prop · GN032D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om vad som gäller för underskott av näringsverksamhet som uppkommer det år då en enskild näringsidkare upphör att bedriva verksamheten har sin nuvarande placering i 3 § 13 mom. första och tredje styckena SIL. Att avdragsrätten är begränsad till framgår av 3 § 2 mom. tredje stycket SIL. Bestämmelserna kom (1990:1) och ändrades . Liksom 33 § har denna bestämmelse utformats så att av underskottet skall dras av i stället för att avdrag får ske enligt vad som gäller för kapitalförlust. Regeringen instämmer i Advokatsamfunds inställning att avdraget för underskott skall begränsas bara till den del underskottet beror på att tillgångar eller tjänster har tagits ut utan uttagsbeskattning. Den nya andra meningen i första stycket har därför ändrats genom att om har ersatts med till den del. I SLK:s förslag står att detta gäller om tillgångar eller skulder har tagits ut ur verksamheten. I dagens lagtext står det tillgångar eller tjänster. Det finns inte någon motivering i SLK:s förslag till varför denna ändring har gjorts och inte heller ett påpekande att det har gjorts en ändring. Regeringens förslag utgår från gällande lagtext. Lagrådet påpekar att den i lagrådsremissen föreslagna lydelsen av tredje meningen i första stycket är otydlig. Där står att avdrag dock inte skall göras till den del underskottet beror på att tillgångar eller tjänster har tagits ut ur verksamheten utan att det skett någon uttagsbeskattning . Lagrådet föreslår att första stycket skall delas upp i två samt en ny lydelse av dessa två stycken för att det skall framgå att hänsyn skall tas till samtliga uttag som förekommit i verksamheten, dvs. även uttag som i sig inte medfört förlust. Regeringen följer i sak Lagrådets förslag till ändringar, men gör vissa redaktionella ändringar. I fjärde stycket har skuldsanering lagts till i regeringens förslag för att uppräkningen skall bli heltäckande. Vidare har avdraget ersatts av sådant underskott. Då framgår det tydligare att det är det okvoterade underskottet, och inte avdraget, som skall minskas med summan av de skulder i verksamheten som fallit bort genom ackordet eller skuldsaneringen. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag var placerat som 41 a kap. i SLK:s förslag. Det innehåller bestämmelser om i vilken utsträckning utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag inte skall tas upp som intäkt. Lättnaden i ägarbeskattningen för små och medelstora företag infördes , förarbeten, se nedan. I detta kapitel har även tagits in de bestämmelser som är gemensamma för beräkningen av undantagen från skatteplikt och beräkningen av det kapitalvinstbeskattade utrymmet, nämligen beräkningen av lönesummetillägg i 3 § 12 d mom. SIL, alternativreglerna för beräkningen av anskaffningskostnad i 3 § 12 c mom. SIL, och lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag. Vissa förarbeten I kommentaren till paragraferna hänvisas om inget annat sägs, till följande förarbeten bara genom att det anges årtalet då bestämmelsen infördes eller ändrades. 1990:2 En alternativ metod att beräkna anskaffningskostnaden kopplad till det allmänna prisläget och ett tak för tjänstebeskattad kapitalvinst infördes, prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10, SFS 1990:1422 1991 En alternativ metod för beräkning av anskaffningskostnaden kopplad till förmögenhetsvärdet vid utgången av infördes, prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, SFS 1991:1833 1994:1 Alternativregeln avseende förmögenhetsvärdet togs bort, en regel avseende kapitalunderlaget i bolaget infördes och dåvarande 3 § 12 a mom. SIL, dvs. löneunderlaget infördes, Ds 1994:26, prop. 1993/94:234, bet. 1993/94:SkU25, SFS 1994:775 och 778 1994:2 Kvoteringen av kapitalvinster slopades som den ekonomiska dubbelbeskattningen återinfördes, justeringar i KapUL, prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859 och 1894 1995 Den nuvarande indelningen i moment infördes, tillämpningsområdet utvidgades för indirekt ägande och kom också att omfatta utländska bolag, prop. 1995/96:109, bet. 1995/96:SkU20, SFS 1995:1626 1996 Lättnaden i ägarbeskattningen infördes, SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611 Kommentar till paragraferna Tillämpningsområde 1 § SLK:s förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. SLK använder i tredje strecksatsen i andra stycket inkomstbeskattningen inte är väsentligt lindrigare i stället för jämförlig beskattning. Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation anför att enligt nuvarande lydelse gäller bestämmelserna på utdelningar och kapitalvinster på bl.a. andelar i utländska juridiska personer om den utländska juridiska personen är underkastad sådan jämförlig beskattning som avses i 7 § 8 mom. Delegationen avstyrker SLK:s ändring av rekvisitet jämförlig beskattning till inkomstbeskattningen inte är väsentligt lindrigare eftersom detta medför risk för ändrad innebörd. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Första stycket inleder kapitlet och anger dess innehåll. Bestämmelserna gäller bara för fysiska personer och dödsbon. Andra och tredje styckena med de grundläggande förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas är hämtade från 3 § 1 a och mom. Kravet på utländska juridiska personers beskattning uttrycks genom en hänvisning till 7 § 8 mom. sjätte stycket 2 SIL. SLK har gjort en självständig reglering av samma lydelse som i motsvarande lagrum (24 kap. 20 §). Angående formuleringen, se kommentaren till 24 kap. 20 §. Regeringen har i kommentaren till nämnda bestämmelse redogjort för skälen till att dagens uttryck jämförlig beskattning får stå kvar i regeringens förslag. Tredje strecksatsen i andra stycket har formulerats i enlighet härmed. 2 § SLK:s förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Remissinstanserna: framhåller att SLK inte kommenterat tillägget av ordet ett före dotterbolag i punkt 2. Verket anser att det kan hävdas att bestämmelsen får en annan innebörd jämfört med nu gällande lydelse. Verket föreslår också att det läggs till i bestämmelsen en hänvisning till definitionen av marknadsnoterad i 48 kap. 5 §. Kommentar och skälen för regeringens förslag: De närmare förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas kommer från 3 § 1 a mom. Regeringen delar uppfattning att SLK:s tillägg av ordet ett före dotterföretag skulle kunna innebära en materiell ändring av gällande rätt. Någon sådan ändring är inte avsedd. I regeringens förslag har därför ordet ett tagits bort. I lagtexten hänvisas generellt inte till sådana definitioner som finns med i 2 kap. 1 §. Någon hänvisning tas därför inte in i denna bestämmelse. I första stycket punkterna 3 och 4 har några redaktionella ändringar gjorts i regeringens förslag. Utdelning 3 och 4 §§ SLK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. 3 § har formulerats på ett annorlunda sätt i SLK:s förslag. I 4 § första stycket 3 använder SLK uttrycket lönesummetillägg i stället för löneunderlag. I andra stycket står aktier i stället för en andel. I 4 § tredje stycket i SLK:s förslag finns ingen hänvisning till 16 §. Andra meningen i tredje stycket finns inte med i SLK:s förslag. Remissinstanserna: anser att det av 3 § bör framgå att beräkningen av lättnadsbeloppet bör göras med två decimaler. Vidare anser verket att första meningen i 4 § bör formuleras enligt följande Underlaget för lättnadsbelopp enligt 3 § 1 är summan av ... . Näringslivets skattedelegation anför att tredje stycket i 4 § bör även hänvisa till de begränsningar som följer av 16 § (13 § i SLK:s förslag). Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i 3 § om hur stor del av en utdelning som inte skall tas upp som intäkt är hämtad från 3 § 1 b mom. och 1 c mom. första stycket SIL. Uttrycket underlag för lättnadsbelopp föreslås av SLK som byter uttrycket sparad lättnad mot sparat lättnadsutrymme (se 6 §). Bestämmelsen har fått sin nuvarande lydelse då procentsatsen vid beräkning av lättnadsbeloppet höjdes från till (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, SFS 1998:593). Av förarbetena till nuvarande bestämmelse, prop. 1996/97:45 s. 56, framgår att lättnadsbeloppet bör beräknas med två decimaler eftersom statslåneräntan fastställs med två decimaler. Det finns enligt regeringens bedömning inte något skäl att nu införa en sådan bestämmelse i lagtexten. SLK använder ordet lönesummetillägg i stället för löneunderlag i 4 § första stycket 3. Enligt regeringens uppfattning är termen lönesummetillägg missvisande och bör ersättas av löneunderlag. Lagtexten blir lättare att läsa om den inte belastas onödigt med svåra termer. Regeringen anser däremot inte att en sådan hänvisning till 3 § 1 som föreslår, tillför lagtexten något ytterligare. I 4 § andra stycket har en redaktionell ändring gjorts i regeringens förslag. I 4 § tredje stycket har en hänvisning till 16 § (13 § i SLK:s förslag) lagts till. görs i 3 § 1 b mom. SIL motsvarande hänvisning till 12 d mom. andra och tredje stycket i samma lag. Hänvisningen till 57 kap. 4 § (52 kap. 3 i SLK:s förslag) har tagits bort eftersom begreppet kvalificerade andelar finns med i katalogen i 2 kap. 1 §. Bestämmelsen i tredje stycket har ändrats (prop. 1998/99:48, bet. 1998/99:SkU15, SFS 1999:201). Ändringen innebär att vid beräkningen av lättnadsbelopp skall, om andelar i betydande omfattning ägs av utomstående som har rätt till utdelning, löneunderlaget för andelsägare som har en kvalificerad andel beräknas utan beaktande av de s.k. spärreglerna i 15 och 16 §§. 5 § SLK:s förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. SLK har dock formulerat bestämmelsen på ett annorlunda sätt. Remissinstanserna: anför att vid benefika förvärv får förvärvaren enligt 7 § överta den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. Den föreslagna lydelsen innebär dock att förvärvaren inte får överta något lättnadsutrymme vid benefikt förvärv eftersom lättnadsbeloppet enligt definitionen i 3 § består av såväl årets lättnadsbelopp som det sparade lättnadsutrymmet. För att undvika en konflikt mellan 5 och 7 §§ bör bestämmelsen formuleras om. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om effekten av förvärv under beskattningsåret är hämtad från 3 § 1 b mom. andra stycket SIL. Såsom anmärkt har SLK:s förslag fått en otydlig formulering. Bestämmelsen har därför formulerats om i regeringens förslag. Sparat lättnadsutrymme 6 § SLK:s förslag: Överensstämmer i princip med regeringens förslag bortsett från att bestämmelserna i andra stycket har en annan formulering. Remissinstanserna: föreslår att andra meningen i andra stycket formuleras enligt följande Detta gäller dock bara om företaget inte är undantaget enligt 2 § första stycket . Verket menar att SLK:s förslag kan läsas som att lättnadsbeloppet får föras vidare endast om ett företag är marknadsnoterat, innehar av andelarna eller rösterna i ett marknadsnoterat aktiebolag, osv. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i första stycket om sparat lättnadsutrymme är placerade i 3 § 1 c mom. första stycket första meningen SIL. Regleringen i andra stycket av när ett företag inte lämnat någon utdelning kommer från 3 § 1 d mom. Regeringen delar uppfattning att bestämmelserna i andra stycket fått en otydlig utformning i SLK:s förslag. I regeringens förslag har andra stycket formulerats om. 7 § SLK:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om kontinuitet vid benefika förvärv är hämtad från 3 § 1 c mom. andra stycket SIL. Kapitalvinst 8 § SLK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. SLK använder dock ordet aktier i stället för en andel. Vidare har SLK formulerat första meningen på så sätt att ett belopp som överstiger summan av beskattningsårets lättnadsbelopp och det sparade lättnadsutrymmet tas upp som intäkt i stället för ett belopp som överstiger det sparade lättnadsbeloppet tas upp som intäkt . Slutligen finns i SLK:s förslag i en andra mening en hänvisning i fråga om marknadsnoterade företag till 9 och 10 §§. Remissinstanserna: anför att eftersom lättnadsbeloppet beräknas per andel bör utgångspunkten vara hur kapitalvinsten på en andel behandlas. Vidare föreslår att uttrycket beskattningsårets återstående lättnadsbelopp utgår. Om utdelning lämnas före avyttringen och om utdelningen understiger lättnadsbeloppet blir mellanskillnaden automatiskt sparat lättnadsutrymme enligt 6 §. Begreppet beskattningsårets återstående lättnadsbelopp blir därmed överflödigt. Det kan dessutom enligt verket ifrågasättas om inte begreppet skulle kunna medföra en dubbelräkningseffekt. Det sparade lättnadsutrymmet ingår nämligen i lättnadsbeloppet enligt definitionen i 3 § som det enligt denna paragraf skall öka lättnadsbeloppet. Verket föreslår att första meningen formuleras enligt följande. Av en kapitalvinst på en andel skall bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsutrymmet tas upp som intäkt. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om hur stor del av en kapitalvinst som inte skall tas upp som intäkt är placerad i 3 § 1 e mom. Såsom framhåller beräknas lättnadsbeloppet per andel. I regeringens förslag till IL används ordet andel i stället för aktie. Ordet aktier har därför i regeringens förslag bytts ut mot en andel. har föreslagit att meningen formuleras på så sätt att av en kapitalvinst skall bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsutrymmet tas upp som intäkt. Bestämmelsen kan med fördel formuleras på sätt som har föreslagit. I regeringens förslag har meningen därför formulerats om i enlighet härmed. I SLK:s förslag finns för marknadsnoterade företag i andra meningen en hänvisning till 9 och 10 §§. Enligt regeringens mening behövs inte hänvisningen. Av rubriken före 9 § framgår att det i de följande paragraferna finns bestämmelser om marknadsnoterade företag. I regeringens förslag har den andra meningen tagits bort. Verkan av en marknadsnotering 9 och 10 §§ SLK:s förslag: Överensstämmer, med undantag av några redaktionella ändringar med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om utdelning och kapitalvinst i fråga om företag som marknadsnoteras är hämtade från 3 § 1 f mom. Begränsningen till marknadsnotering har inte tagits med i IL utan framgår endast av ILP. Andelsbyten 11 § SLK:s förslag: Rubriken och bestämmelsen finns inte med i SLK:s förslag. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen har utformats som en hänvisning till reglerna om uppskov med beskattningen vid andelsbyten i 49 kap. 32 § som infördes (se vidare kommentaren till nämnda paragraf). Löneunderlag 12 16 §§ SLK:s förslag (11 16 §§): Överensstämmer i sak med regeringens förslag. I 11 § i SLK:s förslag finns en definition av lönesummetillägg som inte finns med i regeringens förslag. Paragraferna har en annan ordningsföljd i SLK:s förslag. I 12 § andra stycket (14 § i SLK:s förslag) finns orden eller andelar med. I 13 § 2 (15 § 2 i SLK:s förslag) finns ordet svenska med i SLK:s förslag. Vidare har bestämmelsen en annan formulering. Definitionen av begreppet prisbasbelopp finns inte med i 14 § (16 § i SLK:s förslag). Remissinstanserna: anför att bestämmelsen i 13 § 2 (16 § 2 i SLK:s förslag) torde ha ändrats i sak i SLK:s förslag eftersom det inte i gällande lagtext finns någon begränsning till delägarrätter som getts ut av samma svenska koncern. Verket framhåller att det av 14 § (16 § i SLK:s förslag) måste framgå att det är prisbasbeloppet året före beskattningsåret som avses. I den allmänna definitionen i 2 kap. 27 § avses prisbasbeloppet året före taxeringsåret, dvs. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om att det kapitalinkomstbeskattade utrymmet kan utökas med stöd av ett löneunderlag är placerade i 3 § 12 d mom. De infördes (1994:1), då i 3 § 12 a mom. Bestämmelserna ändrades i samband med att lättnadsreglerna för onoterade företag infördes. infördes bestämmelsen att hela underlaget får medräknas (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:448). Regeringen har i kommentaren till 4 § närmare utvecklat varför begreppet lönesummetillägg inte bör införas IL. Eftersom ordet lönesummetillägg ersätts med löneunderlag i regeringens förslag blir innehållet 11 § i SLK:s förslag en upprepning av vad som framgår av 4 §. Bestämmelsen har därför tagits bort i regeringens förslag. Regeringen delar bedömning att begränsningen av samma svenska koncern kan innebära en icke avsedd materiell ändring av bestämmelsen i 13 § 2. I regeringens förslag har ordet svenska tagits bort. Vidare har bestämmelsen formulerats om så att den blir lättare att förstå. Av nuvarande bestämmelse i 12 § d mom. första stycket sista meningen SIL framgår att vid tillämpningen av bestämmelsen avses prisbasbeloppet året före beskattningsåret. Med prisbasbelopp avses i IL enligt 2 kap. 27 § prisbasbeloppet året före taxeringsåret. I regeringens förslag har i 14 § lagts till att med prisbasbelopp avses vid tillämpning av denna bestämmelse prisbasbeloppet året före beskattningsåret. Andelar förvärvade 17 § SLK:s förslag: Överensstämmer bortsett från en redaktionell ändring med regeringens förslag. Remissinstanserna: föreslår att begreppet anskaffningsutgift byts ut mot anskaffningsvärde med hänsyn till att begreppet anskaffningsvärde används för att definiera hur det genomsnittliga omkostnadsbeloppet skall beräknas. I 4 § 1 hänvisas till det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats för utdelningen, dvs. det genomsnittliga omkostnadsbeloppet beräknat enligt 48 kap. 7 §. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om att anskaffningsvärdet för andelar räknas upp i viss omfattning är placerad i 3 § 12 c mom. andra stycket SIL. Dess motsvarighet infördes (1990:2), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. Bestämmelsen om kapitaltillskott finns inte med i nuvarande lagtext. Avsikten är dock att bestämmelsen skall tolkas så. I IL har därför införts en uttrycklig bestämmelse om ovillkorliga kapitaltillskott. föreslår att ordet anskaffningsutgift byts ut mot anskaffningsvärde. Regeringen har föreslagit att ordet anskaffningsvärde byts ut mot anskaffningsutgift i 44 kap. 14 §. Ordet anskaffningsutgift bör därför stå kvar i denna bestämmelse. Andelar förvärvade Beräkning av omkostnadsbeloppet 18 § SLK:s förslag: Överensstämmer bortsett från ett par redaktionella ändringar med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om att anskaffningsutgiften kan kopplas till kapitalunderlaget i företaget är hämtad från 3 § 12 c mom. tredje stycket SIL. Den infördes (1994:1), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. Beräkning av kapitalunderlaget 19 23 § SLK:s förslag: Överensstämmer bortsett från några redaktionella ändringar med regeringens förslag. Bestämmelserna har dock en annan ordningsföljd i SLK:s förslag. Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation anser inte att det förhållandet att beräkningsgrunden är taxeringsvärdet utesluter att 2 § också skall vara tillämplig på fastigheter belägna utanför . Delegationen framhåller att i nuvarande lydelse finns inte inskränkningen till fastigheter i . anser att begränsningen till fastigheter belägna i är både en omotiverad och en obefogad diskriminering. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om hur det kapitalvinstbeskattade utrymmet skall beräknas när alternativregeln i 18 § tillämpas är hämtade från 2 8 §§ KapUL. Lagen infördes (1994:1). Utformningen överensstämmer i stora drag med 33 kap. 12 §, se vidare kommentaren till detta kapitel. 20 § har formulerats om mot bakgrund av att begreppet skattemässigt värde har en annan innebörd i regeringens förslag än i SLK:s förslag (jfr kommentaren till 2 kap. 31 33 §§). Huvudregeln i första stycket är att tillgångarna skall tas upp till det skattemässiga värdet. Andelar i handelsbolag skall dock tas upp till den justerade anskaffningsutgiften. I 22 och 23 §§ finns också regler i fråga om andelar i dotterbolag och fastigheter. SLK har i 22 § infört en uttrycklig begränsning till fastigheter i . Remissinstanserna ifrågasätter inskränkningen till svenska fastigheter. Eftersom man i 23 § utgår från taxeringsvärdet ligger det i sakens natur att det är fråga om svenska fastigheter. Regeringen ansluter sig bortsett från några redaktionella ändringar till SLK:s förslag. Lagrådet anser att avsättningar är en bättre term än skuldreserveringar. Andra stycket i 23 § har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Justering av kapitalunderlaget 24 27 §§ SLK:s förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. SLK har dock formulerat 27 § på ett annorlunda sätt. Remissinstanserna: anför att det kan förekomma att den skattskyldige under ett och samma kalenderår erhåller två utdelningar. SLK har ändrat uttrycket utdelat belopp till det utdelade beloppet i 26 § första stycket. Den föreslagna lydelsen i 26 § kan uppfattas som att kapitalunderlaget skall räknas om före den andra utdelningen. Justering skall emellertid ske enligt gällande regler först sedan det utdelade beloppet har fördelats enligt bestämmelserna i 3 § 12 mom. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om att kapitalunderlaget kan justeras i vissa fall är hämtade från 9 och 10 §§ KapUL. Vissa förtydliganden och justeringar kom (1994:2). Regeringen anser inte att SLK:s förslag i 26 § första stycket är otydligt. Även om det har förekommit flera utdelningar under beskattningsåret ryms de enligt regeringens mening in under begreppet det utdelade beloppet . För att undanröja alla tveksamheter föreslår dock regeringen att uttrycket det utdelade beloppet byts ut mot utdelat belopp. Regeringen har i förtydligande syfte formulerat om bestämmelserna i 27 §. Uppdelningen i två punkter har tagits bort. AVD. VII KAPITALVINSTER OCH KAPITALFÖRLUSTER Eftersom bestämmelserna om beräkning av kapitalvinster och kapitalförluster i stor utsträckning är gemensamma för inkomstslagen näringsverksamhet och kapital har de placerats i en särskild avdelning som är gemensam för de båda inkomstslagen. Här regleras också beskattningstidpunkten för dessa vinster och förluster. Definitionerna av vad som avses med kapitalvinst och kapitalförlust finns däremot i respektive inkomstslag. Efter ett inledande kapitel med de grundläggande bestämmelserna om vad som avses med avyttring, om hur intäkten beräknas och när beskattningstidpunkten infaller (44 kap.) följer särskilda kapitel för de olika tillgångsslagen. Så har avyttring av fastigheter, bostadsrätter och andelar i handelsbolag lagts i var sitt kapitel (45, 46 respektive 50 kap.). Bestämmelserna om avyttring av andelar och andra delägarrätter samt fordringsrätter och utländsk valuta bildar ett kapitel (48 kap.). I avdelningen har också placerats ett kapitel om uppskov vid avyttringar i samband med andelsbyten (49 kap.). Det kapitlet gäller i alla tre inkomstslagen och också i fråga om lagertillgångar. Vinster vid avyttring av övriga tillgångar (lös egendom) har lagts i ett slags restkapitel (52 kap.). Reglerna om uppskovsavdrag, som tillämpas bara vid avyttring av privatbostäder och följaktligen aktualiseras bara i inkomstslaget kapital, utgör en så integrerad del av kapitalvinstberäkningen att de har tagits in i avdelningen (47 kap.). Bestämmelser om att beskattning i vissa fall skall ske i näringsverksamhet när en andel i ett handelsbolag avyttras har också förts till denna avdelning, eftersom tillämpningen utlöses vid en avyttring (51 kap.). Det finns ett kapitel som berör olika sorters tillgångar och som gäller när en fysisk person överlåter en tillgång till underpris till ett företag som han eller en närstående är delägare i.