Efter beredning i styrgruppen har regeringen genom justitieministern ingått avtal om utvecklingssamarbete på rättsområdet med , och . Till avtalen hör handlingsplaner med insatser som respektive regeringar åtagit sig att genomföra. Handlingsplanerna skall revideras . Det svenska rättsväsendet planerar och genomför ett betydande antal insatser i de baltiska länderna . Kontakterna och samarbetet mellan de svenska och de baltiska myndigheterna har utvecklats på ett mycket positivt sätt. Insatserna bidrar till det pågående allmänna stärkandet av de baltiska staternas rättsväsende, men det finns också insatser som är särskilt riktade mot ekonomisk brottslighet. I genomförs exempelvis ett program för att utveckla den lettiska finanspolisens kapacitet och ett annat för att bygga upp en organisation inom den lettiska polisen för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption. Regeringen har genom även inlett överläggningar på politisk nivå med om att förbättra samarbetet vad gäller bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i För ett framgångsrikt arbete i kampen mot den organiserade brottsligheten i är det angeläget att bidrar till att utveckla förmågan hos polisen och andra brottsbekämpande myndigheter i dessa länder och att detta sker inom flera områden och fora. Regeringen har slagit fast att en väsentlig uppgift i detta sammanhang är att utveckla det praktiska samarbetet mellan berörda myndigheter. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , som tillsattes efter beslut av regeringschefer vid ett toppmöte i , spelar här en betydande roll. Aktionsgruppen, som har fått förlängt mandat fram till och med och som är ordförande för, har till uppgift att utarbeta åtgärder och påbörja genomförandet av dessa och andra konkreta förslag för att förstärka det regionala samarbetet på området. Arbetet har delats in i fyra huvudområden, nämligen ökat och förbättrat informationsutbyte, gemensamma operationer och andra operativa åtgärder, rättsligt samarbete samt utredningar, utbildning och annat samarbete. har den operativa kommittén under aktionsgruppen funnit sina arbetsformer och den är nu ett sektorsövergripande samarbetsorgan i operativa frågor. Arbetet med olika operationer har fortsatt främst vad avser narkotika, stulna fordon och illegal migration. I samband med dessa operationer har ett antal korruptionsfall uppdagats. En större gemensam operation med fokus på högbeskattade varor såsom cigaretter och alkohol har genomförts . har också genomförts utbildningsinsatser vad avser kampen mot penningtvätt och särskilda gemensamma kontrollaktioner planeras. Generaldirektörerna för skatteförvaltningarna i träffades och arbetet med att genomföra samordnade aktioner för att upptäcka och förebygga skattefusk i berörda stater fortsätter. Nordiskt samarbete De nordiska justitieministrarna antog ett samarbetsprogram som anger riktlinjerna för hur lagstiftningssamarbetet i skall bedrivas. Som ett komplement till samarbetsprogrammet antar justitieministrarna årliga handlingsplaner som fastställer vilka sakområden som skall vara föremål för särskilda initiativ och vilka som är föremål för ett mer kontinuerligt samarbete. Vid ett möte i antog justitieministrarna, under isländskt ordförandeskap, handlingsplanen för /2000. Den nordiska ämbetsmannakommittén för lagstiftningsfrågor (NÄL) ansvarar bl.a. för uppföljningen av justitieministrarnas handlingsplan. Ekonomisk brottslighet hör till de frågor som är föremål för det kontinuerliga samarbetet. En grupp nordiska tjänstemän har anmodats att överväga om det finns behov av ett särskilt nordiskt samarbete för bekämpandet av ekonomisk brottslighet och att undersöka möjligheterna till att utarbeta en översikt över särskilda problemområden och initiativ. Inom gruppen har gjorts en inventering av de enskilda nordiska ländernas lagstiftning om penningtvätt. Inom ramen för det nordiska samarbetet har också utarbetats en rapport angående allvarlig mc-kriminalitet. På grundval av dessa båda rapporter pågår en löpande informationsutväxling om nationella initiativ på området. Det pågår också ett kontinuerligt samarbete mellan de ekobrottsbekämpande myndigheterna, bl.a. anordnas en årlig konferens om ekonomisk brottslighet. Korruption I en rad internationella organisationer pågår arbete för att motverka korruption i form av mutor och bestickning. Det anses allmänt att korruptionens skadeverkningar är stora, både nationellt och på ett internationellt plan. Handel och annan ekonomisk verksamhet blir alltmer global. Korruption snedvrider konkurrensen mellan företag, vilket har en hämmande effekt på handel och ekonomisk tillväxt. Allmänheten bör skyddas mot dess skadeverkningar i både offentlig och privat verksamhet. Ett samhälle med utbredd korruption är ett mindre effektivt och mer osäkert samhälle. Tyngdpunkten i det internationella arbetet mot korruption kan sägas ligga på utarbetande av åtaganden att straffbelägga olika korruptiva förfaranden. har tillrätt vissa internationella överenskommelser som syftar till att bl.a. bekämpa korruption. De internationella instrument som avses är bl.a. den inom EU utarbetade konventionen om korruption och den inom utarbetade konventionen om bestickning i internationella affärsförhållanden. med att nu nämnda överenskommelser tillträddes, straffbelades bestickning av utländska ministrar och parlamentsledamöter liksom bestickning av utövare av offentliga funktioner (17 kap. 7 § ). Vidare utvidgades ansvaret för bestickning och mutbrott till att omfatta situationer där förmånen tillfaller någon annan än den vars tjänsteutövning kan påverkas av mutan (17 kap. 7 § och 20 kap. 2 § ). Mutbrottet utvidgades också till att avse ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission, eller Europeiska gemenskapernas revisionsrätt eller domare i Europeiska gemenskapernas domstol (20 kap. 2 § andra stycket 6 ). Dessutom infördes en skatterättslig bestämmelse om ett uttryckligt avdragsförbud för mutor och andra otillbörliga förmåner. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 1998/99:32, bet. 1998/99:JuU16 och rskr. 1998/99:167). öppnades för undertecknande en Europaråds- konvention om straffrättsliga åtgärder mot korruption. En promemoria med förslag till nödvändiga ställningstaganden kommer att upprättas och en proposition kan väntas . deltar aktivt i det internationella arbetet. Den svenska lagstiftningen är redan relativt långtgående, både vad gäller de gärningar som är kriminaliserade och den internationella räckvidden. Inte minst för att skapa likvärdiga förutsättningar för svenskt näringsliv ligger det i svenskt intresse att så många länder som möjligt åtar sig att bredda sina regelverk. Datorrelaterad brottslighet Utvecklingen inom IT-området erbjuder stora möjligheter. Den medför dock också att de rättsvårdande och brottsbekämpande myndigheterna möter nya företeelser, för vilka lagstiftningen inte är skriven och heller inte i alla situationer möjlig att tillämpa. Ett exempel på detta är urkundsbrotten, som inte har någon motsvarighet i den digitala miljön. Ett annat exempel är de ökade möjligheter som internationella nätverk erbjuder att kommunicera snabbt och på olika sätt mellan olika länder och också att begå brott på distans. De traditionella medlen för rättsligt samarbete mellan olika länder är inte anpassade till de möjligheter som den nya tekniken innehåller. Dessa och andra problem har uppmärksammats både nationellt och internationellt i olika sammanhang. Inom ramen för arbetar en expertkommitté, PC-CY, med att upprätta en konvention som skall behandla straff- och straffprocessrättsliga frågor beträffande datorrelaterad brottslighet. i vilken deltar har ett mandat som löper ut . Grunden för arbetet utgörs av bl.a. två rekommendationer i ämnet som tidigare antagit, nämligen Recommendation No. R (89) 9 on computer related crime och Recommendation No. R (95) 13 Problems of criminal procedural law connected with information technology. I konventionsarbetet har en mängd olika frågeställningar uppmärksammats. Förutom materiell straffrätt är frågor om straff- processrätt, internationellt samarbete, förutsättningar för gräns- överskridande undersökningar m.m. aktuella i konventionsarbetet. Kommitténs arbete tilldrar sig emellertid alltmer internationell uppmärksamhet. Ett allt större antal av de övriga medlemsstaterna deltar i kommitténs plenarmöten. Som observatörer deltar också , , och . Tullsamarbetet kontroll av resande och varutrafiken i syfte att bl.a. hindra smuggling och bekämpa ekonomisk brottslighet är en krävande uppgift eftersom sådan brottslighet i stor utsträckning organiseras internationellt. Mellanstatligt tullsamarbete är en metod att bekämpa brottsligheten i fråga. har ingått bilaterala och multilaterala avtal om tullsamarbete med en lång rad stater; , , , , , , , och samt ett antal av EU:s medlemsstater. En kompletterande överenskommelse har ingåtts med med syfte att genom samarbete mellan berörda myndigheter säkerställa en riktig tillämpning av tullagstiftning och fiskal lagstiftning och att underlätta bekämpandet av överträdelser av sådan lagstiftning. Detta avtal har införlivats i svensk lagstiftning genom förordningen (1998:318) om tillämpning av ett avtal mellan och om ömsesidigt bistånd vid bekämpning av fiskala brott. Därutöver har Europeiska gemenskapen, såväl enskilt som tillsammans med medlemsländerna ingått avtal med ett stort antal tredje länder om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor. Dessa avtal används i ökande omfattning, ibland parallellt med eller i stället för, de bilaterala tullsamarbetsavtalen. Ett gemensamt informationssystem för tullmyndigheterna är under uppbyggnad. () syftar till att underlätta utbyte av information om grova överträdelser av gemenskapsregler och sådan brottslighet mot nationell lagstiftning som faller under tullmyndigheternas ansvarsområde. En proposition om internationellt tullsamarbete kommer att presenteras . I propositionen kommer bl.a. att behandlas genomförandet av en konvention upprättad på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen och som avser ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (Tullsamarbetskonventionen). Konventionen, som undertecknades av , reglerar främst gränsöverskridande operativt samarbete mellan tullmyndigheter och andra myndigheter som har till uppgift att upptäcka, lagföra och förebygga brott mot nationella eller gemenskapsrättsliga tull- bestämmelser. Inom EU har en rad för tullmyndigheterna gemensamma operationer genomförts, däribland under svensk ledning Operation . Denna operation företogs med syfte att kontrollera fartyg vilka misstänktes medföra smuggelgods såsom droger, alkohol eller cigaretter. Operationen resulterade i stora beslag och ett flertal gripanden. Därutöver utvecklades idéer om hur man fortsatt kan förbättra kampen mot smuggling. Inom ramen för det nordiska tullsamarbetet pågår en vidareutveckling av projekten med simultanrevisioner. Tullrevision genomförs i två eller flera länder i enlighet med vissa i förväg överenskomna utgångspunkter, varvid ett land svarar för koordineringen. Erfarenheten visar att metoden utgör ett bra verktyg för samarbete på revisionsområdet och den allmänna uppfattningen är att simultanrevisionerna måste fortsätta. Projekten har enligt uppgift väckt internationellt intresse. 7 Lagstiftningsarbetet 7.1 Skattekontroll Några huvudpunkter: - Lagstiftning mot handel med skalbolag övervägs. - ses över. - Ny varusmugglingslag övervägs. Handel med skalbolag har uppmärksammat att handeln med s.k. skalbolag ökat kraftigt. Med skalbolag avses vanligtvis ett företag som inte bedriver någon verksamhet. Dess tillgångar består i princip endast av likvida medel. Rörelsetillgångarna har i regel överförts till ett nybildat bolag med samma ägare. Typiskt för många skalbolagstransaktioner är att priset på de obeskattade tillgångarna sätts utifrån antagandet att skalbolaget inte skall betala bolagsskatten efter ägarövergången. Den beräknade bolagsskatten fördelas mellan köparen och säljaren. Syftet med skalbolagstransaktionen är i första hand att eliminera det första ledet i dubbelbeskattningen, dvs. Enligt är det framför allt två metoder som används för att eliminera förstaledsbeskattningen. I det ena fallet töms bolaget på sina likvida medel. I dessa fall handlar det således om ren bolagsplundring. Vanligtvis utnyttjas s.k. målvakter som ställföreträdare för bolaget. Den andra metoden innebär att den obeskattade vinsten elimineras genom avskrivningar mot mer eller mindre fiktiva kostnadsposter. Enligt har skalbolagsrevisioner resulterat i taxeringshöjningar av skalbolagens inkomster med ca för åren 1996 1997. Mörkertalet är, enligt verkets uppfattning, förmodligen stort och endast en mycket liten del av den debiterade skatten leder till verkliga skatteintäkter för det allmänna. Bolagen är i regel tömda på sina tillgångar. Enligt uppfattning saknas det effektiv lagstiftning mot handel med skalbolag. i har upprättat en promemoria med ett förslag till sådan lagstiftning. Utgångspunkten för skattemyndighetens lagförslag är att säljaren av skalbolaget skall kunna krävas på den skatt som belöper sig på bolagets verksamhet per överlåtelsedagen. Enligt förslaget kommer detta endast i fråga i den mån bolaget inte har fullgjort sin betalningsskyldighet för den påförda skatten. Sammanfattningsvis föreslås säljaren av aktierna i ett skalbolag beskattas i inkomstslaget kapital för ett belopp som motsvarar bolagets obeskattade inkomster för aktieavyttringen. De obeskattade inkomsterna antas som huvudregel uppgå till samma belopp som köpeskillingen. anser att handeln med skalbolag har fått en sådan omfattning att det är nödvändigt med lagstiftningsåtgärder och har hos regeringen hemställt om lagstiftning på grundval av skattemyndighetens promemoria. Promemorian, som är föremål för remissbehandling, bereds inom . Skattetillägg skall göra en förutsättningslös översyn av skattetilläggsinstitutet (dir. 1998:34). Utredningen skall kartlägga och utvärdera tillämpningen av nuvarande regler. Mot bakgrund av resultatet av utvärderingen skall utredningen göra en övergripande översyn av skattetilläggsinstitutet i syfte att utforma ett sanktionssystem som uppfyller högt ställda krav på effektivitet, förutsebarhet, likformighet och rättssäkerhet. Utformningen av det administrativa sanktionssystemet måste ses i samband med de rent straffrättsliga sanktionerna på området. Utredningen skall därför hålla sig underrättad om beredningen av betänkande Straffansvar för juridiska personer (SOU 1997:127) och i möjligaste mån anpassa sina förslag efter resultaten av den beredningen. Det står i det hänseendet utredningen fritt att föreslå ändringar även av det straffrättsliga systemet och dess tillämpning i syfte att uppnå samordning av systemen. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Skattekontroll har i sitt slutbetänkande Självdeklaration och kontrolluppgifter förenklade förfaranden (SOU 1998:12), som överlämnades , föreslagit åtgärder för att förenkla och effektivisera deklarationsförfarandet. Utredningen har bland annat föreslagit att fysiska personer och dödsbon som endast har uppburit sådan inkomst av tjänst eller kapital som har förtryckts på självdeklarationsblanketten, inte skall vara skyldiga att lämna självdeklaration om de förtryckta uppgifterna är korrekta. Utredningen har i samband därmed tagit upp frågan om förslaget skulle medföra ett uttunnat straffansvar enligt skattebrottslagen för den som inte längre behöver lämna självdeklaration. Vidare har utredningen föreslagit en utökad kontrolluppgiftsskyldighet avseende fysiska personer och dödsbon och att deklarationsskyldigheten skall kunna fullgöras genom ombud. Förslagen har varit föremål för remiss och bereds inom . Registerförfattningar har i uppdrag att göra en översyn av de författningar som reglerar register inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Utredningen ser också över tullregisterlagen (1990:137). Utredningen skall bl.a. överväga hur skattemyndigheternas kontrollarbete kan underlättas genom att reglerna om åtkomst till det centrala skatteregistret ändras (dir. 1998:2). Efter överenskommelse med ser också över frågan om kronofogdemyndigheterna skall få tillgång till uppgifter hos som rör import och export av varor. Frågan har sitt ursprung i svar på en enkät från regeringens ekobrottsberedning. Verket anförde där att kronofogdemyndigheterna i sin verksamhet har minst lika stort behov av sådana uppgifter som avses i 118 § tullagen som de i bestämmelsen uppräknade myndigheterna och föreslog därför en lagändring som skulle ge kronofogdemyndigheterna tillgång till uppgifterna. har undergått en genomgående omorganisation som bl.a. medfört en större satsning på riskanalysarbete. Ett utvecklingsprojekt har startats för att skapa en ny registermodell och ett nytt register för analysverksamhet. Syftet är att utveckla en modell för allt riskanalysarbete som bedrivs inom . skall överväga om inte denna användning av tulldatasystemet också borde avspeglas i tullregisterlagen. Utredningen kommer att redovisa sitt arbete. Varusmuggling Inom har gjorts en översyn av lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Arbetet redovisades i departementsprome- smugglingslag (Ds 1998:53). De förslag som läggs fram syftar bl.a. till att genom moderniseringar och förenklingar göra lagstiftningen mer lättillämpad. I promemorian föreslås bl.a. en utjämning av vissa sanktionsmässiga skillnader som berott på om varorna förts över en inre eller en yttre gräns. Förslagen syftar också till göra lagstiftningen mer sammanhållande genom att låta den avse såväl undandragandebrott som rena smugglingsbrott och brott mot punktskattelagstiftningen avseende alkohol och tobak. En proposition kommer att presenteras . 7.2 Branschsanering, bulvanförhållanden m.m Några huvudpunkter: - Åtgärder mot bulvanförhållanden föreslås. - Effektivare regler för identifiering och kontroll av de personer som står som företrädare för stiftelser övervägs. - Särskilda tömningscentraler för tillvaratagande av information från taxametrar övervägs. Branschsanering I slutbetänkande Branschsanering (SOU 1997:111) presenteras en rad förslag till åtgärder mot ekonomisk brottslighet inom branscher som är särskilt utsatta för sådan kriminalitet. Förslagen bereds inom och berör flera departement. Några av förslagen behandlas inom ramen för beredningen av de betänkanden som avlämnats av Taxitutredning och , se nedan. Med utgångspunkt bl.a. i förslag pågår en översyn av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Den kommitté som har i uppgift att se över frågorna skall vid utgången av redovisa uppdraget i denna del (dir. 1998:58 och 1999:34). Åtgärder mot bulvanförhållanden m.m. (dir. 1996:55) har i betänkandet Bulvaner och annat (SOU 1998:47), som överlämnades , övervägt åtgärder som kan förhindra eller försvåra ekonomisk brottslighet, särskilt sådan som begås med hjälp av bulvaner. I syfte att förbättra möjligheterna att ingripa mot bruket av s.k. målvakter och generalfullmakter föreslår utredningen att det i aktiebolagslagen (1975:1385) införs en allmän lämplighetsregel för styrelseledamöter och verkställande direktörer och en föreskrift om att ett oinskränkt bemyndigande för andra än sådana bolagsföreträdare inte medför någon rätt att företräda bolaget förrän registrering har skett. Vidare föreslås att det i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden införs generella, vitessanktionerade, bestämmelser som ger myndigheter vidgade möjligheter att utreda och kontrollera vem som utövar ledningen eller har ett väsentligt ekonomiskt intresse i ett företag. Det föreslås att lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall m.m. utvidgas till att omfatta allt slags yrkesmässigt biträde i juridiska och ekonomiska angelägenheter. Vidare föreslås att det i lagen (1986:436) om näringsförbud införs en förbudsregel för den som ålagts näringsförbud att inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare eller en sådan juridisk person i vars styrelse han är förhindrad att ingå. Utredningen har slutligen också föreslagit ändringar som berör bl.a. kreditupplysningslagen (1973:1173) av innebörd att kreditupplysnings- företag skall ges möjlighet att under vissa förhållanden förmedla uppgifter om lagakraftvunna domar och godkända strafförelägganden avseende ekonomisk brottslighet. Förslagen, som varit föremål för remiss, bereds inom . Regeringen avser att lämna en proposition . I propositionen kommer flertalet av förslagen att behandlas. Avsikten är att propositionen också skall behandla förslag om krav på registrering av försäljning i typgodkända kassaregister och om en ny form för förvärvsverksamhet (s.k. singelföretag). De återstående delarna av förslag främst de aktiebolagsrättsliga avses att behandlas tillsammans med förslagen i betänkande Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36) i en proposition . Styrelselösa bolag och aktieägarregister har i det nyssnämnda betänkandet Likvidation av aktiebolag, bl.a. behandlat frågan om styrelselösa bolag.