prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — har det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv genomförts försök med en tredje anställnings- form inom teatern (TeaterAlliansen), med arbetsförmedling vid centrumbildningarna samt med tydligare kriterier för vilka som skall ha rätt till arbetsmarknadspolitiska åtgärder med in- riktning mot kulturarbetsmarknaden. Rege- ringen föreslår utifrån den utvärdering som genomförts gemensamt av Arbetsmarknads- styrelsen, , och berörda konstnärsorganisationer att såväl försöken som de tidsbegränsade stödinsatserna permanentas och att bidraget till TeaterAlliansen dessutom ökas. Utgiftsområdet beräknas därför öka med , varav är en överföring från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. En framgångsrik och långsiktig kulturpolitik bygger på en infrastruktur av väl fungerande kulturinstitutioner. Institutionernas ekonomiska läge är bekymmersamt och den ekonomiska basen behöver allmänt sett stärkas. För att kunna behålla en kvalitativt hög nivå på institutionernas verksamhet föreslår regeringen en höjning av anslagen till vissa kulturinstitutioner. Regeringen har tidigare konstaterat att projektet i är ett intressant initiativ för att stärka de regionala utvecklings- möjligheterna inom konst- och designområdet. Förutsatt att projektet realiseras har regeringen beräknat ett årligt verksamhetsstöd med ca . För dessa ökade satsningar på bland annat museiverksamhet beräknas utgiftsområdet öka med . Regeringen har dessutom tillkallat en kommitté för att utreda etablerandet av ett Forum för levande historia. Kommittén skall slutföra sitt uppdrag . Vad gäller Statens museer för världskultur avser regeringen att återkomma med förslag till kompletterande finansiering. Regeringen har även i beräkning av ramen förutsatt att godkänner de i Från patient till medborgare en nationell handlings- plan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:78), föreslagna insatserna för ökad tillgänglighet inom kultursektorn för funktionshindrade personer. Det handlar om genomförande och fortsättning av Statens kulturråds handlings- program för ökad tillgänglighet, medel till Talboks- och för över- föring av analoga talböcker till det nya digitala mediet samt förstärkt stöd till (litteratur) för utgivning av lättläst litteratur riktade till ungdomar i åldrarna 9 . Sammanlagt handlar det om förstärkningar av utgiftsområdet med för dessa ändamål. har vid behandlingen av budget- propositionen begärt att regeringen skapar utrymme inom utgiftsområdet för de kostnader som en flyttning av ledningen för kan medföra (bet. 1999/2000:KrU1 s. 60). Regeringen avser att återkomma med förslag i budgetpropositionen . I det livslånga lärandet, som är en nöd- vändighet för alla, har folkbildningen en viktig roll att fylla. I samband med de förslag om vuxnas lärande som regeringen avser att lämna till i en kommande proposition om den framtida vuxenutbildningen kommer även folkbildningens roll att beaktas. beräknas 10 000 folkhögskoleplatser som en del av . Sammanlagt beräknas utgiftsområdet öka med , varav i satsningar på kulturen. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 17 172 15 592 13 895 11 984 11 277 10 882 Utgiftsområdet består främst av plan-, bygg- och bostadsväsendet, länsstyrelserna, lantmäteri- verksamhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår det totala anslaget enligt statsbudgeten till . Utgifterna för bostadsbidragen beräknas minska med 2001 respektive 2002 jämfört med budget- propositionen . Minskningen beror framför allt på att hushållens inkomster beräknas bli högre. Regeringen har tillkallat en särskild utredningsman med uppgift att se över ekonomiska familjestöd inklusive bostadsbidrag (dir. 2000:16). Förslag skall kunna presenteras i budgetpropositionen . Utgifterna för räntebidragen beräknas öka med 2001 respektive 2002 jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Ökningen beror på att räntenivån beräknas bli högre. I utgiftsramarna 2003 har det av beslutade bidraget till bostadsin- vesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (prop.1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) beaktats. Regeringen föreslår i denna proposition att ett tillfälligt investeringsbidrag införs fram för anordnande av studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet eller högskola. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnader som påbörjas till . Bidrags- givningen rambegränsas så att bidrag beviljas med högst . Finansiering av investeringsbidraget sker genom att det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF- stöd) avvecklas i sin helhet och genom att utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas. Det är angeläget att uppmärksamma pro- blemen kring höga radonhalter i bostäder. Radonsanering är nödvändig för att minska de negativa hälsoeffekterna. Regeringen beräknar ytterligare 2001 och 2002 för Fonden för fukt- och mögelskador. Regeringen beräknar 2001 2003 för länsstyrelsernas administration av skogsinköp. Regeringen föreslår att satsningen på lokala investeringsprogram förlängs till att omfatta även 2003. Regeringen beräknar för denna verksamhet. För att utveckla be- redningsprocessen har kraven på kommunernas redovisningar av bl.a. miljöeffekter, lönsamhet och konkurrenssituation skärpts. Dessutom har samarbetet med länsstyrelser och sektors- myndigheter utvecklats. För information om och uppföljning av programmen har en databas skapats med detaljerade uppgifter om samtliga program som beviljats stöd. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 3 719 3 310 3 745 4 067 3 204 3 304 Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika regionalpolitiska utvecklingsinsatser och före- tagsstöd samt medel från . Utgiftsområdet brukar benämnas den lilla regionalpolitiken. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder. Sedan blev medlem i EU redovisas återflödet från inom utgifts- området. uppgår detta till ca och avser utbetalningar för två programperioder. Europeiska regionala ut- vecklingsfonden delfinansierar för program- perioden 2006 strukturfondsprogrammen inom mål 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen och i sin helhet. Utgiftsprognosen uppgår till mer än vad som anvisats enligt statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på att vissa åtaganden skall täckas av anslagsbehållningar på s.k. äldreanslag samt anslagssparande på anslaget för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Länsstyrelserna i och är utsedda till förvaltningsmyndigheter för strukturfondsprogrammen i mål 1-området. Regeringen avser vidare att utse länsstyrelserna i , och till förvaltningsmyndigheter och utbetalande myn- digheter i mål 2-området och beräknar att överlämna de fyra programdokumenten för mål 2 till . För gemenskapsinitiativet Interreg III A har uppdrag lämnats att arbeta fram programdokument för i stort sett samma områden som under program- perioden 1999 och för har det lämnats en inbjudan till att utarbeta ett programdokument. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1999:2) som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Kommittén skall bl.a. utarbeta en strategi för regional balans. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att åter- komma till med anledning av ut- redningens slutbetänkande. Inom utgiftsområdet avses omfördelas för att inom ramen för ett nationellt IT-infrastruktur- program bidra till utbyggnad av regionala transportnät som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som bland annat skall föreslå vilka transportnätsförbindelser som skall prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl. har ännu inte godkänt stöd- formen nedsatta socialavgifter. De medel som därför tills vidare frigörs skall i stället användas för att på andra sätt förbättra förutsättningarna för näringslivet i främst de områden som haft nedsatta socialavgifter. Förutom att delvis finansiera utbyggnaden av nämnda transportnät avser regeringen att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern infor- mationsteknik i företag i dessa områden. Jämfört med de preliminära utgiftsområdes- ramarna som redovisades i budgetpropositionen beräknas utgiftsområdet öka med och . Skillnaden förklaras huvudsakligen av att vissa åtgärder behöver vidtagas i kommuner med särskilda om- ställningsproblem främst på grund av struktur- omvandlingar inom försvarsmakten. Dessutom förstärks arbetet med att stödja projekt inom ramen för regionala och lokala resurscentra för kvinnor inom främst nationella stödområden och . För att ge stöd för den fortsatta processen med regionala tillväxtavtal beräknas således de regionala och lokala resurscentra som växt fram tillföras . Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 1 631 1 721 1 720 2 016 2 222 2 408 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande bio- logisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljö- skydd, miljöforskning, sanering och återställning av förorenade områden, kemikaliekontroll, strål- skydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärn- kraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår de totala anslagen enligt stats- budgeten till , varav avser allmän miljö- och naturvård och avser strål- skydd och kärnsäkerhet. Regeringen beräknar att förstärkningar av utgiftsområdet i enlighet med den nivå som före- slagits ekonomiska vårproposition om ca förlängs till att omfatta även 2003. Det innebär att medel tillförs för bl.a. fortsatta satsningar på miljöforskning, sanering och återställning av förorenade områden, miljöövervakning samt markinköp och kalkning. Därutöver bedömer regeringen att det finns behov av ytterligare förstärkningar. Därför föreslås utgiftsområdet tillföras 2001, 2002 och 2003. Förstärkningarna omfattar i första hand miljöövervakning, miljöforskning, marksanering samt åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, bland annat skötsel av befintliga reservat. Utgiftsområde 21: Energi Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 1 101 1 446 1 841 2 262 2 085 1 302 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler. Utgifts- området omfattar också åtgärder för energi- effektivisering m.m. i bland annat och , vilket utgör en viktig del av den svenska klimatpolitiken. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till . Inom utgiftsområdet prioriteras uppföljningen av det energipolitiska program som beslutats av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Sats- ningen uppgår till totalt och löper fram . Enligt det energi- politiska beslutet skall den andra reaktorn i ställas av . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att kraftbortfallet kan kompenseras genom minskad elanvändning och ny elproduktion. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa sin bedömning av om detta villkor är uppfyllt. I samband med införandet av schablon- beräkning på elmarknaden avskaffades systemet med leveranskoncession. Av detta skäl har regeringen tillsatt en utredare som har till uppgift att kartlägga omfattningen av de dåvarande leveranskoncessionärernas långsiktiga kraft- anskaffningsavtal samt avtalens utformning och karaktär. Utredaren skall bedöma konse- kvenserna av dessa avtal och om denne finner det lämpligt föreslå generella lösningar och/eller ta upp förhandlingar med berörda parter i syfte att få villkoren justerade. Utredaren skall lämna sitt förslag till regeringen . Regeringen avser därefter att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder. Utredaren skall lämna ett delbetänkande till regeringen och sitt slutbetänkande . En annan viktig fråga vad gäller elmarknadens funktionssätt är tillgången på effektreserver i det svenska elsystemet och behovet av åtgärder för att trygga elförsörjningen vid höglast. Affärs- verket skall bevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenska elsystemet och förmedla relevant information till marknadens aktörer. skall också utveckla marknadsinstrument som kan bidra till att säkra tillgången på effekt vid toppbelastning. Resultatet av detta arbete skall rapporteras till regeringen . Därefter avser regeringen att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder. Ett viktigt led i omställningen av energi- systemet är att goda ekonomiska förutsättningar skapas för den förnybara elproduktionen. I detta sammanhang spelar vindkraften en nyckelroll och den kan också bidra till att uppfylla flera av de nationella miljökvalitetsmål som beslutade om förra året. En god handlings- beredskap för en fortsatt vindkraftsutbyggnad är därför av strategisk betydelse. Regeringen be- dömning är att planeringsmål för vindkraften kan utgöra ett lämpligt verktyg för att främja en sådan utveckling. Regeringen avser därför att i enlighet med det förslag som Vindkrafts- utredningen redovisat i sitt slutbetänkande Rätt plats för vindkraft (SOU 1999:75) uppdra åt att redovisa områden med goda förutsättningar för vindkraft. Vidare ingår det i ansvar att ta fram uppgifter om områden av riksintresse för energiproduktion, t.ex. vindkraft. Vindkrafts- utredningen har också föreslagit att en övergripande kartläggning av lokaliserings- förutsättningarna för etablering av vindkraft till havs och i fjällen genomförs. Ett programarbete med en sådan inriktning pågår inom . Med detta utrednings- arbete som underlag avser regeringen att återkomma till med förslag om ett lämpligt planeringsmål för vindkraften och förslag för att möjliggöra att ett sådant planeringsmål uppfylls. Med dagens elpriser är en stor del av den el som produceras med förnybara energikällor inte lönsam. har efter förslag i budget- propositionen fattat beslut om ett tillfälligt stöd till den småskaliga elproduktionen. Stödet ersätter fr.o.m. det skydd som systemet med leveranskoncession innebar. Det tillfälliga stödet gäller . Bidraget uppgår till per kWh. Stödet behandlas av Europeiska kommissionen. För att bland annat finna en mer långsiktig lösning vad gäller skyddet för småskalig el- produktion ser en arbetsgrupp över systemet för stöd till elproduktion från för- nybara energikällor. Arbetsgruppen skall se över samtliga stödordningar på området och, om det bedöms lämpligt, föreslå ett samlat program. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga eller i budget- propositionen . har på regeringens uppdrag utrett frågan om biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrvärmeleveranser till industrin. I rapporten som lämnades föreslår att ett stöd inrättas till biobränslegenererad värme som levereras till industrin. Rapporten är för när- varande under remissbehandling. Utgiftsområde 22: Kommunikationer Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 25 631 25 532 25 857 24 651 25 087 26 078 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna invest- eringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar samt även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning och över- gripande informationsteknikfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca till väg och järnväg. Insatserna inom utgiftsområde 22 har till syfte att bland annat uppfylla de transportpolitiska målen, antagna av 1998, om att säkerställa en samhälls- ekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbar transportförsörjning, ett tillgängligt transport- system, hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling. De utgiftsnivåer som regeringen föreslår innebär i huvudsak ett fortsatt genomförande av de åtgärder som ingår i den nationella väghållningsplanen, i stomnätplanen för järnvägar och i länsplaner för regional transportinfrastuktur. Anvisade medel för genomförandet av dessa planer har helt förbrukats och såväl som Väg- verket har dessutom nyttjat delar av sina anslagskrediter. Regeringens förslag till utgifts- nivåer innebär att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras 2003. Det är dock regeringens ambition att upp- rätthålla en fortsatt god väg- och järnvägs- standard genom att anvisa en nivå på drift- och underhållsinsatser som mot- svarar minst ramarna i den nuvarande nationella väghållningsplanen och stomnätplanen. Rege- ringen avser även att skapa förutsättningar för bland annat ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Regeringen anser att det är angeläget att påskynda satsningen för höjd bärighet och utökad lastprofil på järnväg. För att möjliggöra ett samverkande och effektivt tågsystem i och på påbörjas planeringen omgående av elektrifiering av Blekinge kustbana så att en elektrifiering kan genomföras med början 2004. Förberedelserna för och byggandet av fortgår som planerat. Efter den miljöprövning som pågår kommer regeringen att återkomma till med frågan om ytterligare lånegarantier för vad gäller de två kvarvarande etapperna mellan och mellan . Regeringens åtgärder för ökad trafiksäkerhet på vägnätet enligt 11-punktsprogrammet kommer att fullföljas . Medel kommer därför även att omprioriteras från byggande av stamvägar till riktade trafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet. Den påbörjade satsningen på riktade trafiksäkerhetsåtgärder på övriga vägnätet, för , fullföljs. Regeringen avser att senare presentera en proposition om inriktningen av åtgärder för infrastrukturen med förslag till avvägning av åtgärder såväl mellan väg och järnväg som mellan åtgärder för säkerställande och bevarande av nuvarande infrastruktur och åtgärder för att utveckla ny infrastruktur. I beräkningen av anslagsnivån på området ingår att får använda de offentlig- rättsliga avgifter för myndighetsutövning som verket tidigare inte disponerat för att finansiera denna myndighetsverksamhet. Skälet till denna omprövning av tidigare beslut är att volymen för denna myndighetsverksamhet varierar påtagligt mellan åren. I IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) föreslår regeringen att statens insatser prioriteras till tre områden i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla. De tre områdena är regelsystem, utbildning och infrastruktur för att öka tilliten till IT, kompetensen att använda IT samt till- gängligheten till informationssamhällets tjänster. Regeringen avsätter i anslutning till det nationella IT-infrastrukturprogrammet i stöd till de delar av transportnätet som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Vidare överväger rege- ringen en särskild skattelättnad för utgifter för anslutning för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning och ett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnent- anslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät. Den sammanlagda summan för stödet till kommunerna och skattelättnaden motsvarar . På grundval av departementspromemorian Elektroniska signaturer (Ds 1999:73) har rege- ringen överlämnat till Lagrådet en lagrådsremiss med förslag till en lag om elektroniska signaturer för att underlätta användningen av sådana och därmed skapa en ökad tillit och en förbättrad säkerhet för elektronisk kommunikation. En omfattande översyn av det samlade regelverket på telekommunikationsområdet inom EU pågår . Kommissionen kommer att presentera förslag till nya direktiv inom området. Det är angeläget att på gemenskapsnivå etablera ett regelverk som främjar tillväxt och investeringar, stärker konkurrenskraft samt bidrar till utvecklingen av ett informationssamhälle med hög tillgänglighet där alla medborgare har möjlighet att delta. Ett aktivt arbete bedrivs med att utarbeta svenska ståndpunkter vad gäller utformningen av det framtida regelverket. Arbetet med översynen kommer att vara en prioriterad fråga under ordförandeskap i EU . Regeringen fortsätter sitt arbete med att på den inre marknaden främja den elektroniska handeln i . Regeringen ser över vilken lag- stiftning som kan behöva ändras med anledning av ett kommande direktiv om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektonisk handel, på den inre mark- naden och avser att återkomma till i dessa frågor. har låtit göra en översyn av , Luftfarts- verkets och Handelsflottans kultur- och fritids- råds verksamhetsstrukturer i syfte att identifiera eventuella mål- och rollkonflikter och för att för- bättra underlaget för statens styrning. Rege- ringen avser att återkomma med förslag i budget- propositionen 2001 avseende fartygsförlagda utbildningsplatser. Avgifterna för medlemskap i de internationella organisationerna EUMETSAT, WMO och ECMWF, som finansieras via anslag, har ökat . Rege- ringen ser över behoven samt eventuella möjligheter till omprioriteringar och avser att återkomma i denna fråga. Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 11 925 9 726 10 310 13 664 13 854 13 937 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jord- bruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djur- skydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogs- näring samt högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska natur- resurser. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav av beloppet finansieras av EG- budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationell medfinansiering i storleksordningen . Anslagen till forskning och utbildning uppgår till . Regeringen har vid beräkningen av utgifts- områdesramen utgått från att de EG-finansierade arealersättningarna och djurbidragen höjs till ca 2001. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1999/2000:14) presenterat inriktningen av ett svenskt landsbygdsprogram för perioden 2006. Regeringens förslag till lands- bygdsprogram har överlämnats till Europeiska kommissionen för prövning. Ett beslut väntas senast . Programmet kommer att genomföras i full omfattning . Regeringen har i annat sammanhang bl.a. föreslagit att energi- och koldioxidskatterna för elektricitet och eldningsolja inom jordbruket skall sänkas fr.o.m. vilket följer samma princip som inom tillverkningsindustrin. Åtgärderna är ett led i arbetet med att bevara och utveckla ett långsiktigt hållbart och konkurrens- kraftigt jordbruk. Ytterligare en kostnadsdämpande åtgärd som bör vidtas är att ta bort den årliga avgiften för de s.k. blockkartorna inom jordbruket. Rege- ringen har bemyndigande att ta ut avgifter enligt lagen (1994:1710) om EG:s för- ordningar om jordbruksprodukter. Inkomsterna på statsbudgeten från dessa avgifter uppgick till ca . Avgiften av- skaffas fr.o.m. innevarande år. Av avgörande betydelse för företagens kon- kurrenskraft är, förutom den enskilde jord- brukarens skicklighet som företagare, den sammantagna effekten av pris-, stöd- och kostnadsnivån. Ett fortsatt analys- och ut- vecklingsarbete vad gäller kostnadsnivån och kostnadsstrukturen i jordbruket sker inom och . I detta sammanhang analyseras bland annat skillnader i den redovisning som publiceras av . Mot bakgrund av regeringens ambition att av jordbruksarealen skall ställas om till ekologisk produktion är det angeläget att forskningsprogrammet om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion får en uppföljning. Regeringen kommer därför att i budgetpropositionen föreslå att avsätts för ekologisk forskning.