prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Det totala uttaget av avgifter för ålderspensioner skall uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten. Garantipensionssystemet Personer som är födda åren 1938 eller senare är berättigade till garanti- pension. Denna förmån ersätter fr.o.m. folkpensionen och pensionstillskottet. Garantipension kommer emellertid inte att utges förrän . Eftersom det särskilda grundavdraget för pensionä- rer (SGA) i dessa ålderskategorier slopas, kommer garantipen- sionen att beräknas från en jämfört med folkpensionen högre basnivå. Härigenom kommer garantipensionen även att ge kompensation för att SGA avskaffas. Pensionsinkomster kommer därmed att bli beskattade enligt samma regler som gäller för förvärvsinkomster. Garantipension kan utges fr.o.m. till personer som inte har tjänat in rätt till inkomstgrundad ålderspension eller som endast har tjänat in låg sådan. Garantipension beräknas utifrån en basnivå om 2,13 prisbasbelopp för ensamstående pensionär (för ) och 1,90 prisbasbelopp för en gift pensionär (för ). Garantipensionen avräknas för båda grupperna mot inkomstgrundad ålderspension på visst närmare föreskrivet sätt. Garantipensionen skall även avräknas mot efterlevande- pension i form av övergångsvis utgiven änkepension från tilläggspensio- neringen och viss utländsk pension. Tjänstepensioner skall inte beaktas vid beräkning av garantipension. Garantipension skall i princip avräknas mot såväl inkomstpension som premiepension. Vid beräkningen skall emellertid den faktiska premiepen- sionen inte beaktas, utan i stället skall inkomstpensionen räknas upp så att den motsvarar vad som skulle ha utgetts om hela pensionsrätten om av pensionsunderlaget (för personer födda något av åren 1938 1953 i aktuellt antal tjugondelar) hade utgjort grund för denna pension. Som framgått inträder rätten till garantipension från och med . Om den enskilde gjort uttag av hel eller delar av inkomstgrundad pension skall alltid, vid beräkning av garantipension, utgångspunkten vara den inkomstgrundade pension som skulle ha be- talats om sådan pension hade börjat tas ut . Motsvarande gäller om pensionsuttag görs efter . Garantipensionens storlek skall vara beroende av försäkringstid. Med försäkringstid avses i princip sådan bosättningstid som gäller för rätt till folkpension enligt AFL. Garantipension skall utges endast till den som har tillgodoräknats en försäkringstid för garantipension om . För rätt till oavkortad garantipension skall krävas försäkringstid. Försäkringstid kan enligt huvudregeln tillgodoräknas när den försäkrade är i åldern 25 . Garantipension utbetalas endast till den som är bosatt i . Garantipension kommer emellertid med hänsyn till reglerna i förord- ningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygg- het när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemen- skapen även att betalas ut inom EU/EES. Införandet av reformerade regler Som tidigare framgått i avsnitt 3 trädde delar av lagstiftningen om in- komstgrundad ålderspension i kraft och de första ut- betalningarna kommer att kunna ske . träder lagen om garantipension i kraft. Utbetalning av garantipension till ålderspension kan dock inte ske då personer födda fyller . Pensionsberättigade som tillhör den s.k. mellangenerationen, dvs. per- soner som är födda åren 1938 1953, kommer att få sin ålderspension be- räknad dels enligt bestämmelserna om tilläggspension, dels enligt det reformerade ålderspensionssystemet. Mellangenerationen får sin pension beräknad med ett successivt ökande antal tjugondelar enligt det reforme- rade systemets regler. Årsklassen 1938 kommer med denna metod att som första årsklass tjäna in pensionsrätt i det reformerade systemet med 4/20. Övergångsregleringen innebär att det för försäkrade som tillhör mellangenerationen även framöver parallellt måste registreras dels pensionspoäng för tilläggspension, dels pensionsrätt inom det reforme- rade pensionssystemet. För alla som omfattas av de reformerade reglerna för inkomstgrundad ålderspension skall även förvärvsinkomster m.m. i förfluten tid, dvs. , beaktas vid beräkning av pensionsrätt inom det reformerade systemet. Till grund för beräkningen av pensionsgrundande inkomst för förfluten tid skall ligga den ATP-poäng som har registrerats för året med tillägg av en poäng. Förtidspensionärer till- godoräknas ålderspensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp på grundval av registrerade pensionspoäng motsvarande faktiskt intjänad inkomst och pensionsrätt motsvarande antagna pensionspoäng för tid efter förtidspensionsfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas . Pensionsrätt för studier och plikttjänst- skall emellertid tillgodoräknas först . I tilläggspensionssystemet tillgodoräknas pensionspoäng endast för in- komster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Personer i mellangene- rationen kompenseras, vid beräkningen av den inkomstgrundade pension- en i form av tilläggspension, för den folkpension som skulle ha utgetts om pensionen hade utbetalats enligt det tidigare ålderspensionssystemet genom ett s.k. folkpensionstillägg. Folkpensionstillägget utgör tilläggs- pension. Personer födda eller tidigare skall även fortsättningsvis få sin inkomstgrundade ålderspension beräknad enligt nuvarande regler. Även denna grupp skall enligt LIP kompenseras för första prisbasbeloppets inkomster genom folkpensionstillägget. Det tidigare grundskyddet i form av 40-delsberäknad folkpension, inklusive de särskilda folkpensionsför- månerna samt det särskilda grundavdraget för pensionärer, skall emeller- tid ersättas med en beskattad garantipension. har i betänkandet Garantipension och Bosätt- ningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17) lämnat förslag till en garantipension (nedan kallad övergångsvis garanti- pension) för personer födda eller tidigare. Förslaget innebär i korthet följande. Liksom garantipensionen till personer födda eller senare skall den övergångsvisa garantipensionen betalas ut endast till dem som har behov av en sådan förmån. Den övergångsvisa garanti- pensionen är enligt förslag konstruerad på ett sådant sätt att SGA omvandlas till en pensionsförmån. De pensionsberättigade kommer genom den övergångsvisa garantipensionen därutöver att erhålla ersättning för den 40-delsberäknade folkpensionen och pensionstill- skottet. Dessa delar av den övergångsvisa garantipensionen beräknas på samma sätt som sker . För de pensionärer som har så höga pen- sionsinkomster att de inte har rätt till övergångsvis garantipension, skall skillnaden mellan den folkpension som skulle ha utgetts med stöd av nu- varande regler och det folkpensionstillägg som ingår i tilläggspensionen utges i form av ett bosättningstillägg. Bosättningstillägget ersätter också i förekommande fall pensionstillskottet. 6 Allmänna överväganden 6.1 Inledning trädde delar av det reformerade ålderspensionssyste- met i kraft och kommer samtliga delar av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) att ha trätt i kraft. kommer även lagen (1998:702) om garantipension som omfattar personer födda eller senare att ha trätt i kraft. Ut- betalning av sådan garantipension kommer dock inte att ske , då personer födda fyller . Med det reformerade ålderspensionssystemet har det skapats ett från andra socialförsäkringar avskilt system. Härigenom har också grund- läggande förändringar skett av den inkomstgrundade ålderspensionen och grundskyddet. Den inkomstgrundade pensionen kommer till skillnad från vad som gäller i tilläggspensionssystemet med dess 15/30-regel att baseras på hela livsinkomsten och beräknas på inkomster från den första kronan. Det nuvarande grundskyddet i form av folkpension och pen- sionstillskott kommer vidare att ersättas med en garantipension som av- räknas mot den inkomstgrundade pensionen. Garantipensionsnivån är avpassad till att det särskilda grundavdraget för pensionärer () sam- tidigt avskaffas. Efterlevandepension till vuxna i form av omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension enligt övergångsbestämmelser be- talas enligt nuvarande regler ut i form av folkpension och en andel av den tilläggspension som den avlidne har tjänat in. Om den avlidne inte för- värvat rätt till någon tilläggspension eller bara till låg sådan, kompletteras folkpensionen med pensionstillskott. I princip är konstruktionen av folk- pension till efterlevande vuxna densamma som inom den tidigare ålders- pensioneringen. Även barnpension utges i form av folkpension och tilläggspension. Eftersom efterlevandepension bygger på den avlidnes ålders- och förtidspension, enligt bestämmelserna om tilläggspension och folkpen- sion, är det nödvändigt att, mot bakgrund av det reformerade ålderspen- sionssystemets ikraftträdande, även se över reglerna om efterlevandepen- sion. Regeringen lämnar nu förslag till en sådan anpassning av nuvarande regler för efterlevandepension till det reformerade ålderspensionssyste- met. I huvudsak föreslår regeringen inga andra förändringar av de olika förmånsformerna än de som vi ansett nödvändiga för anpassningen till ålderspensionssystemet. Regeringen föreslår dock vissa förändringar som inte är direkt betinga- de av ålderspensionsreformen. Bl.a. föreslår vi att det inte skall vara möjligt att bevilja särskild efterlevandepension. Detta innebär att det i ett anpassat efterlevandepensionssystem skall finnas barnpension, omställningspension och änkepension enligt övergångsregler. Efterlevandeförmåner skall, liksom , utges såsom en inkomstgrundad del och till denna skall finnas ett grundskydd. De förslag som lämnas behandlar enbart sådana förmåner till efter- levande som kommer att utges med stöd av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Därutöver kan den efterlevande vara berättigad till efterlevandeskydd från premiepensionssystemet enligt LIP. Dessutom kan den efterlevande få såväl avtalspension på grund av grupplivförsäkring som efterlevandepension på grund av pensionsavtal. Dessa nu nämnda pensionsformer behandlas således inte i det följande. 6.2 Huvudprinciper för en anpassad efterlevandepensionering Även i ett anpassat system med förmåner till efterlevande bör enligt rege- ringens mening förmånerna till efterlevande barn ha en framträdande roll. Syftet med barnpensionen bör alltjämt vara att trygga efterlevande barns rätt till en likvärdig standard även efter en eller båda föräldrarnas frånfälle. De förutsättningar som gäller för rätt till barnpension bör enligt vår uppfattning därför gälla även i ett system som är anpassat till den reformerade ålderspensionen. När det gäller efterlevandepension till vuxna bör rätt till sådan pension även föreligga endast i situationer där det generellt sett kan förutsättas finnas ett särskilt behov av stöd. Förmånen bör dessutom endast ses som en kompletterande inkomst. Syftet med förmånen bör allt- jämt vara att ge ekonomisk kompensation efter ett döds- fall. Sådant behov av ekonomiskt stöd torde finnas för i princip alla efter- levande i yrkesaktiv ålder. Det är mot denna bakgrund som det även i fortsättningen bör finnas rätt till omställningspension efter ett dödsfall. bör i princip vara densamma för alla och således oberoende av den avlidnes eller såvitt gäller personer i för- värvsaktiv ålder den efterlevandes ålder för dödsfallet. Emellertid bör, liksom , omställningspension inte betalas ut efter det att den efterlevande har fyllt . Dessutom bör, liksom , förlängd omställningspension kunna betalas ut när den efterlevande har hemma- varande barn. Vi anser emellertid att skyddet i denna del bör förstärkas, om den efterlevande har hemmavarande barn . Till följd av förstärkningen kommer emellertid den månatliga omställningspensionen att kunna komma att bli något lägre än . Omställningspensionen kommer å andra sidan, med vårt förslag, att för en efterlevande utan barn och en familj med barn men under att betalas ut under en betydligt än vad som följer av dagens regler. Även om denna förstärkning avser efterlevandepension till vuxna är det rege- ringens uppfattning att den även kommer barnen tillgodo, eftersom den ger den efterlevande föräldern ekonomisk möjlighet till förkortad arbets- tid och därigenom mer tid med barnen. Reglerna om änkepensioneringen tillskapades för en helt annan sam- hällsstruktur än den nuvarande, där behovet av ekonomisk försörjning från ett allmänt system var stort för kvinnor som blivit änkor efter en tids äktenskap. har emellertid kvinnor som uppbär änkepension i de flesta fall en egen förvärvsinkomst vid sidan av änkepensionen. Enligt regeringens uppfattning är reglerna om omställningspension betydligt bättre avpassade till dagens och framtida förvärvsförhållanden. Bakom beslutet om övergångsbestämmelser låg emellertid en bred politisk enig- het. På grund härav anser regeringen att några mer ingripande föränd- ringar av övergångsbestämmelserna för rätt till änkepension inte bör ske. Detta innebär att en änka som beviljats änkepension före ikraftträdandet av våra förslag kommer, oavsett ålder, att ha rätt till sådan änkepension även efter denna tidpunkt. Vidare kommer änkepension att beviljas enligt regler som överensstämmer med nu gällande övergångsregler även efter sagda tidpunkt. För kvinnor som är födda eller senare, och som beviljas änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av , innebär våra förslag dock vissa förändringar i förhållande till dagens regler. Det är enligt regeringens uppfattning naturligt att efterlevandepensio- nen skall ge ett ekonomiskt bistånd i situationer som för den efterlevande är förenade med såväl ekonomiska svårigheter som problem på det mer personliga planet. Vi har däremot ställt oss frågan om det är välmotiverat att ha bestämmelser inom efterlevandepensioneringen som syftar till att ge efterlevande med egna försörjningssvårigheter en pension i händelse av makens död. Särskild efterlevandepension är just en sådan förmån. Den betalas ut till efterlevande som har svårigheter att försörja sig genom eget arbete. Det mest adekvata är enligt regeringens mening att lösa dessa problem inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen eller på annat sätt genom arbetsmarknadsmässiga åtgärder. För det fall arbetsoförmågan i stället har sin grund i medicinska skäl torde frågan lämpligen behandlas inom ramen för sjukförsäkringen eller förtidspensioneringen. Regeringen föreslår därför att en sådan förmån som särskild efterlevandepension inte skall finnas kvar i en anpassad efterlevandepensionering. Barnpension, omställningspension och änkepension Regeringen föreslår att inkomstgrundad efterlevandepension dvs. barn- pension och omställningspension samt inkomstrelaterad änkepension, liksom , skall utgöra en ersättning för det inkomstbortfall som ett dödsfall kan innebära. (När det nedan talas om efterlevandepension avses all pension som kan betalas ut till efterlevande om annat inte anges.) Re- geringen föreslår därför att tyngdpunkten inom efterlevandepensio- neringen skall ligga på den del av pensionen som kan hänföras till den avlidnes inkomster. Eftersom det är regeringens uppfattning att det främsta syftet med efterlevandeförmånerna är att de skall utgöra ersättning för det inkomstbortfall som dödsfallet i många fall inneburit för familjeekonomin, utgör den avlidnes pensionsrätt det lämpligaste måttet för detta inkomstbortfall. Regeringen föreslår därför att den avlidnes pensionsunderlag i det re- formerade ålderspensionssystemet skall ligga till grund för beräkning av de inkomstgrundade efterlevandepensionerna omställningspension och barnpension. Sådan pension efter en person född eller tidigare föreslås dock beräknas på grundval av dennes tillgodoräknade pensions- poäng för tilläggspension sedan tillägg gjorts med en poäng. Detta mot bakgrund av att personer födda eller tidigare även kommer att få sin inkomstgrundade ålderspension i form av tilläggspen- sion. Vidare anser regeringen att beräkningen av det underlag som skall ligga till grund för efterlevandepension bör, på samma sätt som gäller inom det nuvarande tilläggspensionssystemet såvitt gäller pension efter personer som avlider före det år de skulle ha fyllt , göras på grund- val av vissa antaganden om den avlidnes framtida inkomst, dvs. med en s.k. antagandeinkomstberäkning. Någon koppling till förtidspension föreslås däremot inte, utan antagandeberäkningen skall ske på grundval av den avlidnes vid dödsfallet registrerade ålderspensionsrätt. När det gäller att finna ett underlag för att beräkna olika former av efterlevandeförmåner har regeringen emellertid funnit anledning att dra en skiljelinje mellan de reformerade efterlevandeförmånerna barnpension och omställningspension och änkepension som betalas ut enligt övergångsbestämmelser till det reformerade systemet. Reglerna om änkepension har till sin konstruktion en förankring i det nuvarande sy- stemet med tilläggspension och folkpension som, med hänsyn till den po- litiska överenskommelse som legat bakom avskaffandet av de generella reglerna om änkepension, måste beaktas särskilt vid bedömningen av vilket underlag som skall ligga till grund för beräkningen av änkepension efter ikraftträdandet av reformerade ålderspensionsregler. Regeringens utgångspunkt har härvid varit att änkepension så långt som möjligt bör beräknas i enlighet med dagens bestämmelser. Regeringen föreslår därför att änkepension alltjämt skall beräknas utifrån ett underlag som baserar sig på den avlidnes intjänade eller antagna pensionspoäng för tilläggs- pension. Enligt dagens bestämmelser tillgodoräknas emellertid inte pensions- poäng för tilläggspension för inkomster under ett prisbasbelopp. För in- komster därunder ges kompensation genom den 30-delsberäknade folkpensionen. Eftersom vi föreslår att folkpensionen skall avskaffas, är det regeringens uppfattning att den efterlevande på annat sätt skall kom- penseras för den förmånen. Regeringen föreslår därför att ett tillägg mot- svarande av det för året gällande prisbasbeloppet skall utges som en del av änkepensionen. Detta tillägg skall således delvis ersätta folkpen- sionen. För rätt till tillägget krävs dock, till skillnad från rätten till folk- pension, att den efterlevande dessutom är berättigad till änkepension i form av tilläggspension enligt nuvarande bestämmelser, dvs. har varit gift med den avlidne under en viss angiven tid. Grundskyddet Enligt nuvarande regler utges efterlevandepension även i form av bosätt- ningsbaserad folkpension. Det reformerade ålderspensionssystemet kom- mer inte att innefatta folkpension. Grundskyddet kommer i stället att bestå av en garantipension, som avräknas mot den inkomstgrundade ålderspensionen. För att efterlevande till avlidna som bidragit till familjens försörjning på annat sätt än genom förvärvsarbete inte skall ställas helt utan skydd efter ett dödsfall, anser regeringen att det även i ett anpassat efterlevan- depensionssystem skall finnas ett grundskydd. Detta grundskydd bör emellertid inte på samma sätt som dagens folkpension och pensionstill- skott vara konstruerat så att det garanterar en grundläggande försörjning för den efterlevande. Det bör istället bestämmas med beaktande av att efterlevandepensionen har till syfte att utgöra en kompletterande inkomst för den efterlevande. På samma sätt som inom ålderspensioneringen bör grundskyddet inte heller utgöra en förmån som betalas ut till samtliga pensionsberättigade. Det bör istället utgöra en utfyllnadspension som betalas ut till dem som har en låg eller ingen inkomstgrundad efterlevan- depension eller änkepension. Regeringen föreslår därför att det till vuxna efterlevande skall betalas ut en garantipension till omställningspension och änkepension. Denna garantipension skall ersätta dagens grundskydd i form av bosättningsbaserad folkpension, pensionstillskott och det sär- skilda grundavdraget för pensionärer (). Regeringen har vid kon- struktionen av garantipensionen haft som utgångspunkt att basnivån på nämnda pension skall motsvara nettoeffekten av dagens grundskydd. Vi har dock valt en annan avtrappningstakt än vad som följer av dagens sär- skilda skatteregler för pensionärer. Garantipensionen skall liksom dagens grundskydd i form av folkpen- sion och pensionstillskott vara beroende av den avlidnes faktiska och på visst sätt beräknad framtida försäkringstid. Försäkringstiden skall i prin- cip tillgodoräknas enligt samma regler som gäller för garantipension till ålderspension, dvs. garantipensionen skall vara bosättningsbaserad. Garantipensionen är således densamma, oavsett vilken förmån den vuxna efterlevande har rätt till. Att vi inte gör någon skillnad i sättet att beräkna garantipensionen vare sig den efterlevande uppbär omställnings- pension eller änkepension har främst sin orsak i att i dagens samhälle har de flesta kvinnor och män samma möjlighet att genom eget förvärvs- arbete försörja sig själva. Till skillnad från när reglerna om änkepension skapades har därför män och kvinnor oavsett ålder i princip samma behov av efterlevandepension vid makens död. I många fall har även de kvinnor som uppbär folk- och tilläggspension i form av änkepension, liksom de som uppbär omställningspension, även en förvärvsinkomst vid sidan om. Vi föreslår emellertid inga förändringar i tiden för utbetalning av änkepension, vilket får till följd att garantipensionen liksom dagens folkpension kommer att betalas ut till dess att änkan fyller . ställningstagande innebar att änkor födda eller senare ansågs tillhöra en generation kvinnor som på grund av sitt förvärvs- mönster inte behövde det skydd som änkepensionen enligt äldre regler innebär. Emellertid ansåg man att de skulle få rätt att behålla en del av mannens för reformen intjänade tilläggspension. På grund härav är dessa änkor berättigade till tilläggspension och folkpension beräknad på grundval av mannens fram t.o.m. intjänade pen- sionspoäng. Dessa änkor är emellertid inte berättigade till dagens grund- skydd i form av bosättningsbaserad folkpension. Eftersom vårt förslag till garantipension innebär att denna pension endast skall baseras på den avlidnes försäkringstid för garantipension (bosättningstid), är det re- geringens uppfattning att denna grupp kvinnor inte skall vara berättigade till garantipension till änkepension. Dessa kvinnor kommer däremot, i likhet med , att få omställ- ningspension inklusive garantipension. Hur länge sådan pension betalas ut beror på om den efterlevde har hemmavarande barn och hur gamla dessa är. Eftersom omställningspensionen, till skillnad från änkepension, inte är begränsad till den avlidnes före visst år fastställda pensionsrätt kommer denna pension i de flesta fall att vara högre än änkepensionen. När rätten till omställningspension upphör kommer änkan alltjämt att vara berättigad till änkepension. Genom regeringens förslag kommer en änka som är född eller senare alltjämt vara berättigad till änkepension på grundval av den av- lidne mannens intjänade pensionspoäng t.o.m. . För den arbets- baserade folkpensionen kommer änkan att erhålla kompensation i form av det ovan nämnda 90-procentstillägget. Emellertid kommer hon inte att erhålla någon kompensation för det 30-dels beräknade pensionstillskottet som hon enligt dagens regler kunnat vara berättigad till och inte heller få någon kompensation för att möjligheterna till särskilt grundavdrag vid beskattningen försvinner. Detta följer av att dessa förmåner ersätts av garantipension till änkepension. På grund av garantipensionens kon- struktion går det inte att urskilja vad av denna förmån som utgör ersätt- ning för grundavdraget respektive pensionstillskottet. Vad gäller grundskyddet till barn föreslår regeringen en annan kon- struktion än den som valts för vuxna efterlevande. Vår utgångspunkt har härvid varit att alla barn som är bosatta i skall ges ett fullgott grundskydd vid en förälders eller båda föräldrarnas död. Regeringen an- ser att ett barns behov av grundskydd är detsamma oavsett den avlidne förälderns anknytning till .