prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Post- och förslag i övrigt bereds vidare i . Post- och förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast Länsrätten i och har särskilt kommenterat förslag i denna del. Länsrätten anser att lagtexten behöver förtydligas. ifrågasätter allmänt behovet av införande av tillståndsvillkor med krav på geografisk täckning och ett effektivt frekvensutnyttjande. Skälen för regeringens förslag: Telelagen (1993:597) trädde i kraft . För viss verksamhet enligt lagen krävs tillstånd. Dessa meddelas av tillsynsmyndigheten, . Tillstånden får förenas med villkor. I den ursprungliga lydelsen av lagen angavs vissa villkor som tillstånden kunde förenas med. Uppräkningen var dock inte avsedd att vara uttömmande. Endast vissa centrala villkor räknades upp. De tillståndsvillkor som kunde ställas upp skulle bestämmas mot bakgrund av de syften som lagen främjar. Villkor avseende t.ex. krav på geografisk täckning av tillhandahållande av mobila teletjänster upptogs inte i lagen. har det oaktat ålagt vissa tillståndshavare sådana villkor. Motiveringen härför var att ett övergripande mål för den statliga telepolitiken är att hushåll, företag och myndigheter skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer och att ett delmål därvidlag enligt förarbetena är god tillgänglighet och regional balans. Genom ändringar i lagen som trädde i kraft (SFS 1997:397) gjordes uppräkningen av tillståndsvillkor uttömmande. Skälen som angavs härför var att paragrafen mot bakgrund av tillståndsdirektivet (97/13/EG) måste anpassas i flera avseenden, bl.a. att det framgent uttömmande måste regleras vilka frågor som får regleras i form av villkor (prop. 1996/97:61 s. 96). Inte heller vid det tillfället kompletterades lagen med en möjlighet att meddela tillståndsvillkor med krav på geografisk täckning. Mot bakgrund av att god tillgänglighet och regional balans är en väsentlig del av de telepolitiska målen anser regeringen att telelagen skall kompletteras så att det blir möjligt för tillsynsmyndigheten att som ett villkor för tillståndet ställa upp krav på att operatören skall tillhandahålla tjänsten med god tillgänglighet. Med begreppet tillgänglighet avses inte bara att tjänsten skall tillhandahållas med en viss minsta geografisk utbredning över landet utan även att villkor om krav på viss framkomlighet i näten skall kunna meddelas. Som tidigare gäller att varje villkor måste kunna direkt återföras till lagens syften. Vid överväganden om ett visst villkor behöver meddelas ingår naturligen också en bedömning av om syftet med villkoret tillfredsställande tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom rådande konkurrens. Tillgången på radiofrekvenser är begränsad. Enligt lagen (1993:599) om radiokommunikation krävs därför tillstånd för innehav och användning av radiosändare i syfte att främja ett effektivt nyttjande av möjligheterna till radiokommunikationer och andra användningar av radiovågor. Frågor om tillstånd prövas av . Tillståndet skall avse en viss radioanvändning och kan i behövliga fall förenas med villkor angående bl.a. tilldelad frekvens och annat som är av betydelse för ett effektivt frekvensutnyttjande. Dessa villkor kan enligt lagen meddelas endast för den enskilda radiosändaren. När det gäller större mobiltelefonisystem med flera radiosändare finns det behov av att kunna ställa villkor som gäller frekvensanvändningen för systemet som helhet redan när tillståndet att tillhandahålla mobila teletjänster meddelas enligt telelagen. Regeringen delar därför Post- och bedömning att telelagen bör kompletteras med en möjlighet att meddela sådana tillståndsvillkor 16.6 Anslag för C1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Tabell 16.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 166 9001 2000 Förslag 11 206 2001 Beräknat 11 392 2 2002 Beräknat 11 589 2 1 är Post och avgiftsfinansierad. 2 Motsvarar 16 449 tkr prisnivå. finansieras () verksamhet från anslaget C1 . Verksamhetens kostnader täcks i huvudsak av avgifter som redovisas mot särskild inkomsttitel (2547). Enligt regeringens bedömning kan verksamheten bedrivas mer effektivt om (PTS) istället får disponera avgiftsinkomsterna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medel motsvarande 11 206 tkr för anslås för att täcka förvaltningskostnaderna för upphandling av samhällsåtaganden och totalförsvar som huvuddelen av PTS verksamhetskostnader finansieras genom avgifter. De samhällsåtaganden som upphandlas (handikapp, totalförsvar till viss del) finansieras med medel från statsbudgeten. Regeringens övervägande Resultatinformation PTS har utövat tillsyn över samtliga aktörer med tillstånd vilket inkluderat bl.a. kontroll av kostnadsredovisningsvillkor, framföring av nödsamtal samt servicekvalitet. Vidare har PTS granskat Telias kostnadskalkyler, främst i syfte att kunna bedöma rimligheten i prissättningen för samtrafik och hyrda förbindelser. har myndigheten meddelat föreskrifter om införande av nummerportabilitet för fasta teletjänster och beslutat att införa det internationella prefixet 00, lika tillträde och förval. Inför denna förändring har PTS genomfört en informationskampanj till allmänheten. Inom verksamhetsgrenen radio har PTS handlagt tillståndsansökningar om radiotillstånd och störningsanmälningar samt bedrivit förebyggande radiotillsyn. PTS har upprättat en ny svensk frekvensplan, vilken utgavs som allmänt råd (PTSFS 1998:3). Myndigheten har medverkat i det europeiska harmoniseringsarbetet inom CEPT för att säkerställa att svenska intressen och krav tillgodoses i upprättandet av en gemensam europeisk frekvenstabell. Vidare har PTS som uppdrag att typgodkänna teleterminal och radioutrustning. är ansvarig myndighet för funktionerna Telekommunikationer mm. samt Postbefordran vilka behandlas inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet För att balansera de stora avgiftsöverskott som uppstod vid myndighetens tillkomst har flertalet avgifter sänkts . Resultatbudgeten för förvaltningsverksamheten har därmed underbalanserats. Myndigheten beräknar att de ackumulerade avgifterna i stort sett skall motsvara de ackumulerade kostnaderna vid utgången av 1999. Avgifterna beräknas därefter återgå till tidigare nivåer. Fr. o .m. beräknas de årliga avgiftsintäkterna i princip motsvara de årliga kostnaderna. Avgiftsnivåerna påverkas inte av att myndigheten disponerar avgiftsintäkterna. Offentlig- rättslig verksamhet Kostnader Kostnader i den avgifts- finansie- rade verksamhet en. Intäkter Resultat Utfall 1998 135 209 127 437 119 299 -8 138 Prognos 1999 175 000 164 400 122 000 -42 400 Budget 2000 175 000 164 000 164 000 0 Budget 2001 180 000 169 000 169 000 0 Budget 2002 185 000 174 000 174 000 0 Slutsatser På tele-, radio-, utrustnings- och post- området har samtliga mål uppfyllts. bör bemyndiga regeringen att tillsvidare disponera avgiftsintäkter i Post- och verksamhet. Myndighetens anslag om 11 206 tkr skall användas för att täcka förvaltningskostnader för verksamheterna samhällsåtaganden och totalförsvar. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 373 tkr. Tabell 16.4 Beräkning av anslaget Anslag 1999 147 391 Pris- och löneomräkning 833 Justering av 373 Till följd av nettofinansiering -137 391 Förslag 2000 11 206 C2 Upphandling av samhällsåtaganden Tabell 16.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 173 500 2000 Förslag 157 484 2001 Beräknat 157 484 2002 Beräknat 157 484 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition minskades anslaget med 10 000 tkr. Anslaget används till att trygga funktionshindrades behov av effektiva telekommunikationer och posttjänster genom upphandling. En jämförelse mellan budget och utfall visar på ett anslagssparande om 75 228 tkr. Handikappåtgärderna är relaterade till volym, dvs. antalet funktionshindrade som är i behov av tjänsten. Detta innebär svårigheter att i förhand skatta utfallet. Regeringens övervägande Resultatinformation Ett flertal tjänster har upphandlats och drivs enligt avtal bl.a. nummerupplysning för synskadade, förmedlingstjänst texttelefoni, befordran av blindskriftsförsändelser mellan synskadade och från institutioner, utsträckt lantbrevbärarservice för äldre och handikappade samt drift av en databas med samhällsinformation för personer med funktionshinder. bedrivs en provisorisk förmedlingstjänst för bildtelefoni. Tjänsten är mycket efterfrågad och kommer efter upphandling att permanentas. Regeringens bedömning är att ingående överföringsbelopp kommer att behövas för att finansiera blindskriftsförsändelser, utsträckt lantbrevbärarservice samt för att möta en ökad efterfrågan på befintliga och nya tjänster inom telekommunikationsområdet. Tabell 16.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 63 0001 230 000 162 600 250 100 76 000 Nya förpliktelser 229 5002 100 800 248 500 Infriade förpliktelser* 62 152 168 200 161 000 174 100 76 000 Kostnadsförändring gentemot avtal -348 Utestående förpliktelser 230 000 162 600 250 100 76 000 0 Erhållen/föreslaget bemyndigande 230 000 200 000 250 000 160 000 160 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 1) Hänför sig till åtaganden i enlighet med övertagna avtal från 2) Infriade förpliktelser blev 348 tkr lägre än gjorda beställningar. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Slutsatser Regeringen anser det vara av största vikt att de tjänster som PTS upphandlar för funktionshindrade personer säkras. Uppkommet anslagssparande bör användas till finansiering av blindskriftsförsändelser, utsträckt lantbrevbärarservice samt för att möta ökad efterfrågan på befintliga och nya tjänster inom telekommunikationsområdet. C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice. Tabell 16.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 200 000 2000 Förslag 200 000 2001 Beräknat 200 000 2002 Beräknat 200 000 Anslaget används till att trygga den rikstäckande betalnings- och kassaservicen. En tolftedel av anslaget utbetalas månatligen till (publ). Regeringens överväganden Resultatinformation Staten har tagit på sig ett ansvar för en rikstäckande kassaservice, vilket framgår av 1a § postlagen (1993:1684). Bestämmelser kompletteras av ett avtal mellan staten och (publ). som löper ut . Enligt avtalet förbinder sig posten att tillhandahålla en daglig grundläggande kassaservice. För denna tjänst där alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamhet, erhåller en ersättning om . I proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet gör regeringen bedömningen att, mot bakgrund av att marknaden för betaltjänster genomgått betydande förändringar , statens ansvar för området bör ses över. Regeringen beslutade därför , att tillsätta en utredning med uppgift att utreda statens ansvar för den grundläggande betaltjänsten och kontantförsörjningen (dir.1998:15). Utredningen har överlämnat betänkandet Kassaservice (SOU1998:159) vilket gått ut på remiss. Nuvarande ordning med ersättning till för den rikstäckande kassaservicen föreslås bibehållas tills vidare i väntan på resultatet av remissbehandlingen. Slutsatser Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att se över statens ansvar för den grundläggande betaltjänsten och kontantförsörjningen. Den nuvarande ordningen med ersättning till bör tillsvidare bibehållas i väntan på resultatet av remissbehandlingen C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 16.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 140 000 2000 Förslag 140 000 2001 Beräknat 140 000 2002 Beräknat 140 000 Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1992/93:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS- tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. I alarmeringsavtalet lades ersättningen från staten till bolaget fast . Därefter fastställs avgiftens storlek i samband med att beslutar om statsbudget för budgetperioden. Bolaget skall lämna ett underlag för kostnadsbedömning. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen avser att tillsammans med övriga ägare göra en översyn av SOS Alarms intäkter och kostnader. PTS har i samband med årsredovisningen föreslagit åtgärder som leder till ökad framkomlighet till alarmering av räddningsorganen via nödnumret 112. Slutsatser Regeringen anser det angeläget att ovan nämnda kostnadsöversyn görs. PTS har redovisat sitt uppdrag för att förbättra framkomligheten till nödnummer 112 Regeringen avser att ta ställning till eventuella åtgärder. C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 65 000 2000 Förslag 50 000 2001 Beräknat 50 000 2002 Beräknat 25 000 1 Varav 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Anslaget används till att finansiera IT- kommissionens verksamhet, 2000-delegationens verksamhet samt ytterligare åtgärder i form av utredningar och projektbidrag m.m. som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik. Anslaget höjdes 1999 med . Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget skall även i fortsättningen användas till att finansiera verksamhet, 2000-delegationens verksamhet samt ytterligare åtgärder i form av utredningar och projektbidrag m.m. som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik. Medlen skall vid behov därutöver kunna användas till eventuellt ytterligare insatser för att påskynda anpassningen av datorsystem samt upphandling av telegramtjänst. Sparandet på anslaget uppgick till vid utgången av 1998 vilket beror på en ojämn utbetalningstakt till projekt och utredningar. Statliga insatser på området (K 1998:04) har som övergripande uppgift att analysera informationsteknikens påverkan på samhällsutvecklingen. Kommissionen skall utifrån en grundlig analys synliggöra problem samt peka på framtida möjligheter inom IT- området. skall arbeta för att informations- och kommunikationstekniken förankras på bred bas i samhället genom att: - Bistå regeringen med råd och förslag till konkreta åtgärder - Stimulera till engagemang och egna arbetsinsatser hos så många som möjligt - Verka för informationsspridning kring aktuella frågor inom verksamhetsområdet viktig uppgift för är att lyfta fram, belysa och ge förslag på hur kortsiktiga frågor, som utgör hinder för utveckling och tillväxt, skall hanteras. Kommissionen skall också föreslå mer konkreta insatser inom speciella områden, vars genomförande kan stärka landets framskjutna position på IT-området. har för detta ändamål inrättat ett antal arbetsgrupper, s.k. observatorier, som har till uppgift att gå djupare in i frågor av särskilt intresse. Observatorierna arbetar framtidsinriktat i kunskapsnätverk för att undersöka frågeområden som ännu inte är tillräckligt belysta. - Det IT-rättsliga observatoriet - Tillväxtobservatoriet - Observatoriet för IT-infrastrukturfrågor Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1998/99:2) lämnat en redovisning av utvecklingen på IT-området. Skrivelsen är den andra i ordningen sedan IT-propositionen (prop. 1995/96:125) förelades . Förutom en beskrivning av den allmänna utvecklingen på området redogörs för vidtagna och pågående åtgärder inom ramen för handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Regeringen anser att frågan om IT- omställningen är av stor vikt. överlämnade regeringen den andra lägesrapporten om IT-omställningen i samhället (skr. 1998/99:111) till . , , , samt har genom regeringsbeslut (1999/7287/ITFoU) fått i uppdrag att lämna ytterligare lägesrapporter om IT- omställningen. 2000-delegationens verksamhet är i huvudsak inriktad på två områden: information och granskning. 2000-delegationen har en roll som samordnare i informationsfrågor och informerar kontinuerligt en bred målgrupp om frågor som rör omställningsarbetet i samhället via webbplats, nyhetsbrev, anföranden vid seminarier och massmedier. genomfördes en informationskampanj riktad till allmänheten. Kampanjen syftade bl.a. till att belysa olika sakfrågor som rör 2000-frågan och att informera om samhällets anpassningsarbete. Delegationen bevakar 2000-frågan i massmedier. Detta sker bl.a. genom löpande pressbevakning och medieanalyser. Särskilda presseminarier anordnas återkommande för att erbjuda journalister ett forum för inblickar och diskussion kring 2000-problematiken. Bakgrunden till det andra verksamhetsområdet, granskningar, är de olika tolkningar av omställningsarbetet som förekommer. Granskningarna syftar således till att så långt det är möjligt klarlägga anpassningsläget i viktiga samhällssektorer, bedöma 2000-projektens tillförlitlighet samt fastställa i vilken utsträckning arbete återstår och hur aktörerna avser slutföra arbetet. Granskningar och hearingar genomförs inom ett antal nyckelområden. och 1999 har el- och telesektorerna undersökts. Planering pågår för genomförande av granskning eller hearing inom ytterligare områden, bl.a. vattenförsörjning, miljöpåverkan, hälso- och sjukvård och livsmedelskedjan. 2000- delegationen redovisar en sammanfattande lägesbeskrivning . En slutlig redovisning av uppdraget presenteras . 17 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster, m.m. 17.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar (), anslaget Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier, Rikstrafiken och anslaget Viss internationell verksamhet. Anslagen Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik och Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst föreslås slås samman och överföras till ett anslag Rikstrafiken: Trafikupphandling. Även anslaget Transportstöd till föreslås att föras från verksamhetsområdet och luftfart och uppgå i det nya anslaget. Kärnverksamheten i är järnvägstrafiken. Övriga verksamheter och dotterbolag utgör komplement och stöd till kärnverksamheten. Den nya myndigheten började sin verksamhet och kommer fram att bygga upp och organisera sin verksamhet. Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken så att de transportpolitiska målen uppnås. Vidare skall Rikstrafiken följa kollektivtrafikens utveckling och särskilt kartlägga brister i den interregionala kollektiva persontrafiken. Det ingår också i Rikstrafikens uppdrag att främja frivilliga samverkanslösningar, samt att verka för att information, tidtabeller och biljettsystem inom kollektivtrafiken samordnas. Riks-trafiken skall verka för att handikappanpassningen av kollektiva färdmedel samordnas mellan samtliga trafikslag och för att jämställdhetsaspekter beaktas inom kollektivtrafikområdet. Rikstrafiken har från ansvar för administrationen av transportstödet till och för att fastställa taxor och turplaner för linjesjöfart på som uppbär transportstöd. Verksamhetsvolymen för verksamhetsområdet uppgick till ca och antalet anställda uppgick till ca 15 700 personer. 17.2 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 19992 Förslag anslag 20003 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 615,6 622,0 898,2 738,6 1 007,6 1 007,8 1 Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. anslaget B2 Transportstöd till . 3Ingående anslag är anslagen D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier och D4 Viss internationell verksamhet samt anslagen B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik och D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst vilka föreslås ingå i det nya anslaget D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De långsiktiga ekonomiska målen för SJ-kon cernen om en räntabilitet på eget kapital på samt en soliditet på uppnåddes inte. Räntabiliteten på eget kapital var negativ (- ) och soliditeten uppgick till . Resultatet exklusive jämförelsestörande poster försämrades med till -(-), bl.a. beroende på omstruktureringskostnader och fördröjning med att anpassa rörelsekostnader efter en vikande omsättning för godstransporter. Rörelsens intäkter ökade , till () beroende på förbättrade snittintäkter för och företagsförvärv inom . Resultat efter finansiella poster uppgick till -(-). Antalet anställda minskade till 15 694 (16 517) personer. För anslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. visar en jämförelse mellan budget och utfall 1998 en balans mellan dessa. Kostnaden för den senast genomförda upphandlingen är lägre än budgeten tack vare att upphandlingen gjorts i konkurrens. har inom anslaget Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik utbetalats. Ersättningen är reglerad i avtal som huvudsakligen löper till och med juni . Regeringen beslutade att uppdra åt Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att genomföra upphandling av trafik avseende . Förändringar Det transportpolitiska beslutet innebär viktiga förändringar som påverkar SJ:s inriktning . De viktigaste faktorerna är bl.a. - minskade banavgifter, - att det kapillära bannätet samt vissa för järnvägssektorn gemensamma funktioner i huvudsak förs över från SJ till , - att skadeprövningen av linjetrafik med buss slopas. Därtill kommer andra förändringar i omvärld-en i form av - färdigställandet av samt järnvägsanslutningarna till och , - ökad konkurrens från nya tågoperatörer. Rikstrafiken började sin verksamhet . Delegationen för köp av viss kollektivtrafik kommer att avvecklas . Transportstödet till överförs från till Rikstrafiken. har beslutat (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) att Gotlandstillägget skall avvecklas successivt för att helt upphöra . Regeringen föreslår att tillägget behålls oförändrat på 0,4 procents nivå även . Ett nytt anslag, Rikstrafiken: Trafikupphandling, införs. Anslaget består av de tidigare anslagen B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik och D5 Kostnader för avveckling av styrelsen för riksfärdtjänst m.m. Mål Nya långsiktiga ekonomiska mål för SJ:s verksamhet föreslås vara räntabilitet på sysselsatt kapital på samt en nettoskuldssättningsgrad om högst 2,5. Syftet med statens köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. och ersättningen till trafikhuvudmännen är att bidra till målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Detta har skett genom köp av dels regionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnväg dels flygtrafik mellan och , dels genom ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. Prioriteringar SJ skall erbjuda sina kunder en bra och prisvärd service inom järnvägstransportområdet samt kunna ge en affärsmässig avkastning på statens kapital. Effektiviteten och lönsamheten inom SJ måste därmed öka. För att uppnå detta krävs ett ökat fokus på kärnverksamheten, vilken utgörs av järnvägstrafik med en affärsmässig utveckling. Regeringen anser i anslutning till detta att det är av stor vikt att sådan verksamhet inom som inte bidrar till att affärsmässigt utveckla kärnverksamheten identifieras och avyttras. 17.3 Resultatbedömning SJ:s resultat för blev sämre än prognosticerat. De långsiktiga målen för räntabilitet och soliditet var långt ifrån att uppnås. Orsaken till låga avkastning är dels att känt av en minskad efterfrågan på transporter, dels att SJ har tagit omstruktureringskostnader utöver avsatta reserver. Därutöver hade SJ tekniska problem med rullande materiel och även snöovädret påverkade SJ:s resultat negativt.