prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Slutsatser Genom den anslagshöjning av engångskaraktär som genomförts 1999 har en förstärkning och uppgradering kunnat genomföras inom riksmätplatsverksamheten. Förutsättningarna för att uppfylla det övergripande målet har därigenom förbättrats. Tabell 36.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 24 947 Engångsinsats 1999 -15 000 Förslag 2000 9.947 B4 Tabell 36.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 3 2000 Förslag 37 666 2001 Beräknat 38 256 1 2002 Beräknat 38 877 2 Bruttoutgifter mot anslaget var 43 342 tkr och inkomster mot anslaget 4 997 tkr. 1 Motsvarar 37 666 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 37 666 tkr prisnivå. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos som myndigheten inte får disponera redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Regeringens överväganden Resultatbedömning Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. redovisar att har aktiviteten på föreskriftsområdet varit omfattande. Revision av lågspänningsföreskrifterna och högspänningsföreskrifterna har pågått . Underlaget för revisionerna är nya internationella eller europeiska standarder. Utgångspunkten för revisionsarbetet är att minska detaljeringsgraden i föreskrifterna och så långt som möjligt begränsa föreskrifterna till mer allmänna säkerhetskrav och vad gäller konkreta tekniska krav i stället hänvisa till standarder. har ändringar i EMC- föreskrifterna gjorts för anpassning till EU- regler och verket har aktivt deltagit i olika expertgrupper. Informationsverksamheten om föreskrifterna för elmateriel har varit relativt omfattande. deltagande i standardiseringsarbete var ungefär på samma nivå som året innan. Verket deltar i standardiseringsarbetet på internationell nivå inom IEC och på europeisk nivå inom CENELEC via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Insatserna görs med egen personal eller med upphandlade externa experter. Verket har resursmässigt koncentrerat sitt standardiseringsdeltagande till sådana tekniska kommittéer som svarar för standarder av stor betydelse för elinstallationer samt sådana som behandlar regler och utrustning för elarbete. Inom ramen för arbetet har tillsammans med övriga nordiska länder i betydande utsträckning vunnit gehör för nordisk installationspraxis och krav på installationsmateriel. Vad beträffar tillsyn av elanläggningar har verkets arbete inriktats mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Tillsynen på elanläggningsområdet skall tillse att föreskrifter om utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter från tillsynsarbetet återförs till föreskrifts- och standardiseringsarbetet. anför att har beslut fattats om en ny policy vad gäller utredningar av elbränder. Denna innebär att utredningar av elbränder i högre grad än hitintills kommer att samordnas och bedrivas i projektform samt fokuseras på speciellt utvalda intressanta områden. Verksamheten kommer med den nya uppläggningen att förbättra möjligheterna att bedöma olika brandrisker och därmed utgöra ett bättre underlag för prioriteringar både vad avser föreskriftsarbete och tillsyn. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller för att tillse att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. har marknadskontrollen på fältet dvs besök hos bl.a. tillverkare och importörer visat att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhetsbrister på marknaden. En viktig fråga som verket fört fram i olika sammanhang gäller ett ökat samarbete mellan tillsynsmyndigheterna i olika länder avseende marknadskontrollen av elmateriel. Enligt verkets uppfattning finns betydande effektivitetsvinster att hämta i ett sådant samarbete. På nordiskt plan fungerar detta samarbete relativt tillfredsställande. På ett vidare europeiskt plan har dock svårigheterna att få till stånd ett myndighetssamarbete visat sig vara betydande. Detta trots att varit pådrivande för att få ett sådant samarbete till stånd. Mot denna bakgrund tackade verket ja till kommissionens förfrågan om att åta sig ordförande- och sekreterarskapet för det administrativa myndighetssamarbetet i på lågspänningsområdet. Åtagandet kommer att kräva betydande resurser men ett fungerande myndighetssamarbete på marknadskontrollens område kommer att skapa förutsättningar för effektivare marknadskontroll i . Tabell 36.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponer as Kostnader Resultat (intäkt- kostnad) Utfall 1998 254 883 3 900 1 600 2 300 Prognos 1999 256 400 2 400 1 000 1 400 Budget 2000 256 600 8 100 3 800 4 300 Slutsatser Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . Vid beräkning av anslaget har anslagsnivån kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning samt hänsyn tagits till att överförts till anslag inom utgiftsområde 24. I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 36.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 37 416 Pris- och löneomräkning 148 Överföring till anslag inom utgiftsområde 24 -1 000 Justering av 1 102 Förslag 2000 37 666 Förslag till lagändring Regeringens förslag: Straffbestämmelser införs i lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet. Skälen för regeringens förslag: Lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet (prop. 1992/93:47, bet. 1992/93:NU13, rskr. 1992/93:96) antogs av som ett led i genomförandet i svensk rätt av ett EG- direktiv, det s.k. EMC-direktivet (89/336/EG). I lagen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigande att utfärda föreskrifter om elektrisk kompatibilitet (EMC) för apparater, om föreskriften avser skydd för liv, personlig säkerhet och hälsa, kommunikationer eller näringsverksamhet. Sådana föreskrifter får avse apparaters egenskaper, kontroll och märkning av produkter eller annat som behövs för att apparater skall ha en tillfredsställande elektrisk kompatibilitet. Föreskrifter har med stöd av bemyndigandet utfärdats av regeringen och . Verket är också tillsynsmyndighet med uppgift att utföra sådan marknadskontroll som följer av EG-regler. har enligt lagen vissa befogenheter vari ingår rätt att meddela förelägganden och förbud. Däremot innehåller lagen inga straffbestämmelser. har mot bakgrund av sina erfarenheter begärt att sådana bestämmelser införs. Det finns ett praktiskt behov, bl.a. för att sanktion saknas mot att tillverkare släpper ut produkter på marknaden utan verifieringsdokument och framställer sådana först i samband med marknadskontroll. Enligt verket bör straffbestämmelserna lämpligen utformas efter mönster av dem som gäller för elektrisk materiel i 13 kap. 1 § ellagen (1997:587). Reglerna om elmateriel har samma uppbyggnad som EMC-reglerna med den skillnaden att straffbestämmelser finns. I ärendet har yttranden inhämtats från Riksåklagaren och . Någon ytterligare beredning har inte ansetts nödvändig. Vid utformning av sanktionsregler på det näringsrättsliga området bör straffbestämmelser ingå endast om de fyller ett praktiskt behov. Erfarenheten visar att de ytterst sällan tillämpas i domstol, men att de dock i vissa fall kan ha ett värde som avhållande faktor. Förelägganden och förbud är aktuella först när en otillfredsställande situation har uppkommit. Med hänsyn till vad som framkommit i detta ärende delar regeringen den ansvariga myndighetens uppfattning att straffbestämmelser bör införas i EMC-lagen. Som verket föreslagit bör de få samma utformning som dem som gäller för elmateriel enligt ellagen. Det betyder att straff bör kunna utdömas för såväl uppsåtligt som oaktsamt brott mot , att straffskalan bör vara böter eller fängelse upp till och att ringa fall bör vara straffria. Vidare bör införas motsvarighet till 13 kap.2 och 3 §§ ellagen, som behandlar fall då gärningen också kan straffar enligt eller omfattas av ett vitesföreläggande. Konsekvenserna av lagändringen blir främst att det missbruk av verifieringskravet som förekommit försvåras som marknadskontrollen effektiviseras. De fall där straffbestämmelsen faktiskt tillämpas kan förutses bli ytterligt sällsynta. Någon särskild författningskommentar utöver det sagda är inte nödvändig. Lagförslaget får anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Något sådant yttrande har därför inte inhämtats. Lagförslaget återfinns i avsnitt 2.1 B5 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. Tabell 36.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 77 000 2000 Förslag 78 866 2001 Beräknat 80 428 2002 Beräknat 82 133 Från anslaget utgår bidrag till standardiseringsverksamheten för att SIS Standardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åtta auktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden, skall verka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för bidraget är att standardiseringsverksamheten skall driva svenska intressen i det internationella och europeiska standardiseringsarbetet, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses. Bidrag utgår för att bibehålla och utveckla en standardiseringsorganisation som är tillgänglig för alla intresserade parter i och som kan driva svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet samt för att utföra vissa ålägganden gentemot den europeiska standardiseringen som staten genom EU givit den svenska standardiseringen. Vidare utgår bidrag för arbete på de områden där staten har ett specifikt ansvar. Standardiseringen har på dessa områden tilldelats en betydelsefull roll i EG:s lagstiftningsarbete och kommer att få en liknande roll i de globala ansträngningarna att undanröja handelshinder. Bidrag utgår också för grund- och tvärteknisk standardisering av betydelse för hela samhället. Från anslaget lämnas också bidrag till helstatliga () för uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik samt därtill anknuten standardisering. Bidraget stärker provnings- och mätteknikens betydelse i FoU-processen och bidrar till att FoU-resultat överförs i industriella tillämpningar. Bidrag lämnas även för framtagande och upprätthållande av teknisk normenklatur inom Tekniska Normenklaturcentralen (TNC) och teknisk informationsförsörjning genom Tekniska (). Regeringens övervägande Resultatbedömning Den svenska standardiseringsorganisationen har lämnat resultatredovisning efter en modell som anpassats till standardiseringsverksamheten. Denna modell innehåller, förutom vissa nyckeltal, en redovisning av väsentliga händelser och av arbetet på områdena hälsa, skydd och miljö. Det kan noteras att den svenska standardiseringsorganisationen statliga bidrag relativt väl klarat en volymökning inom globalt och europeiskt standardiseringsarbete samt att ca. av ny svensk standard utgörs av standarder som antagits i det europeiska eller globala standardiseringsarbetet. SP:s tjänster inom FoU och rådgivning uppfyller väl de angivna verksamhetsmålen. Resultaten ges en omfattande och systematisk spridning med goda nyttoeffekter. Verksamheten bedrivs i bred samverkan med högskolan och andra FoU-aktörer. Därigenom ges goda effekter även i forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP tillämpar en modell för systematisk värdering av kvalitativa effekter. Denna visar på ett högt utbyte av FoU- insatser av tillämpad art, inte minst i kombination med rådgivning. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de FoU- tjänster som SP i sin tvärtekniska verksamhet genomför genom samarbete med andra FoU- aktörer, internationellt samarbete och deltagande i EU:s forskningsprogram, genom rådgivning till företag och myndigheter samt i standardiseringsarbetet är en effektiv metod för att nå ut med ny teknik i industriella tillämpningar. SP:s breda kontakter med företag (7000 ), samt med högskolor och andra institut ger en god spridning av FoU-resultaten. SP genomför ett särskilt 3-årsprojekt () för tekniköverföring till små- och medelstora företag som avslutas . har 300 projektaktiviteter genomförts och 200 företag fått stöd i utveckling och marknadssintroduktion av produkter, genom information om regler i olika länder och utvärdering av produkters egenskaper. Detta har lett till ökad omsättning och tillväxt i företagen. Projekten har ofta en tvärvetenskaplig karaktär och har utförts i samarbete mellan SP och andra institut. , , och Tekniska litteratursällskapet, TLS, uppfyller väl de mål som angivits för verksamheterna. TNC är en ideell förening som har till uppgift att åstadkomma en för svenska förhållanden lämpad teknisk terminologi, fackspråk och relevant språkvård, inte minst i EU-arbetet. Under har TNC på uppdrag av Europeiska kommissionen kompletterat delar av kommissionens databas med svensk terminologi. Uppdragen har omfattat många olika och även för TNC nya fackområden, vilket tillfört att ny kompetens utvecklats. Arbete pågår också med en Nordisk termbank genom att skapa en knytpunkt på Internet för allt som rör terminologi i med länkar till liknande information på andra håll i världen. Genom internationaliseringen och den snabba teknikutvecklingen har betydelsen för svenska språkets utveckling av TNC:s arbete med svensk terminologi ökat. TLS är en intresseförening för bibliotekarier och informatiker i företag, myndigheter och organisationer. Föreningen har en viktig roll i att stödja informationstjänsten i företag och organisationer, bl.a. genom kursverksamhet, publikationer och konferenser. En annan viktig och väl utförd uppgift är att sprida IT-kunnande av god kvalitet för att underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet. Slutsatser SP tillhandahåller och för ut kunskap inom provnings- och mätteknik som är av stor betydelse för näringslivet, myndigheter och andra organisationer. Det övergripande målet är att stärka tillväxten och internationell konkurrenskraft i näringslivet samt till ökad säkerhet, förbättrad resurshushållning och miljö i samhället. Bolaget har en stor teknikbredd och kompetens på internationell nivå för utveckling och utvärdering av teknik, material, produkter och system. Genom omfattande samarbete med olika FoU-aktörer nationellt och internationellt säkerställs ett svenskt inflytande på den internationella utvecklingen och en hemtagning av kunskap. En bred samverkan med såväl privata som offentliga företag och organisationer ger en spridning av resultaten. Tabell 36.13 Beräkning av anslaget Anslag 1999 77 000 Pris-och löneomräkning 1 866 Förslag 2000 78 866 36.6 Övrig statlig verksamhet Verksamheten vid () finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet. PRV tilldelades 1998 ett anslag för finansiering av kostnader för likvidation av företag, vilken verksamhet övertogs från . Denna verksamhet skall och framåt finansieras med avgifter. PRV är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. PRV är internationell myndighet enligt den internationella konventionen om patentsamarbete. PRV är också behörig svensk myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt artikel 81.6 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför PRV uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. PRV har också påbörjat ett arbete med att införa miljöledningssystem för att integrera miljöhänsyn i sin verksamhet. Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamhetsmålen i regleringsbrevet avseende området patent - ett första tekniskt föreläggande i nationella patentansökningar samt beslut i nationella patentärenden inom har inte fullt ut kunnat hållas på grund av den stora personalomsättningen bland verkets patentingenjörer. Den genomsnittliga behandlingstiden uppgår till . Det är fortsatt hög aktivitet på patentområdet. Framförallt de internationella ansökningarna fortsätter att öka. Ökningarna beror på en intensifierad teknikutveckling samt en ökad konkurrens, inte minst i takt med att olika handelshinder undanröjs. Detta leder till att fler satsar på patentskydd som ett medel att säkra marknadsandelar. Antalet internationella ärenden fortsätter också att öka vilket intensifierar det europeiska samarbetet, då PRV och det spanska patentverket (OEPM) förutom det europeiska patentverket är de enda PCT- myndigheterna i . Verksamhetsmålet i regleringsbrevet att beslut i varumärkesärenden skall kunna meddelas inom har inte kunnat uppnås, dels på grund av avdelningens flyttning till , dels på grund av en kraftig ökning av internationella ansökningar enligt Madridprotokollet. Registreringsbeslut har i praktiken meddelats efter ansökans ingivande. Den totala efterfrågan har ökat inom varumärkesområdet, främst har en ökning skett när det gäller internationella ansökningar. Då stora delar av har gått åt till flyttning och kompetensuppbyggnad var produktivitetskapaciteten låg, vilket ledde till en ökning av ärendebalanserna . Ökningen har fortsatt men därefter har en viss förbättring inträtt. Förbättringen fortsätter, vilket bedöms leda till att varumärkesansökningar som inkommer skall kunna handläggas inom den i regleringsbrevet angivna handläggningstiden på . Verksamhetsmålet i regleringsbrevet att beslut i mönsterärenden skall kunna fattas har inte kunnat hållas till följd av flyttningen till . Målet i regleringsbrevet för registrering av namn, en genomsnittlig längsta behandlingstid har efter avarbetning av balanser åter kunnat hållas . Inom verksamhetsgrenen bolag är verksamhetsmålet i regleringsbrevet att beslut i ärenden angående nybildning av aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske inom högst och att beslut i ärenden angående registerändringar för aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske inom . Verksamhetsmålet har i stort uppfyllts utom då det gäller de särskilda kapitalökningsärendena. Då dessa är av engångskaraktär har PRV ej ansett det rimligt att bygga upp en organisation som hanterar denna typ av ärenden inom ovan angivna tidsramar. och har väntetiderna dock ökat när det gäller nyregistreringar och ändringsregistreringar av aktiebolag, handelsbolag och föreningar främst beroende av den allmänna arbetsbelastningen på grund av genomförandet av bolagsavdelningens IT-projekt har fått en negativ utveckling vad avser den uppgjorda tids- och budgetramen. Den uppgjorda ramen följdes programenligt fram . kom indikationer om att mer tid behövdes för att slutföra utvecklingen inom de olika systemområdena. Den ursprungliga planen med driftsstart har omarbetats och ny tidpunkt för driftsstart är satt till . Detta innebär också att PRV millennieanpassat nu existerande system. Det utökade antalet utvecklingstimmar och den förlängda tidsplanen gör också att projektet numera kostnadsberäknas till totalt ca , mot ursprungligen ca . De ökade kostnaderna i projekt innebär att den av regeringen beslutade kreditramen på inte kommer att räcka och har lett till att PRV hemställt om en ökning av räntekontokrediten med till totalt . PRV önskar också att räntekontokrediten för ligger kvar på . Budget Offentligrättslig verksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäktskostnad) Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1998 428 378 572 616 - 144 238 2 98 Prognos 1999 464 200 540 400 - 76 200 2 98 Budget 2000 445 800 460 875 - 15 075 2 98 Tabell 5.15 Budget Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkter) Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1998 86 500 87 200 -700 2 98 Prognos 1999 95 500 103 600 -8 100 2 98 Budget 2000 100 300 100 100 200 2 98 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser PRV:s resultatredovisning uppfyller enligt revisionsberättelsen i väsentlig omfattning inte återrapporteringskraven enligt regleringsbrevet. Regeringen ser allvarligt på invändningen och avser att undersöka skälen till bristerna i resultatredovisningen och göra en bedömning av återrapporteringskraven i myndighetens regleringsbrev. Slutsatser Den verksamhet som PRV bedriver är av mycket stor betydelse för företagen, inte minst för de små och medelstora och deras möjligheter att utvecklas och växa och därmed bidra till dynamik och tillväxt i näringslivet. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen f.n. inte är tillfredsställande och att det är särskilt viktigt att komma tillrätta med långa handläggningstider vid bolagsavdelningen i och varumärkesavdelningen i . De alltför långa handläggningstiderna måste framöver ägnas den största uppmärksamhet och prioriteras under budgetåret. Regeringen har för avsikt att kräva särskilda kvartalsredovisningar avseende utvecklingen av handläggtiderna. Regeringen har även för avsikt att med ökat intervall kräva avrapportering av utvecklingen och implementeringen av BOLIT och särskilt bevaka att det hålls inom begränsade ekonomiska ramar, samt att det leder till bra förändringar av PRV:s datasystem och i sin förlängning till en mer effektiv handläggning av ärenden. En viktig fråga framöver är också kompetensförsörjningen inom hela PRV. Regeringen kommer vidare att fästa särskild uppmärksamhet och ställa tydliga krav på att PRV förbättrar det ekonomiska resultatet, för att uppnå resultatmässig balans 37.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet återfinns det konkurrensfrämjande arbete som utförs av och som innefattar lagtillämpning, förslag för att undanröja hinder för effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor, kunskapsspridning samt främjande av forskning på konkurrensområdet. Samverkan sker med länsstyrelserna som har till uppgift att främja konkurrensen inom sina län.