prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Avgöranden från har gjorts tillgängliga via intranätet. Förordningen (1997:139) om försöks- verksamhet med beredningsjurister vid vissa tingsrätter har utökats till att även omfatta miljödomstolarna. Behövliga författningsändringar sker även fortlöpande för att integrationen av miljölagstiftningen skall kunna fullföljas. Åtgärd Ju 98:1 Utarbeta ett samlat förslag till former för utredning av alla slag av brott mot miljön I de myndighetsgemensamma målen och riktlinjerna för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten , m.m. (Ju 98/4403) uppdrog regeringen åt Riksåklagaren att utarbeta ett förslag till effektivare utredning av miljöbrott. Riksåklagaren har till regeringen redovisat rapporten miljöbrottsbekämpning. Åtgärd Ju 99:1 Former för effektivare miljöbrottsbekämpning Alla myndigheter inom åklagar- och polisorganisationen skall ha ett operativt ansvar för miljöbrottsbekämpningen. skall dock inte ha något sådant ansvar med undantag för de situationer när det på grund av samband i utredningar om ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet är lämpligast att gemensam handläggning sker där. Riksåklagaren skall ha ett samordningsansvar för miljöbrottsbekämp- ningen och bestämmer närmare hur samordningen skall ske. För att miljöbrottsbekämpningen skall fungera effektivt är en fördjupad samverkan mellan polis, åklagare och tillsynsmyndigheter nödvändig. Riksåklagaren avser att i samarbete med ta fram kompetensutvecklingsplaner för åklagare och poliser som arbetar med miljöbrottsutredningar liksom för samverkan om miljöbrottsbekämpning. Regeringen kommer ingående att följa verksamheten i den nya miljöbrottsorganisationen och vid behov vidta nödvändiga förändringar. Åtgärd Ju 99:2 Uppföljning av miljödomstolarnas verksamhet Det sker ett fortsatt kontinuerligt arbete för att åstadkomma de bästa förutsättningarna för miljöbalksreformens genomförande och skapandet av en god arbetsmiljö för samtliga anställda vid miljödomstolarna. Uppföljning av miljödomstolarnas verksamhet kommer att ske inom och de reformer som det under arbetets gång i domstolarna kan tänkas uppstå behov av kommer att genomföras. 4.2 verksamhetsområde har ett övergripande utrikespolitiskt ansvar inom , särskilt vad gäller FN- och biståndspolitiken. Departe- mentet har även det övergripande ansvaret för frågor som gäller den inre marknadens funktion, den multilaterala handelspolitiken och det statliga exportfrämjandet. I departementets arbete för en ekologiskt hållbar utveckling läggs tonvikten på det internationella samarbetet, genom bilateralt och multilateralt agerande. Departementet samordnar arbetet med den internationella uppföljningen av om miljö och utveckling i och har även ett särskilt sakansvar för bl.a. ökenkonventionen och globala miljöfonden. Vidare åligger det UD att informera i utlandet om svenska insatser för en ekologiskt hållbar utveckling. , Sida, är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. I det handelspolitiska arbetet verkar UD för att söka finna effektiva lösningar och att medverka till underlag för att få till stånd en hållbar utveckling inom ramen för såväl EU:s inre marknad som multilateralt. UD representerar i den horisontella rådsarbetsgruppen för den inre marknaden och i rådgivande kommittén för den inre marknaden. Arbetet i de senare präglas av framtagande av strategier och konkreta åtgärder för att nå hållbar utveckling. På internationell nivå sker arbetet inom ramen för Världshandels- organisationens (WTO:s) kommitté för handel och miljö, CTE. På myndighetsnivå har ett särskilt sektorsansvar liksom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) samt (). Staten lämnar även bidrag till Standardis- eringen i (SIS) för att denna skall utgöra en resurs för deltagande i europeiskt och internationellt standardiseringsarbete. En viss del av statsbidraget har särskilt avsatts för insatser på miljöområdet. UD svarar för arbetet att inom den så kallade Cardiffprocessen verka för att allt utvecklingssamarbete, EU:s likaväl som medlemsstaternas, genomsyras av omsorg om hållbar utveckling. Inom detta uppdrag ligger att arbeta för att få bort koherensbrister mellan politikområdena utvecklingssamarbete, miljö, handel och jordbruk. Även områdena inre marknad och allmänna rådet har särskilt utpekats i integrationsprocessen (). Ett intensifierat arbete pågår och förhoppningen är att kunna presentera rapporter till toppmötet i innehållande såväl konkreta strategier som tidsplaner för dess genom- förande. , med intensifiering , har UD operation- aliserat vad som krävs av EU:s och medlemsstaternas bistånd för att detta skall främja hållbar utveckling och ägarskap av miljökonventionerna inom utvecklingsländer. Inom kommittén för hållbar utveckling, CSD, har särskilt verkat för att lyfta fram fattigdomsbekämpning och utbildning för hållbar utveckling. avslutades den av UD ledda interdepartementala samråds- processen kring SIDA:s studie av politikområdena miljö, handel, utvecklingssamarbete och jordbruk. Åtgärd UD 97:1 Uppmärksamma frågor om ekologisk hållbarhet i analys och rapportering Denna punkt avser dels UD:s länderanalys och länderrapportering, dels övrigt internationellt analys- och rapportarbete inom miljöområdet. Rapporteringen och analyserna från utlandsmyndigheterna på området följs noga av departementet. Inom ramen för bl.a. verksamhets- planeringen ges möjlighet att styra omfattningen och inriktningen på rapporteringen. I den nya förordningen för den europeiska miljöbyrån EEA har ekologisk hållbarhet lyfts fram på svenskt initiativ. I det fortsatta arbetet med att samordna internationell rapportering kommer frågan att uppmärksammas av . Arbetet med program för miljöintegrering för hållbar utveckling i EU innehåller krav på mål, indikatorer och uppföljning. Arbetet med att utforma internationella hållbarhets- indikatorer pågår i flera internationella fora. deltar också aktivt i det internationella arbetet med att utveckla miljöstatistik och miljöräkenskaper som datakällor för hållbarhetsanalyser och indikatorer. Åtgärd UD 97:2 Fortsätta främja miljöhänsyn och hållbar utveckling i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt i EU-biståndet, med särskild betoning av fattigdomsaspekterna Arbete pågår med att förstärka integrationen av miljö och hållbar utveckling i FN:s verksamhet, särskilt i anslutning till general- sekreterarens reformarbete på områdena hållbar utveckling och bosätt- ning. Vidare pågår arbete för att utveckla och driva svenska prioriteringar genom regleringsbrev, i det multilaterala utvecklingssamarbetet samt i det bilaterala arbetet med lands- och regionstrategier, och i EG- kommissionens policyarbete för EU:s utvecklingssamarbete; i anslutning till de riktlinjer som lades fast dels i regeringens skrivelse internationella samarbete för hållbar utveckling (skr. 1996/97:2), dels i skrivelsen Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet (skr. 1998/99:61). Asienstrategins betoning av hållbar utveckling genom- förs bl.a. genom intensifierat samarbete med . I vad gäller EU:s utvecklingssamarbete söker UD inom den så kallade Cardiffprocessen verka för ett åttapunktsprogram för samarbetets genomsyrande av omsorg om hållbar utveckling. Åtgärd UD 97:3 Följa upp FN:s generalförsamlings extra möte (UNGASS) FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) möts för att genomföra och utveckla besluten från samt från generalförsamlingens nittonde extra möte . Vid kommissionens sjunde möte, som ägde rum , behandlades tematiska frågor om haven, hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt hållbar utveckling av turism. Under mötet inleddes bl.a. en dialog mellan regeringar, folkrörelser och turistindustrin om arbetet för hållbar turism. Ett arbetsprogram för hållbar turism antogs, vilket kräver efterlevnad av industri, regeringar, internationella organ och folkrörelser. Det gällande arbetsprogrammet avseende hållbara konsumtions- och produktionsmönster utvidgades. kommer förberedelser påbörjas för det åttonde CSD- mötet , vars huvudsakliga inriktning blir hållbart utnyttjande av mark, finansiella resurser och handel inom ramen för hållbar utveckling. Åtgärd UD 97:4 Fortsätta arbeta aktivt inom globala konventioner för hållbar utveckling deltog vid partsmötena inom konventionerna för klimatförändring, biologisk mångfald och FN:s konvention mot öken- spridning samt inom och Montrealprotokollet. Inför klimatkonventionens partsmöte är frågor om gemensamt genomförande och samarbetet med utvecklings- länder inom ramen för "Clean Development Mechanism", utvecklings- ländernas framtida åtaganden samt handel med utsläppsrätter centrala, liksom frågan om ett kontroll- och påföljdssystem för Kyotoprotokollet. Montrealprotokollets viktigaste fråga ur svensk synvinkel är effektivt utfasningsbistånd till utvecklingsländer, inklusive utnyttjandet av svenska erfarenheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas arbetet inom styrelsen för Montrealprotokollets multilaterala fond. Begränsningen av övergången från freon till HCFC förblir en viktig fråga. Inom fondstyrelsen har ordförandeposten i arbetsgruppen för utformning av programmet för utfasning av ozonfarliga lösnings- medel i . Vid partskonferensen angående konventionen för biologisk mångfald verkade för att inom konventionen utarbeta särskilda arbetsprogram för marin- och kustnära biologisk mångfald, sötvatten, skog, jordbruk och ursprungsbefolkningars traditionella kunskaper. verkade även för att förhandlingarna om biosäkerhet skulle avslutas samt för att den globala miljöfonden skall utgöra en permanent finansiell mekanism för konventionen. Klimatkonventionen tog ställning till denna senare fråga . Vid ökenkonventionens partsmöte står genomför- ande av konventionen på dagordningen. Vid fjärde partsmöte lyckades parterna, efter långa förhandlingar, enas om att exportförbudet av farligt avfall från i princip till icke skall stå fast och varken inskränkas eller utvidgas innan förbudet trätt i kraft. Denna fråga drevs bl.a. av tillsammans med övriga EU-länder samt flertalet utvecklingsländer. har också aktivt deltagit i förhandlingar om två konventioner på kemikalieområdet. En konvention om Prior Informed Consent vid handel med vissa farliga kemikalier som skrevs under i , samt en konvention om stabila, organiska ämnen, s.k. POPs, vars första förhandlingsmöte hölls i . Åtgärd UD 97:5 Verka för en tillfredsställande påfyllnad av den globala miljöfonden Den globala miljöfonden (GEF) medverkar till att finansiera de mer- kostnader, (s.k. incremental costs) för utvecklingsprojekt i utvecklings- länder som kan uppkomma för att uppnå globala miljövinster. Målet om tillfredsställande påfyllnad av GEF uppfylldes i och med givarnas överenskommelse , som innebär att GEF disponerar 2,75 miljarder USD för perioden 2002. spelade en aktiv roll i dessa förhandlingar, särskilt vad gäller frågan om en rimlig börde- fördelning mellan givarna. har i det fortsatta arbetet med GEF aktivt deltagit med att följa upp de rekommendationer som beslutat om, särskilt vad gäller nationell förankring av verksamheten samt gransknings- och utvärderingsfunktionen. Åtgärd UD 97:6 Verka för att miljöaspekter och hållbar utveckling integreras i WTO bl.a. i kommande förhandlingar om handels- liberalisering deltar i de internationella diskussionerna om handel och miljö främst inom (WTO:s) kommitté för handel och miljö, CTE. Denna kommitté är huvudforumet för behandlingen av frågor som rör sambandet mellan handel och miljö. Arbetet inom CTE är av stor betydelse för att påverka och genomdriva eventuella förändringar i handelsregelverket med inriktning mot en hållbar utveckling. arbetar för att miljö och hållbar utveckling skall integreras i handelsregelverket så att en liberalisering av handeln kan medverka till en hållbar utveckling. Det anses allmänt att miljöfrågorna endast kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. För att nå ett önskat resultat på området verkar och EU därmed för att miljöfrågorna skall ingå i den förhandlingsrunda i WTO som inleds . och EU verkar här dels för att miljöfrågorna skall kunna integreras horisontellt i alla områden som förhandlas, dels för att specifika miljöfrågor skall kunna hanteras. Till dessa hör den viktiga frågan om relationen mellan handelsregelverket och handelsåtgärder i miljö- konventioner, Multilateral Environmental Agreements (MEAs), försiktighetsprincipens utrymme i samt frågan om miljömärkningssystemens relation till . Åtgärd UD 97:7 Genom bl.a. biståndet stödja utvecklingsländernas produktion och export av miljöanpassade produkter Studien om handeln/miljö och utvecklingssamarbete har avslutats. Som ett resultat av studien har bl.a. samverkan mellan departement och Sida i frågan om underlättande av ekologisk jordbruksproduktion i och export från utvecklingsländer intensifierats. 4.3 Försvarsdepartementets verksamhetsområde 1996 (prop. 1996/97:4) redovisade regeringen utförligt det miljöarbete som bedrivs av myndigheterna under Försvarsdepartementet. Regeringen konstaterade sammanfattningsvis att Försvarsmakten fortsätter att systematiskt genomföra sitt miljöarbete i enlighet med den fastlagda inriktningen. Regeringen framhöll även att övriga myndigheter hade kommit igång med ett strukturerat miljöarbete. Miljöarbetet har därefter fortsatt bedrivits aktivt och med ett betydande engagemang. Av särskild betydelse är nu det sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling som regeringen tilldelat Försvarsmakten och . Detta ansvar utgör en grundläggande inriktning för myndigheternas fortsatta arbete och för arbetet inom respektive sektor. En huvudpunkt är också införandet av miljöledningssystem. Regeringen har i regleringsbrevet för angivit tidpunkter för flera myndigheter när ett sådant system skall vara infört. Övriga myndigheter skall fortsätta pågående arbete i detta avseende. En annan viktig uppgift för den militära sektorn är riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel som utarbetades av de berörda myndigheterna och som regeringen kunde fastställa . Det är enligt regeringens mening angeläget att myndigheterna inom Försvarsdepartementets sektor fortsätter sitt föredömliga arbete för ett ekologiskt hållbart . Åtgärd Fö 97:1 och 2 Fortsätta att målmedvetet bedriva miljö- arbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för . Agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet. Försvarsmakten Huvuduppgifterna för Försvarsmakten i miljöhänseende är arbetet med sektorsuppdraget, miljöledningssystem och miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel se även åtgärderna Fö 98:1, Fö 99:1 och 2. Andra viktiga delar är att genomföra den första etappen av åtgärdsprogram mot buller från militär flygverksamhet och att tillämpa de av regeringen fastställda riktlinjerna i fråga om skottbuller från artilleri och andra tunga vapen. Försvarsmakten skall också fortsätta arbetet med farliga lämningar och dumpad ammunition. , samt det civila försvarets miljöarbete Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt Statens räddnings- verk att i en särskild redovisning i samband med årsredovisningen för redovisa den fortsatta processen med att införa miljöledningssystem och därvid integrera miljö- och resurshushållningsaspekter i såväl intern som extern verksamhet. skall också i enlighet med detta uppdrag redovisa eventuella hinder för en sådan integrering samt kostnader och besparingar. Slutligen skall verket redovisa hur arbetet enligt handlingsplanen och arbetet för att nå uppsatta miljömål för verksamheten fortskrider. är central tillsynsmyndighet enligt lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Lagen syftar till att förebygga allvarliga kemikalieolyckor och begränsa följderna av sådana olyckor för människors hälsa och för miljön. beslutade regeringen, med utgångspunkt i miljö- propositionen (prop. 1997/98:145), att ge i uppdrag att i samverkan med redovisa förslag till delmål och åtgärder vad gäller olje- och kemikalieutsläpp från fartyg till sjöss. Regeringen har vidare regleringsbrev uppdragit åt Kust- bevakningen att redovisa arbetet med att införa miljöledningssystem enligt delar av den mall som har tagit fram för redovisning av miljöledning i myndigheter och som avser intern och extern miljöutredning, miljöanpassad upphandling samt kostnader och besparingar. Regeringen vill peka på att har redovisat en miljöutredning. fortsätter arbetet inom myndigheten med att granska och revidera miljöpolicyn samt att formulera mål och handlingsprogram. Arbetet bedrivs i projektform och skall avslutas samt redovisas i samband med årsredovisningen . Regeringen vill även erinra om att miljöarbetet pågår inom det civila försvaret. Så gäller bl.a. att enligt regleringsbrev har regeringens uppdrag att redovisa de fortsatta åtgärder som vidtagits med anledning av miljövårdsberedningens betänkande (SOU 1996:112) Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen. Den totalförsvarsgemensamma verksamheten Miljöarbetet hos myndigheterna inom den totalförsvarsgemensamma verksamheten utvecklas vidare. Miljöledningssystem skall införas hos , , Försvarets forsknings- anstalt och Flygtekniska försöksanstalten. Dessa myndigheter skall bedriva sitt miljöarbete i enlighet med vad som anges i regeringens särskilda beslut med uppdrag till statliga myndigheter gällande miljöledningssystem i statlig förvaltning. skall även tillämpa de av regeringen fastställda riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel. Åtgärd Fö 97:3 Fortsätta att bedriva ett aktivt internationellt miljöarbete rörande militär verksamhet Inom det internationella försvarsmiljösamarbetet fortsätter att spela en aktiv roll. Den svenska medverkan i (NATO/CCMS) fortsätter och utvecklas. deltar i flera av CCMS pilotstudier, bl.a. den om miljöledningssystem i den militära sektorn. har även anslutit sig till en ny pilotstudie om konsekvenser för miljön och säkerheten av folkomflyttningar i stora städer och ett nytt pilotstudieprojekt om hållbart byggande inom den militära infra- strukturen. Handlingsprogrammet för nordiskt försvarsmiljösamarbete på departementsnivå utvecklas vidare. bedöms en Nordisk för försvarssektorn kunna bli klar. Ett annat samarbets- område, som leds av , gäller gemensamt utnyttjande av anläggningar för miljöfarlig verksamhet, t.ex. skjutfält. Ett tredje samarbetsområde avser nordiskt försvarsmiljöbistånd till bl.a. de baltiska staterna. I denna del deltar i samarbetet. Vid ett möte lades grunderna fast för detta Östersjösamarbete, liksom principerna för enskilda samarbetsprojekt. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva dessa frågor både nationellt och internationellt kommer den gemensamma nordiska miljön att förbättras. De gemensamma svensk-amerikanska försvarsmiljöprojekten i fortsätter. bedrivs projekt i om att upprätta en miljöplan vid en armébas och i om miljöutbildning för baltisk försvarsmaktspersonal. beslutade regeringen om ett projekt i om miljöriskbedömningar avseende mark och grundvatten vid den f.d. sovjetiska flygbasen . Dessa projekt finansieras för svensk del genom den s.k. Östersjömiljarden. Dessa svenska försvarsmiljöinsatser har en stor betydelse för att bygga upp ett miljökunnande i de baltiska försvarsmakterna. Insatserna bidrar därför också till att stärka de demokratiska grunderna i dessa staters försvars- makter. Därmed stärks också den pågående demokratiseringsprocessen i denna region. Tillsammans med och anordnade , inom ramen för NATO/CCMS EAPR, mötet om militär verksamhet och miljön i . Vid mötet utarbetades en plan för att hjälpa stater att utarbeta nationella försvarsmiljöprogram. och har påtagit sig ett visst ansvar för att genomföra denna plan. På myndighetsnivån fortsätter samarbetet mellan bl.a. de nordiska försvarsmakterna. Detta avser bl.a. införandet av miljöledningssystem. Innevarande år har vidare de svenska och ryska försvarsmakterna inlett ett försvarsmiljösamarbete. Inom ramen för Försvarsmaktens samarbete med den amerikanska försvarsmakten har utarbetats en i materielanskaffningsprocessen. På regeringens uppdrag skall Försvarsmakten tillsammans med den amerikanska försvarsmakten inom ramen för det euro-atlantiska partnerskapsrådet i anordna en internationell konferens om miljöhänsyn i den militära materielanskaffningen med utgångspunkt i denna handbok. Åtgärd Fö 97:4 Fortsätta att bedriva ett aktivt internationellt arbete rörande kemikalieolyckor och oljebekämpning deltar i det internationella samarbetet inom området kemikalieolyckor i samarbete med och andra berörda myndigheter. Samarbetet bedrivs bl.a. inom ramen för ECE:s Industriolyckskonvention, för Seveso II-direktivet och inom kemikalieolycksområdet. Industriolycks- konventionen och Seveso II-direktivet har införts i svensk lagstiftning. deltar i det globala miljöarbete som bedrivs inom () samt i de regionala avtalen för () respektive (). I de senare genomförs ett antal gemensamma flygövervakningsoperationer i syfte att upptäcka pågående illegala oljeutsläpp och att lagföra förövarna. I syfte att informera om illegala oljeutsläpp och den typ av bevisning som kan föreläggas polis och åklagare har nordsjöstaterna tagit fram en särskild informationsskrift som är översatt till svenska. pågår framtagningen av ytterligare en manual i syfte att underlätta det internationella samarbetet vid lagföring. Åtgärd Fö 98:1 Uppdrag avseende sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling samt sektorsmål och åtgärder avseende miljö- kvalitetsmålen. Försvarsmakten Regeringen beslutade , med utgångspunkt i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145), att Försvarsmakten dels skall ha ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet, dels skall utarbeta och redovisa förslag till sektorsmål och åtgärder avseende miljökvalitetsmålen. Försvarsmakten har därefter definierat sektorn till att omfatta den egna myndigheten, , , Försvars- högskolan, , och Flygtekniska försöksanstalten. En lägesredovisning av arbetet med sektorsmålen lämnades till regeringen . Regeringen beslutade , med utgångspunkt i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145), att dels skall ha ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet, dels skall utarbeta och redovisa förslag till sektorsmål och åtgärder. utarbetar nu mål för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområdena Skydd mot olyckor i fred och under höjd beredskap. Uppdraget redovisades till regeringen . Åtgärd Fö 99:1 Införande av miljöledningssystem i den militära sektorn Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt ett antal myndig- heter inom den militära sektorn att införa miljöledningssystem. Systemet skall uppfylla minst kraven enligt standarden ISO 14001 kompletterat med kraven på offentlig redovisning enligt standarden EMAS. För Försvarsmakten och Flygtekniska försöks- anstalten skall systemet vara infört . Inriktningen är vidare att , och skall ha infört miljöledningssystem . Viktiga delar i Försvarsmaktens arbete med att införa miljölednings- system är bl.a. att fortsätta miljöutbildningen, fortsätta åtgärderna för att begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen och att tillämpa de av regeringen fastställda riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel. Åtgärd Fö 99:2 Riktlinjer för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel Regeringen uppdrog genom beslut åt Försvarsmakten och att tillämpa det förslag till riktlinjer för miljöanpassad försörjning av försvarsmateriel som myndigheterna hade utarbetat. De två myndigheterna skall redovisa genomförandet av riktlinjerna i samband med årsredovisningarna för budgetåren 1998, 1999 och 2000.