prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Härigenom kommer ett mera enhetligt delningstal att användas vid beräkning av efterlevandepension och inte såsom inom ålders- pensioneringen variera år för år för olika åldersgrupper. Detta kommer emellertid att innebära olika delningstal , vilket utgör en direkt effekt av kopplingen mellan fastställd ålderspensionsrätt och beräkningen av efterlevandepensionsförmånerna. Såsom läns allmänna försäk- ringskassa påpekat är delningstalet inom ålderspensionssystemet bl.a. be- stämt av medellivslängden. Detta innebär att ju högre denna är desto lägre blir inte bara ålderspensionen utan även efterlevandepensionen. Det skall påpekas att detta system emellertid innebär att samma delningstal används för alla efterlevandepensioner som fastställs under ett visst år, vilket torde vara en fördel ur administrativ synvinkel. Förslaget innebär vidare att samma delningstal tillämpas oavsett om dödsfallet inträffat före eller efter , dvs. oavsett om det finns ett definitivt fastställt delningstal inom ålderspensionssystemet eller inte. Genom att knyta an till ålderspensionssystemet även i detta avseende vinner man emellertid en administrativ fördel av sådan vikt, att regeringen anser att man får acceptera den nackdel systemet kan komma att medföra. Genom att den sammanlagda pensionsbehållningen faktisk och fiktiv divideras med det sålunda fastställda delningstalet beräknas ett årligt belopp på vilket efterlevandepension i form av barnpension och omställ- ningspension kan beräknas. Regeringen föreslår att detta belopp benämns efterlevandepensionsunderlag. 7.6.2 Beräkning av årlig efterlevandepension, m.m. Regeringens förslag: På grundval av det fastställda efterlevandepen- sionsunderlaget skall en årlig inkomstgrundad efterlevandepensions- förmån beräknas i form av barnpension och omställningspension. Den efterlevandepension som ges ut skall , fr.o.m. årsskiftet 2003/2004, räknas om med inkomstindexets procentuella förändring reducerad med samma norm som tillämpas inom ålderspensioneringen (följsamhetsindexering). Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: förordar att indexeringen av inkomstgrundad efterlevandepension och garantipension skall vara densamma och att värdesäkringen därför skall ske med kopp- ling till prisbasbeloppet eller, om följsamhetsindexering skall ske, att pensionen inledningsvis skall räknas upp med . Skälen för regeringens förslag: I föregående avsnitt har lämnats för- slag till utformningen av det efterlevandepensionsunderlag som föreslås skall läggas till grund för beräkningen av barnpension och om- ställningspension. De årliga inkomstgrundade efterlevandepensionerna kommer således att utgöra en viss procentsats av det beräknade efter- levandepensionsunderlaget. Förslag till de olika procentsatserna kommer att redovisas i avsnitt 8.3 och 9.3. Enligt nuvarande regler räknas årlig ålderspension, förtidspension och efterlevandepension i förhållande till förändringen i pris- index. Detta sker genom att samtliga pensionsformer storleksmässigt ut- trycks som en viss andel av det för året fastställda prisbasbeloppet. Inkomstpension skall i det reformerade ålderspensionssystemet följ- samhetsindexeras. Detta innebär att inkomstpensionen skall vara kopplad till förändringen i ett index inkomstindex som skall spegla utveck- lingen av genomsnittsinkomsten för samtliga försäkrade. Regeringen föreslår att den årliga inkomstgrundade efterlevandepen- sionen skall räknas om enligt samma regler som gäller för inkomstpen- sionen i det reformerade ålderspensionssystemet, dvs följsamhets- indexeras. Om de årliga efterlevandepensionerna, i motsats till ålders- pensionerna, enbart skulle prisindexeras skulle pensionsnivån inom de olika pensionsformerna kunna utveckla sig i olika riktningar, beroende på hur den reala tillväxten i landet blir. Vid en tillväxt som är lägre än den norm som redan tillgodoräknats i delningstalet skulle en ålderspensionär inte fullt ut kompenseras för prisutvecklingen, medan en efterlevande- pensionär skulle få sådan kompensation oavsett inkomstutvecklingen. Vid en motsatt utveckling, dvs. en högre real tillväxt än , skulle ålderspensionären däremot få en högre uppräkning än efterlevandepensionären. En följsamhetsindexering av den årliga efterlevandepensionen ter sig också naturlig eftersom en del av uppräkningen med inkomstindex redan har tillgodoräknats i det delningstal som använts för att räkna fram den årliga pensionen. Detta innebär alltså att såväl i ålderspensionssystemet som inom efterlevandepensioneringen kommer den förmånsberättigade genom delningstalet att i förskott tillgodoräknas en årlig förväntad tillväxt på . Regeringen föreslår således att all utgående inkomstgrundad efterlevandepension skall följsamhetsindexeras. Såsom kommer att utvecklas närmare i avsnitt 11.9 lämnas förslag till att även inkomstrelaterad änkepension skall följsamhetsindexeras. För- slag när det gäller frågan om indexering av grundskyddet inom barnpen- sioneringen och garantipension till omställningspension och änkepension lämnas i avsnitt 8.4, 9.4 och 11.9. 7.6.3 Efterlevandepensionsunderlag vid tidigt eller sent uttag av ålderspension Regeringens förslag: Vid dödsfall som inträffar skall, även om den avlidne gjort ett tidigt uttag av ålderspension, efterlevandepension beräknas utan hänsyn till uttaget av ålderspen- sion. Vid dödsfall som inträffar efter skall efterlevande- pension oavsett den avlidne börjat ta ut ålders- pension beräknas på grundval av den avlidnes pensionsbehållning intjänad t.o.m. det år då denne fyllt och omräknad till värdet vid ingången av det år han eller hon fyller , utan hänsyn till uttag av ålderspension. Den sålunda framräknade behållningen skall därefter följsamhetsindexeras fram t.o.m. ingången av dödsfallsåret. Pensions- rätt som tjänats in då den avlidne fyllde skall inte på- verka storleken på efterlevandepensionen. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Inkomstpension i det reformerade systemet skall, liksom tilläggspension, kunna tas ut fr.o.m. . I det reformerade ålderspensionssystemet finns emellertid ingen bestämd pensionsålder och pensionsrätt kan tjänas in även för tid fr.o.m. . Inkomstpensionens storlek påverkas dock av vid vilken ålder pen- sionsuttaget görs. Den årliga ålderspensionen beräknas genom att pen- sionsbehållningen divideras med ett delningstal. Delningstalet motsvarar i princip det antal år som individen genomsnittligt sett kommer att upp- bära pension. Vid pensionsuttag före det år då den pensionsberättigade fyller skall ett preliminärt delningstal fastställas. Pension skall sedan vid ingången av det år då den pensionsberättigade fyller räk- nas om med det definitiva delningstalet. Om den pensionsberättigade i stället väljer att ta ut pension först efter , innebär det att del- ningstalet blir lägre, dvs. den årliga pensionen blir större. Ovan i detta avsnitt föreslås att den avlidnes pensionsbehållning i ålderspensionssystemet skall läggas till grund för beräkningen av efter- levandepension, oavsett om den avlidne vid dödsfallet hade börjat upp- bära ålderspension eller inte samt att antagandeinkomst skall beräknas för dödsfallet t.o.m. det år då den avlidne skulle ha fyllt . För det fall dödsfallet inträffar görs således ett an- tagande om att den avlidne skulle ha gått i pension det år han eller hon skulle ha fyllt . Oavsett om dödsfallet inträffar före eller då den avlidne fyllde, eller skulle ha fyllt , kan det inträffa att den avlidne gjort ett s.k. tidigt uttag av inkomstpension, dvs. gjort ett sådant uttag före det år han eller hon skulle ha fyllt . Ett sådant uttag av ålderspension inne- bär, om inga särregler införs, att den pensionsbehållning som föreslås skall ligga till grund för beräkning av efterlevandepension blir mindre än vad den skulle ha varit om något uttag inte hade skett. Om efterlevande- pensionsunderlaget i de situationer när den avlidne gjort tidigt uttag skulle baseras på den vid dödsfallet faktiskt utgående ålderspensionen, skulle efterlevandepensionen bli lägre än vad den skulle bli efter en per- son som avlider före det att ålderspension tagits ut men med ett antagan- de om att han eller hon skulle ha förvärvsarbetat t.o.m. utgången av det år som han eller hon skulle ha fyllt . En sådan ordning kan enligt rege- ringens mening inte accepteras. Det skall också nämnas att förtida uttag av ålderspension enligt nuvarande regler i tilläggspensionssystemet inte påverkar beräkningen av efterlevandepension. Regeringen föreslår därför att uttag av ålderspensionen gjorda inte skall påverka beräkningen av efterlevandepension. Ett tidigt uttag av inkomstpension skall inte heller påverka beräkningen av garanti- pensionen i det reformerade ålderspensionssystemet. Uppgifter om den pensionsberättigades pensionsbehållning , utan hänsyn till eventuella uttag av inkomstpension , måste mot denna bak- grund finnas tillgängliga inom ramen för ålderspensionssystemet. En ordning som innebär att också efterlevandepension beräknas utan att hän- syn tas till uttag av ålderspension som har gjorts kom- mer därför inte att innebära något administrativt merarbete. På motsvarande sätt föreslår regeringen att inte heller ett sent uttag av inkomstpension skall påverka beräkningen av efterlevandepension. Ök- ningen av inkomstpensionen, som är en effekt av att ålderspensionsuttag gjorts efter det att den avlidne fyllde , skall således inte påverka storleken av efterlevandepensionen. Inte heller den inkomstgrundade ålderspension som den avlidne tjänat in han eller hon fyllde skall ingå i efterlevandepensions- underlaget. Även om detta kan anses utgöra ett avsteg från principen att efterlevandepension skall grundas på den avlidnes livsinkomst, anser re- geringen att med hänsyn till att uttag av ålderspension inte skall påverka storleken på efterlevandepensionen, bör pensionsrätt intjänad då den avlidne fyllde inte heller beaktas vid bestämmande av efterlevandepensionsunderlaget. Med hänsyn till det sätt på vilket registrering av pensionsrätt är uppbyggd i det reformerade ålderspensionssystemet torde inte heller detta innebära några administra- tiva komplikationer. Det föreslås således att det är den avlidnes 65-årsbehållning som skall ligga till grund för beräkningen av efterlevandepension. Pensionsbehåll- ningen i ålderspensionssystemet kommer så länge uttag av pension inte har gjorts att räknas om med inkomstindex. Sedan uttag av ålderspension gjorts, kommer den årliga pensionen att följsamhetsindexeras, dvs. en omräkning med inkomstindex reducerad med 1,6. Som redovisats i föregående avsnitt har en uppräkning redan tillgodoräknats den pensionsberättigade genom delningstalet. Regeringen har föreslagit att årlig efterlevandepension skall beräknas med tillämpning av samma delningstal som för dem som som dödsfallet inträffade fyller . Som en konsekvens därav bör den pensionsbehållning som läggs till grund för beräkningen vara följsamhetsindexerad fr.o.m. för att svara mot beräkningen med 65-årsdelningstalet vid dödsfallstidpunkten. Beräkningen kommer därmed att bli densamma, oavsett om ålderspension har tagits ut vid dödsfallstidpunkten eller inte. Regeringen föreslår således att den pensionsbehållning som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension skall följsamhetsindexeras för tid fr.o.m. årsskiftet då den avlidne fyllde fram t.o.m. ingången av dödsfallsåret. 7.7 Beräkning av efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda eller tidigare Regeringens förslag: Beräkning av inkomstgrundad efterlevandepen- sion efter en person som är född något av åren 1938 1953 skall ske genom att den kvotdelsberäknade pensionsbehållning som registrerats för den avlidne i det reformerade ålderspensionssystemet räknas upp som om hela pensionsrätten tillgodoräknats i detta system. Beräkning av inkomstgrundad efterlevandepension efter en person som är född eller tidigare skall ske utifrån en tilläggspension beräknad på grundval av den avlidnes registrerade pensionspoäng för tilläggspen- sion, sedan tillägg gjorts med en poäng. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag såvitt avser beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget för personer födda eller tidigare. Flera remissinstanser, däribland TCO, och Akademikers centralor- ganisation (), anser att för den s.k. mellangenerationen skall även intjänad pensionsrätt inom tilläggspensionssystemet, inklusive tillägg för första prisbasbeloppets inkomster, ligga till grund för beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget. TCO har därvid anfört att eftersom riks- dagen har bestämt att det skall gälla övergångsregler för det reformerade ålderspensionssystemet borde dessa gälla även för efterlevandepension. Fler beräkningar borde vidare ha gjorts av konsekvenserna av utred- ningens förslag. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna reglerna för beräkning av inkomstgrundad efterlevandepension skall tillämpas i de fall dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet av våra förslag. Om dödsfall inträffat före ikraftträdandet, dvs. , skall inkomstgrundad efterlevandepensionen beräknas i princip enligt nuvarande regler, se avsnitt 8.6 och 9.6. Detsamma skall, som framgår i avsnitt 10, gälla för särskild efterlevandepension som beviljats eller vartill rätt förelegat före ikraftträdandet. Den beräkningsmodell som i detta avsnitt har beskrivits har som ut- gångspunkt att den avlidne tillhör en ålderskategori som får sin ålders- pension helt beräknad enligt reformerade regler. Det kommer emellertid efter ikraftträdandet av det reformerade ålderspensions- systemet att inträffa att en person som avlider uppbär eller skulle ha kommit att uppbära en ålderspension som är beräknad helt eller delvis enligt nuvarande tilläggspensionssystem. Personer som är födda eller tidigare kommer att uppbära, eller i vart fall vara berättigade till, ålderspension vid ikraftträdandet av de nya reglerna 2003. Deras inkomstgrundade ålders- pension kommer att bestå av en tilläggspension, som beräknats på mot- svarande sätt som tidigare gällde enligt AFL, samt det s.k. folkpensions- tillägget som motsvarar folkpensionens grundbelopp. Personer som är födda åren 1938 1953, och alltså tillhör den s.k. mellangenerationen i ålderspensionshänseende, kommer att få sin in- komstgrundade ålderspension beräknad med en viss kvotdel från det re- formerade systemet och resterande kvotdel i form av tilläggspension. I tilläggspensionen kommer, liksom för personer födda eller tidigare, att ingå ett folkpensionstillägg. Eftersom det för dessa båda åldersgrupper inte alls eller endast delvis kommer att fastställas en ålderspensionsrätt enligt det reformerade ålderspensionssystemet, kan efterlevandepensionsunderlaget inte bestå av pensionsrätt för inkomstpension som annars följer av de regler som före- slås ovan. Utgångspunkten för fastställandet av underlaget för dessa per- soner bör dock enligt regeringens uppfattning vara att inkomstgrundad efterlevandepension, dvs. barnpension och omställningspension, som be- räknas vid ett och samma tillfälle skall om förutsättningarna i övrigt är desamma bli i princip lika stor oavsett vilken åldersgrupp som den avlidne tillhör. Underlaget bör därför så långt möjligt likna det underlag som föreslås ligga till grund för beräkningen av efterlevandepension efter avlidna som är födda eller . Eftersom vi anser att de anpassade reglerna om efterlevandepension skall tillämpas fullt ut vid dödsfall som inträffar eller senare, bör underlaget för mellangenerationen så långt möjligt likna ett reformerat underlag. Detta kan enklast ske genom att den kvotdel som härrör från det reformerade ålderspensionssystemet räknas upp som om pensions- rätten i sin helhet hade tillgodoräknats enligt reformerade regler. I stället för att den faktiska pensionsbehållningen i fördelningssystemet (uppräknad som om pensionsrätt om av avgiftsunderlaget hade tillgodoräknats i detta system) läggs till grund för beräkningen, räknas den aktuella kvotdelen som härrör från det reformerade systemet upp från t.ex. 11/20 till 20/20 om den avlidne var född . Hänsyn bör vid beräkningen inte tas till det tillägg enligt den s.k. garantiregeln som den avlidne varit eller skulle ha varit berättigad till vid beräkningen av ålderspension. Med den nu beskrivna metoden undviks att det underlag som läggs till grund för beräkningen av efterlevandepension blir olika stort beroende på hur stor andel av pensionsrätten som härrör från tilläggspensionen. Efterlevandepension efter alla personer som är födda eller senare kommer i stället att beräknas på samma underlag oberoende av vilket år de är födda. Att såsom vissa remissinstanser vill låta efterlevandepensionsunder- laget bestå av den kvotdelsberäknade ålderspensionsrätt som följer av ålderspensionssystemet, skulle medföra att underlaget skulle vara iden- tiskt med den ålderspension som den avlidne uppbar eller skulle ha upp- burit om dödsfallet inte inträffat. Eftersom tilläggspensionen och inkomstpensionen beräknas på olika sätt skulle ett sådant kvotdelsberäk- nat underlag medföra att efterlevandepensionen blir beroende av när den avlidne är född. Ett sådant beräkningssätt skulle dock kunna anses be- fogat mot bakgrund av att efterlevandepension baseras på den avlidnes intjänade och i förekommande fall antagna pensionsrätt. Emellertid utgör ålderspension och efterlevandepension två från varandra skilda förmåner. Efterlevandepensionsunderlaget skall visserligen bestå av den ålderspen- sion som den avlidne tjänat in eller kunde antas ha tjänats in om döds- fallet inte hade inträffat, men detta underlag utgör enbart grunden för att beräkna efterlevandepensionen. Sättet att beräkna de olika pensionsför- månerna, deras syfte och storleken av respektive förmån har i övrigt inget samband med varandra. Mot denna bakgrund och det faktum att det i ett anpassat efterlevande- pensionssystem inte krävs samma långa övergångstider och hänsyns- tagande till redan intjänad tilläggspension som inom ålderspensionssy- stemet, anser vi att en snabbare anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet väger över mot att lägga den faktiska ålderspensionsrätten till grund för beräkning av efterlevandepension. Enligt regeringens uppfattning bör målsättningen vara att efterlevande- pension som beräknas vid ett och samma tillfälle skall om förutsätt- ningarna i övrigt är desamma bli i princip lika stor oavsett vilken åldersgrupp som den avlidne tillhör. Beträffande inkomstgrundad efter- levandepension efter en person som är född eller tidigare föreslår regeringen därför att denna beräknas på grundval av den avlidnes tillgo- doräknade pensionspoäng för tilläggspension med tillägg av en poäng. Detta innebär att ersättningsnivån för första prisbasbeloppets inkomster blir densamma som för inkomster i övrigt, vilket motsvarar vad som gäller i det reformerade ålderspensionssystemet. Kompensationsgraden i de båda systemen kommer emellertid inte att vara densamma, men detta är i sig en oundviklig följd av ålderspensionssystemets konstruktion. Den beräknade medelpoängen skall alltså sedan tillägg gjorts med en poäng multipliceras med det för dödsfallsåret gällande prisbasbeloppet. av denna produkt kommer att utgöra det efterlevandepensionsunderlag som under förutsättning att den avlidne kan tillgodoräknas med pen- sionspoäng för tilläggspension skall läggas till grund för beräkningen av årlig efterlevandepension i form av barnpension och omställningspen- sion. Regeringens förslag i denna del innebär sammanfattningsvis följande. Om den avlidne är född eller tidigare skall till grund för beräk- ning av inkomstgrundad efterlevandepension läggas den avlidnes efter- levandepensionsunderlag, beräknat på grundval av dennes tilläggspen- sion sedan det till medeltalet av de pensionspoäng som skall ligga till grund för beräkningen gjorts ett tillägg med en poäng. Om den avlidne i stället är född något av åren 1938 1953 skall pensionsunderlaget i det reformerade ålderspensionssystemet användas som beräkningsgrund, ge- nom att den kvotdel som registrerats för den avlidne från detta system räknas upp till 20/20. 8 Förmåner till efterlevande barn 8.1 Inledning Barnpensioneringen kom att få en framträdande plats vid reform av efterlevandepensioneringen. Denna pensionsform ansågs vara särskilt viktig att värna om, vilket bl.a. resulterade i höjda nivåer och förlängd utbetalningsperiod. Barnpensioneringen bör enligt regeringens mening även ha en betydelsefull roll inom efterlevandepensioneringen. Syftet med barn- pensionerna bör alltjämt vara att trygga barns rätt till en likvärdig stan- dard även efter en av eller båda föräldrarnas frånfälle. Regeringen förslår därför inga mer ingripande förändringar av barnpensioneringens kon- struktion. Sålunda anser vi att samma personkrets som är berättigad till barnpension skall vara det även fortsättningsvis. Inte heller i fråga om de nuvarande åldersgränserna föreslår regeringen några förändringar. För att stärka barns rätt till en garanterad ersättning i de fall barnet förlorar en av eller båda sina föräldrar samt för att bibehålla överens- stämmelsen mellan samhällets bidrag till barn till särlevande föräldrar genom å ena sidan underhållsstödet och å andra sidan barnpensioner- ingen, föreslår regeringen emellertid en ny konstruktion av grundskyddet. Vidare föreslår regeringen att barnpension skall bestämmas oberoende av om det utges änkepension. 8.2 Personkretsen och åldersgränser Regeringens förslag: Den pensionsberättigade personkretsen och åldersgränserna inom barnpensioneringen skall vara desamma som enligt nuvarande regler enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Många remissinstanser anser att återupptagnings- regeln skall omfatta alla barn som återupptar studier under det kalenderår som barnet fyller . och läns allmänna försäkringskassa menar att förlängd barnpen- sion bör kunna utges även när barnet bedriver utländska studier som är jämförbara med svenska gymnasiestudier. läns allmänna försäk- ringskassa anser att barnpension skall betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller oavsett om studier bedrivs eller inte. Ungdomsstyrel- sen anser att det finns skäl att överväga en översyn av samhällets stöd- former till unga i åldern 18 . Skälen för regeringens förslag: Liksom bör barnpension utges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Pensionsrätt bör föreligga oavsett om den avlidne hade vårdnaden om barnet och likaledes oberoende av om denne bodde tillsammans med barnet för dödsfallet. Någon rätt till barnpension efter fosterföräldrar bör däremot inte uppkomma. I fråga om den barnpensionsberättigade personkretsen föreslår reger- ingen alltså att nuvarande regler skall kvarstå oförändrade. Barnpension utges generellt till dess barnet fyller . Dessutom ut- ges barnpension för förlängd tid om barnet vid fyllda bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349) eller därefter men att barnet innan det fyller återupptar sådana studier. Rätt till förlängd barnpension föreligger längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Före reformen gällde olika åldersgränser för rätt till barnpen- sion från folk- respektive tilläggspensioneringen. Någon rätt till förlängd barnpension för det fall barnet studerade fanns inte. gäller emellertid samma åldersgränser för rätt till barnpension från tilläggs- och folkpensioneringen. Anledningen till denna konstruktion och till valet av de nu gällande åldersgränserna angavs vara bl.a. vikten av en samordning med regler om underhållsskyldighet på vilka barnpensioneringens principer bygger.