prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1999/2000:150 Årsredovisning för staten 1999 Regeringens skrivelse 1999/2000:150 Årsredovisning för staten 1999 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten . Skrivelsen omfattar uppföljning av de budgetpolitiska målen, resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en redogörelse för statliga garantier och utvecklingen inom statsförvaltningen. iakttagelser i rapporter från effektivitetsrevisionen redovisas och kommenteras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (Skr. 1998/99:150) har det tillkommit ett avsnitt om sambandet mellan resultaträkningen och statsbudgeten. 1 Sammanfattning 13 1.1 Skrivelsens innehåll 13 1.2 Tidpunkt för avlämnande av skrivelsen 13 1.3 Kvalitetsbedömning av årsredovisningen 13 1.4 Olika aspekter på det ekonomiska utfallet 14 1.5 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m. 14 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 19 2.1 Makroekonomiska förutsättningar 19 2.2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 20 3 Samband mellan resultaträkningen och statsbudgeten 27 3.1 Inledning 27 3.2 Avgränsning, struktur och redovisingsprinciper 27 3.3 Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen 29 4 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 33 4.1 Inledning 33 4.2 Olika avgränsningar av begreppet staten 33 4.3 Sammanställning av vissa nyckeluppgifter 33 4.4 Nettoförmögenhetens förändring 34 4.5 Statsskulden 34 4.6 Skatter m.m. 37 4.7 Transfereringar 40 4.8 Konsoliderad resultaträkning 42 4.9 Konsoliderad balansräkning 45 4.10 Finansieringsanalys 49 5 Statsbudgetens utfall 55 5.1 Inledning 55 5.2 Statsbudgetens saldo 55 5.3 Statsbudgetens inkomster 56 5.3.1 Skatter 57 5.3.2 Övriga inkomster 64 5.4 Statsbudgetens utgifter 68 5.4.1 Utgifter per utgiftsområde 72 6 Redovisning av statliga garantier 93 6.1 Redovisning av statliga garantier för 93 7 Utvecklingen inom statsförvaltningen 101 7.1 Inledning 101 7.2 Konsumtion och produktion 101 7.3 Sysselsättning 106 7.4 Personalkonsekvenser till följd av strukturförändringar 108 7.5 Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik 109 8 iakttagelser 121 8.1 Inledning 121 8.2 Effektivitetsrevisionens iakttagelser 121 8.3 Revisionsberättelser med invändning 126 Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Bilaga 2 Specifikation av statsbudgetens inkomster Bilaga 3 Specifikation av utgifter på utgiftsområden Bilaga 4 Månadsfördelade utgifter per utgiftsområde Bilaga 5 Avgifter till och bidrag från EU 1.1 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet 14 2.1 Makroekonomiska förutsättningar 19 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 21 2.3 Den offentliga sektorns finansiella sparande 22 2.4 Den statliga sektorns finansiella sparande och övergången till statsbudgetens saldo 22 2.5 Utgiftstak för staten 1997-1999 22 2.6 Takbegränsade utgifter 23 2.7 Utgiftstak för offentlig sektor 24 3.1 Jämförelse resultaträkningen och statsbudgeten 27 3.2 Samband mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen 29 4.1 Nyckeluppgifter i resultat- och balansräkningarna 34 4.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning 35 4.3 Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj 35 4.4 Lån i svenska kronor 35 4.5 Statsskuldens kostnader 37 4.6 Skatteinbetalningar 38 4.7 Transfereringar och bidrag 40 4.8 Socialförsäkring 41 4.9 Transfereringar och bidrag - övrigt 42 4.10 Konsoliderad resultaträkning 43 4.11 Konsoliderad balansräkning 47 4.12 Finansieringsanalys 50 4.13 Utdelningar i statliga bolag 50 4.14 Justeringar till betalningar 50 5.1 Statsbudgetens saldo 1999 justerat för större engångseffekter (underliggande saldo) 55 5.2 Statsbudgetens utfall 56 5.3 Skillnader mellan statsbudgeten och utfall 56 5.4 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster 57 5.5 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster . Skillnad mellan tidigare beräkningar och prognos respektive utfall. 58 5.6 Förutsättningar vid olika prognostillfällen 58 5.7 Hushållens periodiserade skatter 60 5.8 Inkomsttiteln inkomstskatt 60 5.9 Företagens periodiserade skatter 61 5.10 Inkomsttiteln inkomstskatt 61 5.11 Periodiserade arbetsgivaravgifter 62 5.12 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift 62 5.13 Periodiserad mervärdesskatt 62 5.14 Inkomsttiteln 63 5.15 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet 64 5.16 Akteutdelningar från företag med statligt ägande 65 5.17 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom 66 5.18 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån 66 5.19 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster 67 5.20 Inkomsttitel Statliga pensionsavgifter 67 5.21 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU 67 5.22 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel från EU 68 5.23 Indragningar 1999, större än 69 5.24 Medgivna överskridanden 70 5.25 Begränsningsbelopp 1999 71 5.26 Statsbudgetens utgifter 72 5.27 Uo 1 73 5.28 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 73 5.29 Uo 3 och uppbörd 73 5.30 Uo 4 Rättsväsendet 74 5.31 Uo 5 och int. samverkan 74 5.32 Uo 6 Totalförsvar 75 5.33 Uo 7 Internationellt bistånd 75 5.34 Uo 8 Invandrare och flyktingar 76 5.35 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 76 5.36 Uo 10 Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp 77 5.37 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag. 77 5.38 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 77 5.39 Uo 12 Ek. trygghet för familjer och barn 78 5.40 Föräldrapenningen år 1996-1999. 78 5.41 Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet 79 5.42 Uo14 Arbetsmarknad och arbetsliv 79 5.43 Uo 15 Studiestöd 80 5.44 Antal studerande med studiemedel 1999 80 5.45 Utbetalda studiemedel 80 5.46 Antal personer som mottog vuxenstudiestöd 81 5.47 Uo16 Utbildning och universitetsforskning 81 5.48 Totalt antal heltidsplatser och antal elever i vuxenutbildning (inkl. ) 1996-1999 81 5.49 Uo17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 82 5.50 Uo18 Samhällsplanering, bostad och byggande 82 5.51 Uo19 Regional utjämning och utveckling 83 5.52 Uo20 Allmän miljö och naturvård 83 5.53 83 5.54 Uo22 Kommunikationer 84 5.55 Uo23 Jord- och skogsbruk m.m. 84 5.56 Uo24 Näringsliv 85 5.57 Uo25 Allmänna bidrag till kommuner 85 5.58 Uo26 Statsskuldsräntor m.m. 86 5.59 Räntor på statsskulden 86 5.60 Uo27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 87 5.61 Avgifter till EG samt återbetalningar inom ramen för infasningsrabatt 87 5.62 Minskning av anslagsbehållningar 1999 87 5.63 Förbrukningar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit större än 87 5.64 Anslag med anslagsbehållningar överstigande 1 mdkr per 991231 88 5.65 nettoutlåning 88 5.66 Kassamässig korrigering 89 6.1 Sammanställning av statliga garantier 96 6.2 Garantimyndigheternas reserver för förlustrisker 96 7.1 Statlig produktion och konsumtion 1997 1999 101 7.2 Statliga områden och verksamheter indelade efter nationalräkenskaperna 102 7.3 Antal anställda i staten 1998 och 1999 106 7.5 Medelålder i statens olika sektorer 1998 och 1999 111 7.6 Nyrekryteringar till och avgångar från den statliga sektorn 1998 och 1999 113 8.1 Revisionsberättelser med invändning 126 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 21 4.1 Statens intäkter 1999 44 4.2 Statens kostnader 1999 44 5.1 Statsbudgetens saldo 1990-1999 56 5.2 Större avvikelser jämfört med statsbudgeten, avvikelser större än 1 mdkr 69 6.1 Fördelning av den garanterade kapitalskulden per myndighet 1999 94 6.2 Garanterad kapitalskuld 1995 1999 94 6.3 Ekonomiskt utfall exkl. 1999 95 6.4 Ekonomiskt utfall inkl. 1999 95 7.1 Produktion och konsumtion av statliga tjänster 1993 1999, volymförändring 102 7.2 Produktion av statliga tjänster 1999, procent 103 7.3 Produktionen i försvaret 1993 1999, volymförändring 103 7.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993 1999, volymförändring 103 7.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 1993 1999, volymförändring 104 7.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 1993 1999, volymförändring 104 7.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993 1999, volymförändring 104 7.8 Produktion av allmänna tjänster 1993 1999, volymförändring 105 7.9 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993 1999, volymförändring 105 7.10 Procentuell utveckling av sysselsättningen inom staten 1990 1999 106 7.11 Sysselsättningen inom statens olika områden , procent 107 7.12 Procentuell utveckling inom de statliga verksamheter där sysselsättningen ökat 107 7.13 Procentuell utveckling inom de statliga verksamheter där sysselsättningen minskat 107 7.14 Antal uppsagda i statsförvaltningen 1990 1999 108 7.15 Andel uppsagda i statsförvaltningen fördelade efter kön och ålder, 1999 108 7.16 Åldersfördelning i staten och på arbetsmarknaden totalt, 1999 110 7.17 Åldersfördelning i staten 1990 och 1999 111 7.18 Personalrörlighet för statsanställda fördelade efter kön och ålder, 112 7.19 Ackumulerad procentuell löneutveckling inom olika sektorer på arbetsmarknaden 114 7.20 Genomsnittslöner för statsanställda fördelade efter kön och ålder, 114 7.21 Genomsnittlig procentuell löneutveckling för statsanställda fördelade efter ålder och kön, 115 7.22 Beräknad årstakt för löneökningar enligt RALS 1998 2001 116 7.23 Löneutveckling , exklusive polisväsendet, uppdelat på delkomponenter 117 1.1 Skrivelsens innehåll Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen , men senast efter budgetårets utgång, se till att en årsredovisning för staten lämnas till . Årsredovisningen skall innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I denna skrivelse presenteras årsredovisning för staten . Kapitel 2 t.o.m. 6 behandlar olika aspekter på det ekonomiska utfallet . I de följande kapitlen redovisas utvecklingen inom statsförvaltningen och revisionens iakttagelser. Årsredovisningen för staten innehåller en grundlig genomlysning av hur statens finanser har utvecklats . Regeringen kan konstatera att oavsett vilken skärning av det ekonomiska utfallet som väljs erhålls en likartad bild. fortsätter att förbättras och det är mycket länge sedan statens finanser var så stabila som de är . 1.2 Tidpunkt för avlämnande av skrivelsen I betänkande 1999/2000:FiU1 anges att det är angeläget att årsredovisningen för staten presenteras . Utskottet anser att skrivelsen bör läggas fram som den ekonomiska vårpropositionen, för att därmed på ett bättre sätt kunna utgöra underlag för arbete. Regeringen har för avsikt att, , lämna årsredovisning för staten till som den ekonomiska vårpropositionen presenteras, dvs. Detta innebär en tidigareläggning med . ESV har regeringens uppdrag att vidta de förändringar som krävs för tidigareläggningen. Regeringen avser att fatta beslut om de förordningsändringar som krävs. Förändringarna innebär att myndigheterna skall lämna sina årsredovisningar till regeringen , dvs. en vecka tidigare jämfört med nuvarande bestämmelser. För affärsverken gäller att de skall lämna reviderade årsredovisningar till regeringen , dvs. en månad tidigare jämfört med nuvarande bestämmelser. Förändringarna kommer att gälla från och med de årsredovisningar som skall upprättas för . 1.3 Kvalitetsbedömning av årsredovisningen Regeringen har uppdragit åt () att lämna ett granskningsutlåtande till regeringen avseende det underlag till årsredovisning för staten som () tagit fram. RRV:s granskning omfattar såväl konsoliderad resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys som utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Syftet med granskningen är att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som tillämpats av ESV vid upprättandet av underlaget. Det interna informationsflödet från ESV:s statsredovisningssystem till ESV:s koncernredovisningssystem har kartlagts och bedömts. De största myndigheternas årsredovisningar har stämts av mot uppgifterna i koncernredovisningssystemet. Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad information samt justeringar och elimineringar av interna mellanhavanden mellan de ingående organisationerna. Därutöver har RRV gått igenom revisionsberättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrapporter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana förhållanden som borde påverkat underlaget. RRV gör bedömningen att utifrån redovisade och använda principer för upprättande av underlaget är utfallet i allt väsentligt rättvisande. Beträffande förutsättningarna för att upprätta underlaget till årsredovisningen för staten gör RRV bedömningen att det finns en avsaknad av enhetlighet rörande principer för främst värdering och redovisning av olika poster. Detta innebär att det saknas förutsättningar för att underlaget fullt ut skall uppfylla kraven på god redovisningssed för koncernredovisning. Gällande redovisningsprinciper tar i första hand sikte på enskilda myndigheters redovisning och inte på statens konsoliderade redovisning. En översyn av regelverket kommer att göras i syfte att uppnå större enhetlighet i redovisnings- principerna för att i högre grad uppfylla kraven på koncernredovisning. 1.4 Olika aspekter på det ekonomiska utfallet I årsredovisningen redovisas det ekonomiska utfallet utifrån olika utgångspunkter. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av bl.a. statens samlade resursförbrukning. Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningar. Resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under regering och riksdag med undantag för . Dessutom ingår försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter. Alla verksamheter inkluderas i bokslutet oavsett finansering. I skrivelsen jämförs utfallet med utfallet . Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall med de budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier. Vissa av dessa åtaganden kommer att medföra framtida budgetbelastningar. Den statliga garantiverksamheten redovisas i ett eget kapitel i skrivelsen. 1.5 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m. I tabell 1.1 sammanfattas det ekonomiska utfallet . Tabell 1.1 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet Miljarder kronor Utfall 1999 Utfall 1998 Den offentliga sektorns finansiella sparande (procent av BNP) 1,9 1,9 Budgeteringsmarginal 1,5 2,0 Nettoförmögenhet -1 088 -1 177 Statsskuld 1 370 1 446 Årets resultat (över- /underskott) 55 -31 Statsbudgetens saldo 82 10 Garanterad kapitalskuld 681 668 Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som har beslutat om innebär att: - Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. fastställde målet för det finansiella sparandet till av BNP. Utfallet blev preliminärt av BNP eller . - De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till . Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev , vilket innebär att utgiftstaket klarades med en budgeteringsmarginal på . Resultat- och balansräkning Statens balansräkning visar att nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, var -vid utgången av 1999, vilket är en förbättring med () jämfört med . Förbättringen förklaras framför allt av att statsskulden minskat med . Vid utgången av uppgick statsskulden till . Resultaträkningen visar att statens totala intäkter, inklusive finansiella intäkter, 1999 blev , vilket är en ökning med () jämfört med . Ökningen förklaras främst av ökade skatteinbetalningar och valutavinster. Statens totala kostnader 1999, enligt resultaträkningen, blev , vilket är en minskning med () jämfört med . Minskningen förklaras främst av minskade finansiella kostnader. De ökade intäkterna och minskade kostnaderna innebär att resultaträkningen visar ett överskott på 1999. Resultatförbättringen, från ett underskott på 1998. Statsbudgetens utfall Statsbudgetens överskott uppgick till vid utgången av 1999. En stor del av budgetöverskottet beror på överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel till . Om man justerar för dessa transaktioner blev det underliggande överskottet . Statsbudgetens inkomster blev 1999, vilket är högre än beräknat. Skillnaden förklaras framför allt av högre förvärvsinkomster, realisationsvinster och konsumtion vilket medfört högre inkomstskatter, socialavgifter och mervärdesskatt. Statsbudgetens utgifter blev vilket är lägre än vad som ursprungligen budgeterats. Skillnaden förklaras främst av att nettoutlåning blev lägre än beräknat. Detta motverkades till en del av att ränteutgifterna blev högre än beräknat. Statliga garantier Den totala garanterade kapitalskulden uppgick till 1999. exkluderas uppgick den garanterade kapitalskulden till efter en ökning med . Det ekonomiska utfallet för den statliga garantiverksamheten exklusive var ett nettoöverskott på . var motsvarande siffra ett underskott på . Utvecklingen inom statsförvaltningen Den statliga konsumtionen uppgick till . Räknat i fasta priser innebär detta en konsumtionsökning jämfört med . Antalet anställda inom staten, inklusive de allmänna försäkringskassorna, uppgick till 220 300 heltidspersoner 1999, efter en marginell minskning . Om affärsverken borträknas uppgick antalet heltidspersoner till 204 100. Antalet uppsagda uppgick till 2 300 . Av de som blev uppsagda var ca 1 850 anställda inom den civila statsförvaltningen, ca 200 vid affärsverken och drygt 250 vid försvaret. iakttagelser RRV:s effektivitetsrevision har publicerat 34 rapporter . I skrivelsen görs en genomgång av flertalet av rapporterna och regeringens åtgärder med anledning av dessa. RRV:s årliga revision har resulterat i att 21 myndigheter har fått invändning i revisionsberättelsen för . fick 19 myndigheter revisionsberättelse med invändning. RRV bedömer att kvaliteten på årsredovisningarnas information har förbättrats medan förvaltningsfel i ökad utsträckning har lett till invändning. 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 2.1 Makroekonomiska förutsättningar Den offentliga sektorns finanser och statsbudgetens inkomster och utgifter är starkt beroende av den ekonomiska utvecklingen. En tumregel är att en procents högre bruttonationalprodukt (BNP) stärker de offentliga finanserna (uttryckt som andel av BNP) eller med ca . Skatteinkomsterna varierar i stort med BNP i löpande priser, eftersom viktiga skattebaser (löner, hushållens konsumtionsutgifter m.m.) är relaterade till BNP. Med vissa undantag, exempelvis biståndet och avgiften till EU, minskar transfereringsutgifterna vid en högre tillväxt. I tabell 2.1 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som är av särkild vikt för de offentliga finanserna. var ett bra år för svensk ekonomi. BNP växte i fasta priser för att totalt uppgå till . I budgetpropositionen bedömdes BNP öka i fasta priser. uppgick inflationen mätt som KPI till vilket var lägre än bedömningen i budgetpropositionen . minskar statens utgifter endast marginellt då KPI blir lägre eftersom prisbasbeloppet påverkas med eftersläpning. Tabell 2.1 Makroekonomiska förutsättningar Utfall Utfall- BP99 BNP1 3,0 3,0 3,8 0,8 BNP i nivå2 1 890 1 886 1 972 86 Prisbasbelopp3 36,4 36,4 36,4 0,0 KPI Årsgenomsnitt 0,4 0,7 0,3 -0,4 Hushållens konsumtionsutgifter1 2,4 2,9 4,1 1,2 Utbetald lönesumma4 5,5 4,1 6,0 1,9 Öppen arbetslöshet5 6,5 5,7 5,6 -0,1 Arbetsmarkn.pol åtgärder5 3,9 3,9 3,1 -0,8 Ränta Årsgenomsnitt 4,7 4,7 4,5 -0,2 Ränta 6 månader Årsgenomsnitt 3,6 4,3 3,3 -1,0 1 Årlig procentuell förändring i fasta priser 2 Av förändringen i löpande priser förklarar omläggningen av nationalräkensaperna ca 90 mdkr. Justerat för NR-omläggningen innebär detta att BNP-förändringen i löpande priser jmf beräkningen i BP99 var nära noll. Den lägre prisnivån i jämförelse med beräkningen i BP99 medför att BNP i förhållande till beräkningen i BP99 ökar i fasta priser. 3 Tusental kronor 4 Årlig procentuell förändring i löpande priser 5 Andel av arbetskraften Hushållens konsumtionsutgifter ökade 1999 i fasta priser. I budgetpropositionen beräknades hushållens konsumtionsutgifter öka . Hushållens konsumtionsökning blev således högre i fasta priser. Förklaringen till att den nominella konsumtionsökningen endast blev är att konsumentpriserna blev lägre än tidigare beräknat. Hushållens konsumtionsutgifter utgör större delen av skattebasen för mervärdesskatten. En förändring av hushållens konsumtionsutgifter med en procentenhet i löpande priser (vilket motsvararar ca ) påverkar inkomster av mervärdesskatten med ca . Lönesumman ökade preliminärt 1999 . I budgetpropositionen beräknades lönesumman öka . Lönesumman har direkt effekt på inkomsterna av socialavgifter och inkomstskatter. uppgick den genomsnittliga öppna arbetslösheten mätt som andel av arbetskraften till . Detta var en tiondels procentenhet lägre än bedömningen i budgetpropositioen . uppgick andelen av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder till vilket var lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Mätt som årsgenomsnitt blev sexmånaders- räntan en procentenhet lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Den femåriga räntan blev lägre än beräknat. 2.2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som har beslutat om innebär att: - Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. fastställde målet för det finansiella sparandet till av BNP. - De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till . Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den finansiella nettoförmögenheten. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Däremot påverkas den offentliga bruttoskulden av anskaffning och försäljning av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandet påverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Till ålderspensionssystemet räknas AP-fonderna och Premiepensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kyrkokommuner. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finns en rad olika skäl till att bör ha ett överskott i de offentliga finanserna: - Den offentliga sektorns nettoskuld bör minska för att stärka förtroendet för den svenska ekonomin. - Den offentliga skulden skall amorteras ned för att minska belastningen av räntor och amorteringar för framtida generationer. Av rättviseskäl måste därför minska den offentliga skulden. Statsskulden uppgick vid årskiftet 1999/2000 till . Ränteutgifterna för stats- skulden uppgick till . Dessa medel skulle kunna användas till viktigare ändamål.