prop · GN0332 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal får inte vidta eller delta i arbetsinställelse (lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, om avtalet har ingåtts av en organisation och denna organisation inte i behörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot en bestämmelse om fredsplikt i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. att utöva påtryckning i en tvist om ett kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta innebörd eller i en tvist huruvida ett visst förfarande strider mot avtalet eller mot denna lag, 2. att åstadkomma ändring i avtalet, 3. att genomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla, eller 4. att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta stridsåtgärd. Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot första stycket betecknas som olovliga. Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot första stycket är olovliga. Även stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot beslut som har meddelat med stöd av 45 § tredje stycket och 48 § är olovliga. Första stycket hindrar inte arbetstagare att delta i en blockad som har beslutats av en arbetstagarorganisation i behörig ordning och som har till ändamål att utverka betalning av klar och förfallen fordran på lön eller på någon annan ersättning för utfört arbete (indrivningsblockad). En sådan stridsåtgärd är inte olovlig. En arbetstagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd som har till ändamål att kollektivavtal skall träffas med ett företag som inte har några arbetstagare eller där bara företagaren eller företagarens familjemedlemmar är arbetstagare och ensamma ägare. Detsamma gäller när en stridsåtgärd har till ändamål att stödja någon som vill träffa kollektivavtal med ett sådant företag. Vad som sagts hindrar inte en arbetstagare från att delta i en anställningsblockad som riktar sig mot ett sådant företag och som har beslutats i behörig ordning av en arbetstagarorganisation. Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot första stycket är att anse som olovliga. Förändringar i anställnings- eller ägarförhållanden som har inträffat sedan en stridsåtgärd har varslats eller inletts skall inte beaktas vid bedömningen av om en stridsåtgärd är att anse som olovlig enligt första stycket. För stridsåtgärder som vidtas i samband med avtalsförhandlingar mellan parter som är eller brukar vara bundna av kollektivavtal i förhållande till varandra skall följande gälla. Om en part har varslat om en stridsåtgärd som är partiell eller på annat sätt begränsad och åtgärden kan förväntas leda till skada eller annan olägenhet som står i uppenbart missförhållande till åtgärdens omfattning, kan åtgärden förklaras olovlig. En stridsåtgärd som har varslats som svar på en annan stridsåtgärd kan också förklaras olovlig, om den är väsentligt mer omfattande än vad som är rimligt med hänsyn till den åtgärd som orsakat svarsåtgärden. Även en sympatiåtgärd som har varslats till stöd för en part i en tvist mellan parter, som är eller brukar vara bundna av kollektivavtal i förhållande till varandra kan förklaras olovlig. Det kan ske om den varslade sympatiåtgärden kan förväntas leda till skada eller annan olägenhet som står i ett uppenbart missförhållande till åtgärdens eller primäråtgärdens omfattning. Talan om olovligförklaring enligt andra, tredje och fjärde styckena kan endast föras av den arbetsgivare eller organisation mot vilken åtgärden riktas Med stöd av bestämmelserna i andra, tredje eller fjärde stycket kan en stridsåtgärd interimistiskt förklaras olovlig för tiden fram till dess ett slutligt avgörande föreligger. Yrkande om olovligförklaring enligt andra, tredje eller fjärde stycket och yrkande om interimistisk prövning enligt femte stycket skall framställas från den dag då varsel lämnades till motparten enligt 45 § första stycket. Försummas det får sådana yrkanden inte framställas. eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation är sinsemellan skyldiga att, om giltigt hinder ej möter, skriftligen varsla motparten minst i förväg, när de avser att vidtaga stridsåtgärd eller att utvidga pågående stridsåtgärd. Omfattar stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation är sinsemellan skyldiga att, om giltigt hinder ej möter, skriftligen varsla motparten och minst i förväg, när de avser att vidtaga stridsåtgärd eller att utvidga pågående stridsåtgärd. Omfattar stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. Varsel enligt första stycket skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. får meddela beslut, varigenom en part åläggs att avbryta en stridsåtgärd som har påbörjats utan att varsel har lämnats i förväg till . Ett sådant beslut skall inte meddelas om det enligt 45 § första stycket har funnits giltigt hinder mot varsel. Ett beslut enligt föregående stycke får inte överklagas. Den som uppsåtligen eller av grov vårdslöshet underlåter att varsla skall åläggas att betala en särskild varselavgift till staten. Varselavgiften skall bestämmas till lägst och högst . Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till lägre belopp eller bortfalla helt. Varselavgift åläggs av Arbetsdomstolen på ansökan av . Sådan ansökan kan göras från den dag varsel skulle ha lämnats. Försummas det får ansökan inte göras. En part som enligt tredje stycket har ålagts att avbryta en stridsåtgärd får inte åläggas varselavgift för sin försummelse. För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns en statens förlikningsmannaexpedition. För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns . Institutet skall verka för en väl fungerande lönebildning. Expeditionen skall följa förhållandena på arbetsmarknaden. Har den fått kännedom om arbetstvist som hotar att medföra eller redan har medfört stridsåtgärd, skall den utse förlikningsman att medla i tvisten, när medverkan av förlikningsman kan anses ägnad att främja en lösning av denna. Förlikningsmannen skall kalla parterna till förhandling eller vidtaga annan lämplig åtgärd samt verka för att part uppskjuter eller inställer stridsåtgärd. Enligt expeditionens bestämmande skall förlikningsman på begäran gå parter på arbetsmarknaden till handa med råd och upplysningar rörande förhandlingar och kollektivavtal samt leda förhandlingar mellan parterna. skall, när det är lämpligt, verka för samordning av förhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor samt för en samordning av giltighetsperioder för kollektivavtal. Parterna på arbetsmarknaden skall på begäran tillställa kopior av träffade kollektivavtal och tillgänglig lönestatistik avseende det egna avtalsområdet Är någon enligt 45 § skyldig att lämna varsel skall han inom tid och på sätt som där anges göra detta även till förlikningsmannaexpeditionen. Den som bryter häremot döms till penningböter. kan kalla parter till överläggningar och på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Efter samtycke från parter som för kollektivavtalsförhandlingar kan ställa en förhandlingsledare till parternas förfogande eller utse medlare. Institutet kan också ge råd och upplysningar till parter på arbetsmarknaden rörande förhandlingar och kollektivavtal. Om det enligt bedömning föreligger risk för stridsåtgärder, kan institutet utan samtycke från parterna utse medlare för att medla i tvisten. Ett sådant beslut får inte överklagas. Medlare kan kalla parterna till förhandling eller vidta annan lämplig åtgärd och skall försöka få till stånd en överenskommelse mellan parterna. Om medlingen inte leder till att parterna når en överenskommelse får medlare, efter samråd med parterna, lägga fram förslag till lösning av tvisten. Medlare kan inte utses utan samtycke från parterna i en tvist, om de är bundna av ett kollektivavtal med en förhandlingsordning, som innefattar en samsyn om utvecklingen på området och innehåller regler om tidsramar för förhandlingar och medling. Vid förhandling enligt 46 § skall förlikningsman söka få till stånd överenskommelse mellan parterna på grundval av förslag som kommer från dem själva. Förlikningsmannen är dock oförhindrad att föreslå jämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. får på medlares begäran meddela beslut, varigenom parterna åläggs att skjuta upp en varslad men ännu inte påbörjad stridsåtgärd, en utvidgning av en sådan åtgärd eller en åtgärd till stöd för annan parts stridsåtgärd. Ett sådant beslut får meddelas en gång för varje varslad sådan åtgärd och får avse en viss sammanhängande tid om . Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Beslutet skall om möjligt föregås av samråd med parterna. Ett beslut från enligt föregående stycke kan inte överklagas. Har part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig kallats till förhandling inför förlikningsman och försummar parten att inställa sig eller underlåter han annars att fullgöra vad som åligger honom enligt 15 §, kan förlikningsmannen på begäran av motpart anmäla förhållandet hos arbetsdomstolen. Denna kan förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet och kan på anmälan av förlikningsman utdöma vitet. Har en part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig kallats till förhandling inför en medlare och försummar parten att komma eller underlåter parten på annat sätt att fullgöra sina skyldigheter enligt 15 § första stycket, kan på begäran av en medlare förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet. kan även vid vite förelägga en part att komma till en överläggning enligt 47 § första stycket. Arbetsdomstolen kan på anmälan av döma ut vitet. Parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till förlikningsman som medverkar vid förhandlingen. En parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till medlare som medverkar vid förhandlingen. Uppnås icke enighet mellan parterna vid förhandling inför förlikningsman, kan han föreslå dem att låta tvisten avgöras av skiljemän. Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. kan föreslå parter att låta en tvist avgöras genom skiljeförfarande. Institutet kan också ställa skiljemän till parternas förfogande. Om stridsåtgärder har påbörjats, kan uppmana parterna i en tvist att låta tvisten avgöras genom skiljeförfarande. En medlare får inte åta sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om inte i särskilt fall medger det. Förlikningsman får ej åtaga sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om icke förlikningsmannaexpeditionen i särskilt fall medger det. I arbetstvist av större betydenhet kan regeringen utse att medla i tvisten. Även enskild person kan av regeringen utses att som särskild förlikningsman medla i sådan tvist. Föreskrifterna i 49 och 50 §§ äger motsvarande tillämpning vid medling av eller särskild förlikningsman. I mål, vari denna lag skall tillämpas, gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Är fråga om överträdelse av 47 eller 53 §, gäller dock vad som är föreskrivet om rättegång i allmänhet. I mål, vari denna lag skall tillämpas, gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft den Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller för uppgift som part i arbetstvist har lämnat till förlikningsman, särskild förlikningsman eller om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll därom. Sekretess gäller för uppgift som part på arbetsmarknaden har lämnat till enligt 46 a § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller som part i arbetstvist har lämnat till medlare, om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll därom. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft den Förslag till lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetsdomstolen skall som första domstol uppta och avgöra tvist som väcks av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eller av arbetsgivare som själv slutit kollektivavtal, om målet gäller 1. tvist om kollektivavtal eller annan arbetstvist som avses i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 2. arbetstvist i övrigt under förutsättning att kollektivavtal gäller mellan parterna eller att enskild arbetstagare som berörs av tvisten sysselsätts i arbete som avses med kollektivavtal vilket arbetsgivaren är bunden av. Arbetsdomstolen är behörig domstol enligt första stycket även när kollektivavtal tillfälligt inte gäller. Gemensamt med arbetstvist enligt första eller andra stycket får handläggas även annan arbetstvist mellan samma eller olika parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter finner sådan handläggning lämplig. När det föreligger skäl, kan domstolen åter särskilja målen. Arbetsdomstolen är alltid behörig att som första domstol uppta och avgöra tvist om stridsåtgärd som avses i 41 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsdomstolen är alltid behörig att som första domstol ta upp och avgöra en tvist om stridsåtgärd som avses i 41, 41 b och 41 c §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Denna lag träder i kraft den Förteckning över remissinstanserna Förteckning över remissinstanser som har lämnat skriftliga synpunkter över delbetänkandet och lönestatistik (SOU 1997:164) Tingsrätt Statskontoret för arbetslivsforskning förlikningsmannaexpedition Jämställdhetsombudsmannen mot etnisk diskriminering i Arbetsgivaralliansen Tidningsutgivarna i Facket för Service och Kommunikation (I LO:s remissvar) (I Facken inom industrins re- missvar) (Gemensamt remissvar med ) (I Facken inom industrins re- missvar) (I remissvar) Akademikers (Gemensamt remissvar med TCO) SACO-S Företagens Uppgiftslämnardelegation (Bytt namn till för Regelgranskning) Synpunkter har även på eget initiativ inkommit från: Kooperationens (I LO:s remissvar) (I LO:s remissvar) (I LO:s remissvar) Facken inom Industrin (, Indu- strifacket, , , , , och ) Förteckning över remissinstanser som har lämnat skriftliga synpunkter över slutbetänkandet Medling och lönebildning (SOU 1998:141) Statskontoret universitet i Riksbank Datainspektionen Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förlikningsmannaexpedition Jämställdhetsombudsmannen i för Service och Kommunikation Akademikers Gemensamma synpunkter har lämnats av: (), Akademikers Cen- tralorganisation (), (), Offentlig- anställdas Förhandlingsråd (OFR) samt och Lärarnas Riksförbunds Samverkansråd Facken inom industrin som omfattar , , , , , samt Skogs- och Träfacket Synpunkter har även på eget initiativ inkommit från: Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet dels att 52 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 49 § skall betecknas 52 §, dels att 45 48, 50, 51, nya 52 och 63 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 47 a, 47 b, 49, 53 och 62 a §§, och närmast före 45 och 62 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varsel 45 § eller arbetsgivare och arbetstagar- organisation är sinsemellan skyldiga att, om giltigt hinder ej möter, skriftligen varsla motparten minst i förväg, när de avser att vidtaga stridsåtgärd eller att utvidga pågående stridsåtgärd. Omfattar stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. När en arbetsgivarorganisation, arbetsgivare eller arbetstagar- organisation avser att vidta en stridsåtgärd eller att utvidga en pågående stridsåtgärd, skall den skriftligen varsla motparten och minst sju hela arbetsdagar i förväg. Som arbetsdag räknas utom lördag, söndag, annan allmän helgdag, , och nyårsafton. Omfattar en stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som inte är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. Varsel enligt första stycket skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. Varselskyldigheten gäller inte om det finns giltigt hinder mot att varsla. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § tredje stycket. Varsel enligt första och andra stycket skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. 46 § För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns en statens förlikningsmannaexpedition. För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns . Institutet skall verka för en väl fungerande lönebildning. Expeditionen skall följa förhållandena på arbetsmark- naden. Har den fått kännedom om arbetstvist som hotar att medföra eller redan har medfört strids- åtgärd, skall den utse förliknings- man att medla i tvisten, när medverkan av förlikningsman kan anses ägnad att främja en lösning av denna. Förlikningsmannen skall kalla parterna till förhandling eller vidtaga annan lämplig åtgärd samt verka för att part uppskjuter eller inställer stridsåtgärd. Enligt expeditionens bestämmande skall förlikningsman på begäran gå parter på arbetsmarknaden till handa med råd och upplysningar rörande förhandlingar och kollektivavtal samt leda förhandlingar mellan parterna. 47 § Är någon enligt 45 § skyldig att lämna varsel skall han inom tid och på sätt som där anges göra detta även till förlikningsmanna- expeditionen. Den som bryter häremot döms till penningböter. skall kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtals- förhandlingar. Institutet skall också ge råd och upplysningar till parterna på arbetsmarknaden om förhandlingar och kollektivavtal. En part som träffat kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor skall på begäran ge in en kopia av avtalet till . 47 a § Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare. 47 b § bedömer att det i en tvist finns risk för stridsåtgärder eller har stridsåtgärder redan påbörjats, får institutet utan samtycke från parterna utse en eller flera medlare för att medla i tvisten. beslut enligt första stycket får inte överklagas. Parter som är ense om att de är bundna av ett avtal om förhandlingsordning som innehåller tidsplaner för förhandlingar, tidsramar och regler för tillsättning av medlare, regler om medlarens befogenheter och regler om uppsägning av avtalet kan anmäla det till . När avtalet har registrerats, får medlare inte utses utan samtycke från parterna. 48 § Vid förhandling enligt 46 § skall förlikningsman söka få till stånd överenskommelse mellan parterna på grundval av förslag som kommer från dem själva. Förlikningsmannen är dock oförhindrad att föreslå jämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. En medlare som utsetts av skall kalla parterna till förhandling eller vidta annan lämplig åtgärd. Medlaren skall försöka få till stånd en överenskommelse mellan parterna. För att främja en god lösning av tvisten, kan medlaren föreslå jämkningar och medgivanden. Medlaren skall också verka för att en part uppskjuter eller inställer en stridsåtgärd. 49 § Har en part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig kallats till förhandling inför förlikningsman och försummar parten att inställa sig eller underlåter han annars att fullgöra vad som åligger honom enligt 15 §, kan förlikningsmannen på begäran av motpart anmäla förhållandet hos arbetsdomstolen. Denna kan förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet och kan på anmälan av förlikningsmannen utdöma vitet. Om det främjar en god lösning av tvisten, får på medlarens begäran besluta om att skjuta upp varslade stridsåtgärder i . Ett sådant beslut får meddelas endast en gång för varje medlingsuppdrag. Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Beslutet skall om möjligt föregås av samråd med parterna. beslut enligt första stycket får inte överklagas. 50 § Parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till förlikningsman som medverkar vid förhandlingen. En parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till en medlare som medverkar vid förhandlingen. 51 § Uppnås icke enighet mellan parterna vid förhandling inför förlikningsman, kan han föreslå dem att låta tvisten avgöras av skiljemän. Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. En medlare kan föreslå parterna att låta en tvist avgöras genom skiljeförfarande. kan medverka vid utseende av skiljemän. Om stridsåtgärder har påbörjats, kan uppmana parterna att låta tvisten avgöras genom skiljeförfarande. Förlikningsman får ej åtaga sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om icke förlikningsmannaexpeditionen i särskilt fall medger det. En medlare får inte åta sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om inte i särskilt fall medger det. 52 § I arbetstvist av större betydenhet kan regeringen utse att medla i tvisten. Även enskild person kan av regeringen utses att som särskild förlikningsman medla i sådan tvist. Föreskrifterna i 49 och 50 §§ äger motsvarande tillämpning vid medling av eller särskild förlikningsman. Om en part har kallats till en överläggning enligt 47 § första stycket och inte infinner sig, kan förelägga parten vid vite att komma till en överläggning. Om en part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig har kallats till en förhandling inför medlare enligt 48 § och inte infinner sig eller underlåter parten på annat sätt att fullgöra sina skyldigheter enligt 15 § första stycket, kan på begäran av medlaren förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlings- skyldighet. Talan om utdömande av vite förs av vid Arbetsdomstolen. Om en part underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 47 § tredje stycket att ge in en kopia av ett kollektivavtal, kan förelägga parten vid vite att ge in kopian. Talan om utdömande av vite förs av vid Arbetsdomstolen. Varselavgift 62 a § Den som underlåter att varsla enligt 45 § skall åläggas att betala en varselavgift till staten. Varselavgiften skall bestämmas till lägst och högst . Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort. Den som vidtar en stridsåtgärd i strid mot beslut att skjuta upp en varslad stridsåtgärd enligt 49 § skall åläggas att betala en förhöjd varselavgift om och högst till staten. Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort. Varselavgiften åläggs av tingsrätt på talan av .