prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — har även finansierat sex tjänster vid univer- sitetens arkeologiska institutioner i syfte att utveckla uppdragsarkeologin samt en adjungerad professor i kulturvård vid . Flera forskningsprojekt, bl.a. bebyggelseprojek- tet, har avslutats . Ett särskilt råd för kulturmiljövårdens sektorsforskning har inrät- tats. bedriver en om- fattande forskningsverksamhet som är inriktad på att utveckla och långsiktigt bygga upp kun- skaper inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi. Verksamhetens volym och höga kvalitet kan avläsas i ett stort antal föreläsningar och undervisningstimmar, publicerat vetenskapligt material samt omfattande forskningskontakter, inte minst internationellt. Språk- och folkminnesinstitutets forskning har huvudsakligen inriktats på flera delprojekt tillsammans med univer- sitet, bl. a. vars syfte varit att utreda uppbyggnad av databaser för land- skapsrelaterad kulturhistorisk information. Pro- jektet har avrapporterats till regeringen . har dessutom drivit projekt om ortnamnsdata och släktnamn. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet () har redovisat tre del- rapporter i projektet att utreda och föreslå åtgär- der för uppbyggnad och utveckling av sektors- forskningen inom kulturområdet. Delrapport 1, Kartläggning och probleminventering avgavs , delrapport 2, Problemanalys och preli- minära förslag avgavs och del- rapport 3, Fördjupningsstudier och komplet- teringar . Slutrapporten ska lämnas . Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits har en stor bety- delse för området. Anslaget minskas med till följd av att engångsanvisningen för upphör. Tabell 13.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 35 871 Pris- löneomräkning + 328 Engångsanvisning upphör - 650 Förslag 2000 35 549 J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Tabell 13.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 252 2000 Förslag 1 264 2001 Beräknat 1 289 2002 Beräknat 1 316 Under anslaget redovisas medel för stöd till (Nordicom) vid för information om forskningsresul- tat och utarbetande av mediestatistik m.m. Regeringens överväganden Resultatinformation Nordicom har fortsatt sitt arbete med att utarbeta mediestatistik och att sprida information och kunskap om medier och kom- munikation utifrån den forskning som bedrivs på området. svarar Nordicom dessutom för grundläggande dokumentation av ägarförhållanden i svenska massmedier. har arbetet främst rört uppdatering och utveckling av en databas med uppgifter om medieägandet i samt uppbyggnad av en ny databas över utländska företag. har de första rapporterna baserade på dessa uppgifter publicerats. har arbetet fortsatt med den årliga räckviddsundersökningen Mediebarome- tern, som syftar till att belysa tendenser och för- ändringar i människors utnyttjande av medier. presenterades Mediebarometern för . har knutit till sig ett vetenskapligt råd för att säkerställa kvalitet och oberoende i arbetet. Nordicom kan notera ett stort intresse för utgivna publikationer och får dessutom ett stort antal frågor från såväl forskare och studenter som journalister och medieföretag. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten vid Nordicom utgör en viktig resurs för samman- ställning och spridning av lättillgänglig informa- tion om forskning om medier och kommunika- tion. Tabell 13.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 1 252 Pris- och löneomräkning + 12 Förslag 2000 1 264 14.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar statsbidrag till andra trossamfund än . Huvud- delen av stödet fördelas av till trossamfund (SST), en nämndmyndighet vars ledamöter utses bland de samfund som får del av det statliga stödet. Vidare ges efter särskilda beslut av regeringen bidrag till de nordiska lutherska församlingarna i , ekumenisk verksamhet, ledning och samordning av kyrklig beredskap samt till restaurering av de medeltida domkyrkorna. 14.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 14.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 55,7 54,7 54,7 53,3 54,3 105,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Anslaget omfattar även kyrkoantikvarisk ersättning till med i enlighet med förslag i propositionen Staten och trossamfunden begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. (prop. 1998/99:38, bet.1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall I motsats till har det antal personer som betjänas av de samfund som erhåller statsbidrag genom SST inte ökat utan i stället minskat något till 870 783 betjänade. Det har medfört att det genomsnittliga bidraget per betjänad legat kvar på i stort sett oförändrad nivå, per betjänad, trots att den del av anslaget som fördelas av SST minskat något jämfört med . Förändringar Regeringen har lagt fram förslag om det framtida stödet till trossamfunden (prop. 1998/99:124, Staten och trossamfunden stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m.). Förslaget innebär bl.a. att det i lag fastställs mål för stödet och kriterier för de samfund som skall kunna få del av det. Vidare föreslås att om ett trossamfund får statligt stöd i form av avgiftshjälp skall detta beaktas vid fördelning av statsbidrag till samfundet. Prioriteringar I propositionen om det framtida stödet till tros- samfunden m.m. gör regeringen bedömningen att huvuddelen av statsbidragen till trossamfun- den bör fördelas i form av organisationsbidrag. 14.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Verksamheten inom området har i allt väsentligt fortgått oförändrad . Det har inte skett några förändringar i fråga om vilka tros- samfund som får beviljas statsbidrag. Genom lagen (1998:1593) om trossamfund, som träder i kraft , öppnas möjligheter för trossamfunden att verka i en ny juridisk form, registrerat trossamfund. Registre- rade trossamfund kommer enligt lagen att kunna beviljas hjälp med uppbörd av avgifter. Flera trossamfund har anmält att de överväger att ansöka om att få del av sådan avgiftshjälp. Som tidigare nämnts föreslår regeringen i propositio- nen om det framtida stödet till trossamfunden m.m. att kostnaden för avgiftshjälp skall beaktas när statsbidrag fördelas till ett samfund. Ett antal trossamfund som inte är bidragsberättigade har anmält intresse av få bli berättigade till statsbidrag från anslaget. Flera kyrkor har begärt att få bli medlemmar av de ortodoxa och österländska kyrkornas sam- verkansorgan inom SST. De viktigaste statliga insatserna inom området Det direkta statliga stödet till trossamfund uppgick till för . Av detta belopp fördelade SST och regeringen . Större delen av de medel som fördelas av SST utgörs av organisationsbidrag. SST har vidare i enlighet med regleringsbrevet fördelat av stödet i form av utbildningsbidrag och i form av lokalbidrag. Enligt lagen om trossamfund skall ett registrerat trossamfund kunna beviljas statlig avgiftshjälp. Regeringen bedömer att detta stöd kan komma att bli av stor betydelse för ett antal trossamfund. Effekter av de statliga insatserna Det antal personer som betjänas av de samfund som erhåller statsbidrag har ökat från 799 378 personer till 870 783 personer. Enligt bidragsmottagarnas uppfattning har statsbidraget medverkat till en gynnsam utvecklingen av såväl stabiliteten inom samfunden som antalet betjänade och lokaler för verksamheten. Detta gäller i synnerhet för de samfund som i huvudsak består av och betjänar till riket invandrade trosbekännare. Av remiss- svaren till departementspromemorian Statens stöd till andra trossamfund än (Ds 1999:12) framgår även att nuvarande stats- bidragssystem med en stor andel organisa- tionsbidrag är väl förankrat och har starkt stöd av trossamfunden. Regeringens slutsatser När det statliga stödet till trossamfunden infördes angav kulturutskottet att det övergripande syftet med stödet borde vara att öka förutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda religiös service i form av gudstjänst, själavård och liknande (bet. Regeringen har i propositionen om det framtida stödet till trossamfunden m.m. föreslagit att målet för stödet skall vara att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Regeringen bedömer att statsbidraget uppfyller de mål som angetts för det. 14.4 Revisionens iakttagelser SST är undantagen från revision av Riksrevi- sionsverket. SST:s revisorer har inte haft några anmärkningar beträffande årsredovisningen, räkenskaperna eller förvaltningen. 14.5 Anslag K1 Stöd till trossamfund Tabell 14.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 54 700 2000 Förslag 53 250 2001 Beräknat 54 262 2 2002 Beräknat 55 347 3 1 Varav en minskning med 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2 Motsvarar 53 250 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 53 250 tkr prisnivå. För bidragsgivningen gäller förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . Rege- ringen har i propositionen (prop. 1998/99:124) Staten och trossamfunden stöd, medverkan inom totalförsvaret m.m., lagt fram förslag till en lag om stöd till trossamfund. Lagen föreslås träda i kraft . Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget för stöd till trossamfund var lägre än . Minskningen av anslaget fördelades med på den del av anslaget som disponeras av SST och med på den del av anslaget som fördelas genom särskilda beslut av regeringen. till tros- samfund (SST) har redovisat bidragsgivningen till de trossamfund som får beviljas bidrag. Av redovisningen framgår att inga stora förändringar skett vad gäller fördelningen av medel på olika typer av bidrag. Vad gäller verksamhetsbidraget kan konstateras att antalet församlingar som beviljats bidrag har minskat med 121 1998. Minskningen hänför sig i huvudsak till de äldre svenska frikyrkosamfunden och synes ha samband dels med sammanslagningar av församlingar inom denna grupp, dels med ändrade principer inom trossamfunden för fördelning av bidrag mellan församlingarna inom samfunden. En beräkning har gjorts av SST där det verksamhetsbidrag som ett samfund och dess församlingar erhåller satts i relation till antalet personer som samfundet betjänar. Det framräknade bidraget per betjänad varierar mellan per betjänad till per betjänad. Den stora skillnaden mellan samfunden torde kunna förklaras av gällande bidragsregler med fasta grundbidrag. SST har även gjort ett försök att beräkna hur stor andel av ett samfunds totala ekonomi som de beviljade bidragen utgör. Det har varit förenat med stora svårigheter att göra beräkningarna beroende på stora skillnader mellan samfunden vad gäller organisatorisk struktur och den ekonomiska redovisningen inom samfunden. Beräkningarna indikerar att trossamfund som huvudsakligen betjänar till riket invandrade trosbekännare är mera bidragsberoende och i regel har sämre förutsättningar att själva finansiera sin ekonomi än de i landet redan etablerade trossamfunden. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen har skett i enlighet med de riktlinjer som lagts fast för verksamheten. De ändrade relationerna mellan staten och påverkar behovet av medel under anslaget. För vissa av de verksamheter som beviljats bidrag ur de anslagsmedel som stått till regeringens disposition bör det statliga stödet bortfalla eller finansieras på annat sätt. Sålunda bör bidrag till ekumenisk verksamhet efter relations- ändringen betraktas som en angelägenhet för att ansvara för. kommer vidare enligt riksdagsbeslut att fr.o.m erhålla viss ersättning från staten för vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen (prop.1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Dessa medel skall användas även för underhåll av medeltida domkyrkor. Nämnda förhållanden möjliggör en minskning av resurs- tilldelningen på anslaget med . Regeringen gör i propositionen (1998/99:124) Staten och trossamfunden stöd, medverkan inom totalförsvaret m.m., bedömningen att ansvaret för ledning och samordning av trossamfundens medverkan inom totalförsvaret bör flyttas från till (). De medel som regeringen beviljat centralstyrelsen för detta arbete, , bör därför överföras till ÖCB:s förvaltningsanslag. Som en följd av ändringar i begravningslagen (1990:1144) har Kammarkollegiet fått till uppgift att fastställa begravningsavgift för dem som inte tillhör . För detta arbete bör överföras från anslaget för stöd till trossamfund till Kammarkollegiets ramanslag. Tabell 14.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 55 700 Överföring till uo 6 -700 Överföring till uo 2 -50 Minskat resursbehov -1 700 Förslag 2000 53 250 15.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bi- drag till att fördela på studie- förbund och folkhögskolor. Inom verksamhets- området ges vidare bidrag till utbildningsstöd för att möjliggöra för elever med funktionshinder att studera vid folk- högskolor, bidrag till Tolk- och översättarinstit- utet vid för tecken- språksutbildning, teckenspråkstolksutbildning och teckenspråkslärarutbildning vid folkhög- skolor samt bidrag för kontakttolkutbildning vid folkhögskolor och studieförbund. Bidrag utgår även till i . 15.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 15.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 2 490,7 2 579,2 2 579,2 2 570,61 2 609,3 2 661,6 1För uppsökande verksamhet har överförts till Utgiftsområde 16, Anslaget A15 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Folkbildningen har ett stort antal deltagare. Un- der deltog över 2,8 miljoner deltagare i studiecirkelverksamhet. stude- rade drygt 100 000 i folkhögskolan, varav ca 30 000 studerade i de långa kurserna. Studieför- bund och folkhögskolor når stora samhälls- grupper. Folkbildningen har under hela kun- skapslyftsperioden erhållit medel för motsvar- ande 10 000 årsstudieplatser inom folkhögsko- lan. har för totalt fördelat 2 377 700 tkr, varav 1 142 260 tkr till studieförbund, 1 210 340 tkr till folkhögsko- lor (inkl. 375 852 tkr inom ramen för den sär- skilda utbildningsinsatsen) och 15 100 tkr till administration, information och FoU-verksamhet. Utöver detta har fördelat 10 000 tkr för försöks- och utvecklingsverksamhet. 15.3 Resultatbedömning Statens syften med bidragsgivningen till folk- bildningen fastställdes i och med be- slut med anledning av folkbildningspropositio- nen (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). Statens stöd till folkbild- ningen syftar till att främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation genom att de själva engagerar sig i samhällsutvecklingen. Genom att kvinnor och män är delaktiga i samhällsutvecklingen möjlig- görs en utveckling och förstärkning av demo- kratin. Stödet till folkbildningen har även till syfte att bredda kulturintresset i samhället bl.a. genom att öka delaktigheten i kulturlivet och främja kulturupplevelser och eget skapande. Verksamheter som syftar till att utjämna ut- bildningsklyftor genom att höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshin- der och arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrup- per för statens stöd. Studieförbunden Av årsredovisning framgår att rådet har fördelat ca till studieförbunden, vilket motsvarar av det totala anslaget. Antalet studietimmar inom studieförbundens cirkelverksamhet uppgick under till ca 12,5 miljoner, vilket innebär en ökning med ca jämfört med föregående år. Andelen män utgjorde , vilket innebar en ökning med en procent jämfört med föregående år. Andelen invandrare och funktionshindrade som deltog i studiecirklar som tillkom till följd av särskilda riktade insatser utgjorde vardera av det totala antalet deltagare. Jämfört med föregående år har verksamheten för invand- rare ökat med en procentandel medan verksam- heten för handikappade ligger kvar på en oför- ändrad nivå. Studierna inom området estetiska ämnen ut- gjorde av verksamheten och studier i om- rådet samhällsvetenskap och information utgjor- de av verksamheten. Området beteende- vetenskap och humaniora samt språkområdet utgjorde vardera av verksamheten. Mate- matikområdet stod för av den totala verk- samheten. De övriga ämnenas andel motsvarade av verksamheten. Jämfört med föregående budgetår är förändringarna mellan ämnesområ- dena förhållandevis små. Antalet genomförda kulturprogram fortsatte att öka under . har antalet kulturprogram ökat . /95 har antalet genomförda kulturprogram ökat med . Folkhögskolorna Av redovisning framgår att folkhögskolorna erhållit ca , vilket motsvarar av det totala anslaget. har, på eget initiativ, avsatt av anslaget som förstärkningsbidrag för särskilt kostnadskrävande insatser för delta- gare med funktionshinder och språkliga handi- kapp. Vad gäller folkhögskolans fördelning mel- lan långa och korta kurser har verksamheten haft ungefär samma omfattning som föregående verksamhetsår. Mätt i deltagarveckor svarade de långa kurserna för och de korta kurserna för av verksamheten. Jämfört med föregående år har de korta kurserna minskat nå- got i omfattning. De allmänna behörighetsgivande kurserna (långa) svarade för av verksamheten och de yrkesinriktade (i regel 1 långa) för . De estetiska kurserna svarade för , öv- riga kurser för . Jämfört med föregående år har de allmänna kurserna minskat något medan övriga kurstyper har ökat i motsvarande omfatt- ning. Andelen män utgjorde på de långa kur- serna och på de korta kurserna. Andelen personer med utländsk bakgrund utgjorde på de långa kurserna . Jämfört med föregående år minskade andelen män medan andelen invandrare ökade . Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa har under disponerat att fördelas på folkhögskolor för 10 000 årsstudieplatser inom ramen för , vilket motsvarar av det totala anslaget. Av dessa medel har rådet avsatt drygt 38 000 tkr att användas för för- stärkningsbidrag till särskilt kostnadskrävande insatser för deltagare med funktionshinder och språkliga handikapp. Av rådets årsredovisning framgår att medel inom ramen för kunskaps- lyftet har resulterat i ca 9 100 deltagare på vår- terminen och ca 10 100 deltagare på hösttermi- nen fördelade på sammanlagt drygt 600 kurser per termin. Sammanlagt genomfördes ca , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kunskaps- lyftskommitténs utvärderingar har visat att folk- högskolan har en låg avbrottsprocent, jämfört med många andra utbildningsanordnare. Andelen kvinnor utgjorde och andelen invandrare , vilket är en ökning med en res- pektive två procentandelar jämfört med föregå- ende budgetår. Andelen deltagare med funk- tionshinder var samt andelen med språkliga handikapp . av deltagarna stude- rade på allmänna kompetenshöjande utbild- ningar på grundskole- och gymnasienivå med tyngdpunkt på basämnen, språk samt datakun- skap. Resterande studerade på mer ämnesprofili- erade kurser. av deltagarna hade ut- bildning motsvarande högst tvåårig gymnasie- skola. av deltagarna var mellan 25 . preliminära rapport för folkhögskolornas kunskapslyftsplatser tyder på en ökning vad gäller antalet kurser, deltagare, deltagare med funktionshinder och språkliga handikapp jämfört med . Antalet deltagare mellan 30 har ökat med fem procentandelar jämfört med . När det gäller deltagarnas utbildningsbakgrund redo- visas endast marginella förändringar jämfört med föregående år. Folkhögskolorna har, utöver det särskilda statsbidraget, fått i uppdrag av kommunerna att inom ramen för de medel kommunerna dispone- rar för , anordna utbildning för ytterligare ca 2 200 deltagare , en- ligt redovisning från SCB. Även studieförbunden har, enligt redovisning, fått i uppdrag att inom ramen för de medel som kommunerna disponerar för att anordna kurser motsvarande 3 700 årsstudieplat- ser. Enligt är de s.k. orienteringskurserna inom studieförbunden ett värdefullt inslag för många av de studerande inom . I likhet med bedömer re- geringen att den verksamhet studieförbund och folkhögskolor genomfört inom ramen för sär- skilda utbildningsinsatser för arbetslösa, har till såväl målgrupp som omfattning och innehåll väl uppfyllt syftena för det särskilda anslaget. Försöksverksamhet inom folkbildningen Under anslaget har för anvisats för försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund. Medlen har fördelats av . Medlen har an- vänts till försöks- och utvecklingsverksamhet med nya verksamhetsformer inom studieför- bund och vid folkhögskolor. Medlen har även använts för utvärdering och spridning av erfarenheter från försöks- och utvecklings- verksamheten mellan folkbildningens organ- isationer. har samtliga elva studieförbund tagit del av medlen. Studieförbunden har planerat att genomföra försöks- och utvecklingsverk- samhet inom flera områden. Förbunden avser bl.a. att genomföra demokrati- och storstads- projekt. Även IT-projekt hör till de verk- samheter som har erhållit medel. Folkhögskolorna har på liknande vis sökt me- del. Av ca 160 ansökningar beviljades 21 folk högskolor medel för liknande projekt. Folkbildningen har, utöver dessa projekt, be- viljats medel inom ramen för regeringens sats- ning på vuxenlärarna, det s.k. vuxenlärarinitiati- vet, som syftar till att utveckla och stimulera vuxenlärarrollen. Vid fördelningen av medel har projekt prioriterats som syftar till att utveckla pedagogiken för att nå och motivera svårrekryte- rade grupper till . Uppsökande verksamhet och utbildning i sam- hällsfrågor Eftersom bidraget till uppsökande verksamhet i första hand avser att underlätta rekryteringen till vuxenutbildningen har dessa medel flyttats till anslaget för under Utgiftsområde 16, anslaget A15. Det innebär att användningen av medlen redovisas under det anslaget. 15.4 Prioriteringar Folkbildningen har en viktig roll i kunskapslyf- tet. Det har visat sig att folkbildningen har kun- nat nå människor som annars inte skulle ta del av utbildning. Det har visat sig att de s.k. orienteringskurserna inom studieförbunden har varit ett värdefullt inslag för många av de studerande inom . Folkhög- skolans pedagogik har även visat sig betydelsefull för dem som har läst inom ramen för . Enligt den hittillsvarande uppföljningen av (SOU 1999:39) har folkhögskolan tillsammans med vissa utbildningsanordnare inom den kommunala den högsta genomströmningen av studeranden. Folkbildningens kultur- och demokratiuppgift Folkbildningen bör spela en viktig roll för att förverkliga kulturpolitiken. Genom dess lokala och sociala förankring är folkbildningen betydel- sefull för att bredda kulturintresset i . Folkbildningens roll är också en fråga om att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. Det finns en risk för bristande folklig förankring när avstånd mellan väljare och valda ökar. Många kan känna en vanmakt inför en samhällsutveckling man tror sig inte kunna påverka. Regeringen ser folkbildningens demo- kratiuppgift som mycket viktig. Försöksverksamhet Folkbildningen har, liksom andra utbildnings- former, ett behov av ständig förnyelse. Rege- ringen och riksdag har därför, i samband med folkbildningspropositionen, avsatt att användas för försöks- och utveck- lingsverksamhet inom folkbildningen. Regering- en ser det som viktigt att folkbildningen även i fortsättningen erhåller särskilda medel för detta ändamål. Funktionshindrade Regeringen har i tilläggsdirektiv till (dir. 1997:104) gett kommittén i uppdrag att utreda situationen för studerande med funktionshinder inom alla former av vuxen- utbildning. Bl.a. skall de hinder som föreligger kartläggas och analyseras.