prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — I slutsatserna från rådets möte i framgick även att rådet inbjöd kommissionen att överlämna en rapport till Europeiska rådets möte med inriktning på att bevara nuvarande idrottsstrukturer och att upprätthålla idrottens sociala funktion inom ramen för gemenskapen. Kommissionen har till rådet överlämnat ett meddelande i denna fråga, den s.k. om idrott. 12.13 Daphne-programmet för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor Daphne-programmet är en vidareutveckling av det tidigare s.k. Daphne- initiativet, som lanserades 1997. Programmets syfte är att bidra till att säkerställa en hög skyddsnivå för fysisk och psykisk hälsa genom att skydda barn, ungdomar och kvinnor mot våld (även våld i form av sexuellt utyttjande och sexuella övergrepp) genom att förebygga våld och genom att erbjuda våldsoffren stöd, i synnerhet för att hindra att de utsätts för våld . Vidare syftar programmet till att stödja och uppmuntra icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma inom detta område. Programmet skall främja gränsöverskridande insatser för att upprätta nätverk som omfattar flera ämnesområden och säkerställa utbyte av information, bästa praxis och samarbete på gemenskapsnivå. Olika informations- och forsknings- insatser skall stimuleras för att öka kunskapen och medvetenheten hos allmänheten i dessa frågor. Muntligt samråd har skett med . antog ungdomsministerrådet en gemensam ståndpunkt för Daphne-programmet. antogs programmet slutligt av rådet. Programmet skall gälla för perioden till och med . Budgeten uppgår till . 12.14 Barnsexturism Arbetet mot sexturism där barn utnyttjas har fått ökad uppmärksamhet sedan Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i . diskuterade ett meddelande från kommissionen till och rådet om åtgärder som vidtagits för att bekämpa turism där barn utnyttjas sexuellt. Ordförandeskapet poängterade vikten av att medlemsstaterna även arbetar tillsammans mot tredje land i dessa frågor. Rådet beslutade på svenskt initiativ att arbeta vidare med frågan. En ad hoc-grupp behandlade ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. Slutsatserna behandlades i ungdomsministerrådet och antogs vid ministerrådet för rättsliga- och inrikes frågor . Slutsatserna betonar det arbete som utförts inom området för att bekämpa barnsexturism. 13 Transporter 13.1 Frågor som rör samtliga transporter 13.1.1 deltagande i en ny generation satellitnavigeringstjänster Kommissionen lade fram ett meddelande med en strategi för att säkra en roll för vid utvecklingen av nästa generation globala satellitnavigeringssystem. Projektet har fått namnet och innefattar ett globalt system av drygt tjugotalet satelliter som kommer att ha högre precision än samtliga nu använda system. Rådet antog en resolution som beskriver hur det fortsatta arbetet skall läggas upp. Inför rådsbehandlingen var den svenska hållningen att vi ser positivt på och förutsätter att den tekniska utformningen av systemet även till fullo tillgodoser behoven på nordliga breddgrader. förutsätter också att blir ett civilt system och att en robust finansieringsplan kommer att presenteras. I resolutionen anmodas kommissionen att påbörja definitionsfasen i projekt . För det första anmodas kommissionen ta fram förslag till mandat för förhandlingar med tredje länder. Ett mandat antogs i transportministerrådet och förhandlingarna har inletts med och . Prioriterade frågor enligt mandatet är frekvenser, systemsäkerhet, ansvarsfrågor samt skapande av ett internationellt samarbete vad gäller globala satellitnavigeringssystem. För det andra skall kommissionen presentera en kostnads- och nyttoanalys där betydelsen av att klarlägga möjligheterna med Public Private Partnership (privat delfinansiering) lyfts fram. För det tredje skall kommissionen, i samarbete med () och medlemsstaterna och utifrån de tekniska och organisatoriska utgångs- punkter som anges, starta definitionsfasen av projektet. För det fjärde skall kommissionen ta fram detaljer om hur projektet skall finansieras. Slutligen ges kommissionen i uppdrag att regelbundet redovisa utvecklingen i projektet till och rådet samt leverera resultatet av definitionsfasen till rådet före slutet av för vidare beslut. 13.1.2 Högnivågruppen för telematik på transportområdet Kommissionens högnivågrupp för telematik (användning av IT i trafiken) på transportområdet samlades en gång . Mötet ägnades främst åt att följa upp den av rådet beslutade gemenskaps- strategin och ramen för utbyggnaden av vägtransporttelematik i . Medlemsstaterna presenterade också idéer och ståndpunkter om prioriteringar inför nästa fas i arbetet samt om gruppens framtida roll. önskar bl.a. en ökad fokusering på ny teknik för ökad trafiksäkerhet. Inga beslut togs på mötet. 13.1.3 Vägtrafiksäkerhet inrättade kommissionen en högnivågrupp för trafiksäkerhet, och presenterade kommissionen ett första handlingsprogram om vägtrafiksäkerhet. Programmet har genomförts, vilket har lett till klara framsteg enligt den utvärdering som kommissionen låtit göra. Kommissionen ser över och rapporterar regelbundet om trafiksäkerhet inom gemenskapen. Varje medlemsstat kan därigenom dra lärdom av andras erfarenheter och de bästa metoderna för att öka trafiksäkerheten. ägde två möten rum i högnivågruppen samt ett antal möten i specifika ämnesgrupper. Angelägna frågor som diskuterats är införandet av varselljus, arbetet med att motverka droger hos trafikanter, (intelligent stöd för anpassning av hastighet) och tunnelsäkerhet. 13.1.4 Kombinerade transporter Kommissionen publicerade ett meddelande om kombinerade godstransporter (KOM (1999) 519 slutlig). Meddelandet är en uppföljning till den grönbok om s.k. intermodala transporter (dvs. kombinerade trafikslagsövergripande transporter) som kommissionen publicerade 1997. Kommissionen vill allmänt sett främja kombinerade lösningar som effektiva och miljövänliga alternativ till ren vägtransport av gods. I meddelandet redovisas arbetsläget inom de olika områden som kommissionen redovisat i grönboken, och vissa nya arbetsfält föreslås, bl.a. vad gäller ökad användning av informationsteknik för främjande av kombinerade godstransportkedjor. antog vid sitt möte en rådsresolution till stöd för kommissionens arbete med kombinerade godstransporter. 13.1.5 Integration av miljöhänsyn och hållbar utveckling Gemensamt möte med transport- och miljöministrarna rådets möte i pekade regerings- och statscheferna på behovet av att integrera miljöhänsyn i gemenskapens olika politikområden. Som första politikområden där detta arbete borde inledas angavs transporter, energi och jordbruk. gav i uppdrag åt transportrådet, energirådet och jordbruksrådet att rapportera till toppmötet i om en strategi för detta arbete inom sina respektive områden. , dagen efter Cardiffmötet, höll transport- och miljöministrarna ett gemensamt möte. Under detta möte enades ministrarna om slutsatser som framhåller behovet av att främja en hållbar utveckling mot bakgrund av de negativa effekterna på människors miljö och hälsa. Från Europeiska rådets möte i till beslutad strategi I transportrådets rapport till Europeiska rådets möte i den 11 om arbetet med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling inom transportsektorn, angavs bl.a. behovet av en gemensam strategi med kort-, medel- och långsiktiga mål. har enats om ett arbetsprogram (strategi) som pågår till och med . Med jämna mellanrum skall uppföljningar ske, den första sker under det svenska ordförandeskapet. 13.2 Landtransporter 13.2.1 Reglering av arbetstiden vid vägtransporter för mobila arbetstagare och förare som är egenföretagare överlämnade till rådet ett förslag till direktiv, KOM (1998) 662 slutlig, som bl.a. innebär viss reglering av arbetstiden för yrkeschaufförer som skall komplettera körtids- bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter. Rådsbehandlingen av den del av förslaget som rör arbetstiden för chaufförer pågår. stödjer i allt väsentligt kommissionens förslag. 13.2.2 Harmoniserade regler för trafikbegränsningar (inklusive s.k. helgförbud) för tunga lastfordon Behandlingen av kommissionens förslag om en harmoniserad reglering av medlemsstaternas möjlighet att införa trafikrestriktioner, särskilt helgförbud, för tunga godstransporter (förslag till rådets direktiv om ett öppet system av harmoniserade regler för trafikbegränsningar för tunga lastfordon som deltar i internationella transporter på bestämda vägar, (KOM(1998) 115 slutlig), har behandlats i rådet . Rådsbehandlingen är ännu inte avslutad. stödjer i allt väsentligt kommissionens förslag. 13.2.3 Vägtransportavtal med länder utanför EU gav rådet kommissionen mandat att förhandla fram dels ett avtal mellan EG och fjorton länder i om tillfälliga passagerartransporter med buss (), dels avtal om godstransporter i transit omfattande gemenskapen och de tre länderna , och . har avtalen med och slutförhandlats (och 1999). Förhandlingarna med pågår alltjämt. Förhandlingarna om kommer att slutföras. har haft en låg profil i förhandlingarna om de aktuella avtalen, vilket bl.a. beror på att vi inte berörs så mycket på grund av vårt geografiska läge. har inte haft någon invändning mot kommissionens sätt att sköta förhandlingarna. 13.2.4 Järnvägsfrågor Kommissionen lade fram ett s.k. järnvägspaket, med förslag till ändringar av järnvägsdirektiven /440/EEG och 95/18/EG samt ett förslag till nytt direktiv att ersätta direktivet 95/19/EG. Förslagen syftar till att omvandla den europeiska järnvägssektorn, med dess vikande marknadsandel, till en expanderande, konkurrenskraftig och kundorienterad järnväg. För att uppnå detta krävs bl.a. kompetent förvaltning och sund ekonomi inom järnvägssektorn samt rättvis och icke-diskriminerande behandling av olika inblandade parter. Det behövs klarlägganden av de berörda aktörernas roller och en tydlig uppdelning av deras olika ansvarsområden. Vidare krävs ramar och regelverk för fördelningen av tåglägen, för fastställandet av nivåerna på banavgifterna och för utfärdande av licenser för järnvägsföretag. Det tyska ordförandeskapet misslyckades med att uppnå en politisk överenskommelse om järnvägspaketet vid transportministrarnas möte . Därefter lade det finska ordförandeskapet ner ett intensivt arbete på att söka en kompromiss som kunde tillmötesgå de olika intressena hos medlemsstaterna. Detta lyckades efter en långdragen debatt som räckte fram på småtimmarna vid transportministrarnas möte . Uppgörelsen har tydliga drag av kompromiss i fråga om inriktningen. De ursprungliga förslagen från kommissionen stämde väl överens med det svenska synsättet och svenska erfarenheter samt med det transportpolitiska beslutet . Emellertid anser att kompromissen är ett viktigt steg på vägen mot en mer konkurrenskraftig järnväg i . 13.3 Sjöfart 13.3.1 Sjösäkerhet för passagerartrafik antog rådet ett direktiv (1999/35/EG) om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg. Direktivet syftar till att fastställa ett system som ger bättre garanti för en säker drift av dessa fartyg i reguljär trafik till eller från hamnar i gemenskapens medlemsstater. Vidare ges medlemsstaterna rätt att leda, delta i eller samarbeta inom ramen för varje utredning av olyckor eller tillbud till sjöss i samband med denna trafik. 13.3.2 Mottagningsanläggningar för fartygsgenererat avfall och lastrester lämnade kommissionen ett förslag till direktiv (KOM (1998) 452 slutlig) om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester från fartyg. Förslaget syftar till att minska dumpningen av avfall till havs genom att fartygen åläggs att lämna allt fartygsgenererat avfall och lastrester i hamn. Vidare skall medlems- staterna se till att det finns tillräckliga mottagningsanordningar för att ta emot avfallet i alla hamnar. Varje hamn skall dessutom upprätta en avfallshanteringsplan. har rådet beslutat om gemensam ståndpunkt i frågan. Den gemensamma ståndpunkten har därefter överlämnats till parlamentet för yttrande. 13.3.3 Inre vattenvägar Arbetet med att effektivisera trafiken på unionens inre vattenvägar har fortsatt. lade kommissionen fram två nya förslag. Det ena handlar om att stegvis söka begränsa den alltför stora flottkapaciteten och det andra om att införa nya tekniska krav på fartygen. Förslagen, som inte berör , färdigbehandlades . 13.3.4 Rådsresolution om närsjöfart Närsjöfart kan närmast definieras som Europasjöfart till skillnad från den globala transoceana sjöfarten. Kommissionen lade fram ett första meddelande om närsjöfarten i . Därefter har lägesrapporter presenterats 1997 och senast . I meddelandet med den senaste lägesrapporten granskas närsjöfartens möjligheter inom ramen för en säker och hållbar rörlighet. Vidare granskas dess integration i europeiska logistiska transportkedjor, dess image och befintliga hinder för dess utveckling. Meddelandet utmynnar i ett antal rekommendationer till medlemsstaterna, hamnarna och den berörda industrin. En intressant detalj i meddelandet är att närsjöfarten ökat kraftigt . De statistiska uppgifterna om ökningen är dock något osäkra. Rådet antog en resolution om meddelandet . I rådsresolutionen understryks vikten av att närsjöfarten utvecklas till ett livskraftigt element i de intermodala transportkedjorna från dörr till dörr. Detta är i första hand en uppgift för den berörda sjöfartsindustrin men kommissionen, medlemsstaterna och andra intressenter kan naturligtvis genom olika åtgärder främja utvecklingen. 13.3.5 Sjöfartsavtal med tredje land Rådet beslutade om att försöka träffa sjöfartsavtal med och . Arbetet med att försöka få tillstånd sådana avtal fortgick . Några framsteg i förhandlingarna har dock inte gjorts. Avtal med dessa två stater anses som mycket viktiga. Kommissionen var mycket aktiv när det gäller konkurrens- begränsande beteenden som medlemsstaterna utsätts för i olika länder. Kommissionen har bl.a. haft kontakter med , , och . 13.4 Luftfart 13.4.1 Flygtrafikledning Arbetet med att reformera den europeiska flygtrafiktjänsten har fortsatt inom EU och Eurocontrol, den europeiska organisationen för säkrare flygtrafikledningstjänst. Inom EU har diskussionerna koncentrerats kring gemenskapens framtida roll som medlem av Eurocontrol. pågick förhandlingar mellan EU och Eurocontrol och var de i princip avslutade. stödjer de övergripande målsätt- ningarna i detta arbete och bevakar processen genom deltagande i den speciella kommitté som inrättats för att bistå kommissionen under förhandlingarna. Ett viktigt svenskt krav är att få behålla vårt integrerade civila och militära flygtrafikledningssystem. Utformningen av detta system är därtill en nationell angelägenhet. Det är emellertid till en stor nackdel om delar av det europeiska luftrummet helt och hållet blockeras för civilt flyg och därför stödjer åtgärder inom luftrumsfrågan under förutsättning att hänsyn tas till våra nationella intressen. En stor fråga inom flygtrafikledningen har varit trängseln i luftrummet och förseningar inom luftfarten. Det är en fråga som inte bara drabbar resenärer och flygbolag, utan även har inverkan på miljö och säkerhet. Den nya kommissionen har lyft upp frågan till en av de viktigaste inom luftfartsområdet och presenterade vid transportrådet den 9 ett meddelande, i vilket man beskriver hur man ämnar gå vidare för att lösa trängsel- och förseningsproblemen. En svensk ståndpunkt är att luftfarten bör betraktas som en helhet där alla huvudaktörer det vill säga brukare, flygplatser och flygtrafiktjänst måste ta sitt gemensamma ansvar för att nå en lösning på problemen. 13.4.2 Flygsäkerhet Arbetet i kommissionens särskilda kommitté för upprättande av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet, , har fortsatt . lade kommittén fram ett förhandlingsunderlag i form av ett utkast till konventionstext. Inför rådsmötet den 9 hade kommissionen ännu inte redogjort för hur man avser gå vidare i EASA-arbetet. stödjer upprättandet av en europeisk luftfartssäkerhetsmyndighet med tillräckliga befogenheter att kunna verka för en höjd och utjämnad flygsäkerhet i . Kommissionen och den nuvarande gemensamma luftfartsmyndigheten, JAA, har under åtskilliga år arbetat med ett förslag till gemensamma regler för arbets- och vilotider för flygande personal. hade kommissionen som ambition att till rådet lägga fram ett förslag till förordning. hölls ett expertgruppsmöte, under vilket kommissionen inhämtade synpunkter från medlemsstaterna om hur man skall gå vidare. Arbetet avslutades inte . 13.4.3 Förhållandet till tredje land EU och Kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, hade på bilateral basis inledande diskussioner med de tio central- och östeuropeiska staterna inför luftfartsförhandlingarna om utvidgning av den inre luftfartsmarknaden. medverkade vid diskussionerna med de baltiska staterna och . En oberoende säkerhetsbedömning av respektive stat utfördes parallellt av . Vid ett möte med den speciella kommittén, bestående av kommissionen, medlemsstaterna samt övriga förhandlingsparter, godkändes enhälligt förhandlingarnas slutmål om en gemensam inre luftfartsmarknad. inleddes de bilaterala förhandlingarna med de central- och östeuropeiska länderna. Den första förhandlings- omgången blev klar /99. En andra förhandlingsomgång pågår och kommissionen räknar med att avtalet skall kunna skrivas . EU och Några ytterligare luftfartsförhandlingar mellan kommissionen och , grundade på det första mandat rådet beslutade om , har inte hållits. Arbetet har fortsatt med ett utvidgat mandat som även omfattar trafikrättigheter m.m. har vidhållit den i princip positiva inställningen till en gemen- sam luftfartsmarknad över och till arbetet med ett utvidgat mandat, allt under förutsättning att detta inte innebär en försämring av vad som gäller enligt det s.k. open skies-avtal (avtal som i det närmaste innebär total avreglering av flygtrafiken mellan länderna för avtals- parternas flygbolag) som har ingått med . Kommissionen har anmält och vissa andra medlemsstater till med anledning av deras open skies-avtal, som enligt kommissionen innebär att och övriga berörda medlemsstater har brutit mot sina förpliktelser mot unionen. har bestridit att några överträdelser har skett. EU och Kommissionen har erhållit mandat att inleda förhandlingar om ett luftfartsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken , med det långsiktiga målet att låta ingå i det framtida gemen- samma luftutrymmet, om vilket förhandlingar förs mellan gemenskapen och länderna i . 13.4.4 Luftfart och miljö beslutade rådet att anta förordning EG nr 925/99, vilket innebär ett förbud mot användning och nyregistrering av vissa flygplan som försetts med ljuddämpare. Syftet med förordningen är att minska bullret vid gemenskapens flygplatser genom att förebygga att äldre flygplan förses med ljuddämpare för att undgå det förbud mot vissa flygplanstyper som träder i kraft . Skälet är att äldre flygplan har sämre miljöprestanda än moderna flygplan. Efter protester från sköt EG upp ikraftträdandet av förordningen fram till i syfte att nå en lösning inom ramen för (ett FN-organ för internationell civil luftfart), förutsatt att samarbetar med EG för att skärpa bullernormer. anser att det är hög tid att skärpa bullerföreskrifterna och att förordningen väl överensstämmer med . Det vore emellertid fördelaktigt med en global lösning inom om detta skulle gå att uppfylla. 13.5 Transeuropeiska nät för transporter Kommissionen fattade beslut om fördelning av ekonomiskt stöd till transeuropiska nät för transporter, TEN-T. Rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemen- skapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät är gemensamt för transport-, tele- och energinät och utgör den rättsliga grunden för det ekonomiska stöd som genom årliga beslut i finansieringskommittén fördelas till projekt av gemensamt intresse. De svenska projekt som beviljades stöd är: Lerbo-Torp, del av bron över sund. Undersökningar och detaljerad teknisk design för konstruktion av en järnvägstunnel under stadskärna. Byggande av de svenska landanslutningarna till . Studier för projekt 3 . Effektivare kontroll av s.k. obeledsagade enheter (hit räknas containrar, släpvagnar och andra förarlösa godsenheter som kan flyttas mellan olika transportslag) vid hamnarna i , och . Totalt har fått beviljade som bidrag till genomförande av projekten. Den årliga ansökningsprocessen till TEN-T bygger på direktiv /95, reviderad genom förordning 1655/99. och rådets beslut /96/EG, reviderad , anger i sin tur vilka kriterier som måste vara uppfyllda för att medel skall kunna utbetalas. Varje höst lämnar trafikverken projektansökningar till Närings- departementet. gör en sammanställning och prioritering av projekten. förs bilaterala diskussioner mellan och kommissionen om de olika projekten. Beslut om tilldelning fattas i en särskild kommissionsarbetsgrupp. Besked om medel lämnas /juli, varvid utbetalning sker etappvis. EG har ändrat den finansiella förordningen för TEN som reglerar stödet från EU-budgeten till TEN inom dess tre områden transporter, energi och telekommunikationer. En nyhet är att en liten del av medlen kan användas för riskkapitalinvesteringar. Det totala beloppet för stödet under förordningen uppgår till . 13.6 Transport av farligt gods Det finns en gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av och rådets direktiv om minimikrav vid examinering av säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar. Direktivet förbereddes och kan ses som ett underdirektiv till rådets direktiv /35/EG av om utnämning av och kompetens hos säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar. Direktivförslaget finns översatt till svenska som ett meddelande från kommissionen till . Det är ännu inte antaget. Lagen (1982:821) och förordningen (1982:923) om transport av farligt gods har ändrats och krav på säkerhetsrådgivare har införts enligt direktiv /35/EG. Kravet gäller fr.o.m. . I har vi infört krav på säkerhetsrådgivare även för sjö- och lufttransporter av farligt gods. Rådets direktiv /36/EG av om transportabla tryckbärande anordningar har antagits. Direktivet skall tillämpas fr.o.m. . Direktivet avser att skapa ett enhetligt kontrollsystem för transportabla tryckkärl för att förbättra säkerheten och säkerställa fri rörlighet inom gemenskapen för dessa anordningar. diskuterades vid ett kommittémöte förslag till ändringar för tredje gången i direktivet (94/55/EG) om transport av farligt gods på väg respektive direktivet (96/49/EG) om transport av farligt gods på järnväg. Ändringarna har inte beslutats. 14 Näringspolitik EG:s näringspolitik skall säkerställa att nödvändiga förutsättningar finns för den europeiska industrins konkurrensförmåga. Unionens insatser skall inriktas på att påskynda industrins anpassning till struktur- förändringar och främja ett gynnsamt näringslivsklimat. 14.1 Konkurrenskrafts- och företagsfrågor har konkurrenskraftsfrågorna fått ökad betydelse på industrirådets dagordning. har ställt sig positivt till detta och stödjer en mer horisontellt inriktad näringspolitik på EU-nivå. De områden som diskuterats i industrirådet är globaliseringens inverkan på konkurrenskraften liksom informations- och kommunikationsteknologins, humankapitalets och tjänstesektorns betydelse för den europeiska industrins konkurrenskraft. Vid rådsmötet antogs slutsatser om den europeiska industrins konkurrenskraft (12144/99). I slutsatserna konstateras bl.a. att den årliga debatten om den europeiska industrins konkurrenskraft är ett viktigt inslag i industrirådets arbete. Kommissionen uppmanas också att utarbeta en konkurrenskraftsrapport som även skall inkludera tjänstesektorn. Kommissionen skall också identifiera nyckelfaktorer för konkurrens- kraften som kan analyseras i kommande rapporter.