prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 11 2 Lagförslag 13 2.1 Förslag till lag om ändring i 13 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten 15 2.3 Förslag till lag om ändring i jordabalken 16 3 Rättsväsendet 17 3.1 Vad utgiftsområdet omfattar 17 3.2 Utgiftsutveckling 17 3.3 Bedömning av resultatet 1998 21 3.3.1 Brottslighet och trygghet tillståndet och utvecklingen 22 3.3.2 De viktigaste resursinsatserna från rättsväsendet 1998 och 23 3.3.3 Rättsväsendets prestationer och effekterna av rättsväsendets verksamhet 24 3.3.4 Åtgärder utanför rättsväsendet 25 3.3.5 Regeringens analys och slutsatser av verksamheten 1998 26 3.4 Något om utgångsläget 27 3.4.1 Beslutade och planerade förändringar av verksamheten inom rättsväsendet 28 3.4.2 Förändringar i omvärlden 29 3.5 Regeringens politik och rättsväsendets fortsatta verksamhet 30 3.5.1 Mål för 30 3.5.2 Rättsväsendets prioriteringar i det fortsatta förändringsarbetet 30 3.5.3 Statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet 2001 och 2002 40 3.6 Utgiftsutvecklingen 42 4 Polisväsendet 45 4.1 Omfattning 45 4.2 Utgiftsutvecklingen 45 4.3 Resultatbedömning 47 4.3.1 Det problemorienterade arbetssättet 47 4.3.2 Närpolisen 48 4.3.3 Ordning och säkerhet 49 4.3.4 Utredningsverksamheten 49 4.3.5 Våldsbrottslighet 51 4.3.6 Narkotikabrottslighet 52 4.3.7 Ekonomisk brottslighet 53 4.3.8 Trafik 53 4.3.9 Stöd till brottsoffer och vittnen m.m. 54 4.3.10 Personalförsörjning 55 4.3.11 Regeringens bedömning 55 4.4 Revisionens iakttagelser 58 4.5 Bedömning av personalkonsekvenser 58 4.6 Pågående och planerade förändringar inom polisväsendet 59 4.6.1 Polisverksamheten i närpolisområdena 59 4.6.2 Kampen mot organiserad och internationell kriminalitet 60 4.6.3 Skyddet för kvinnor och barn 62 4.6.4 Skydd för brottsoffer och vittnen m.m. 62 4.6.5 Problemorienterat arbete 63 4.6.6 Personalförsörjning och kompetensutveckling 63 4.6.7 Informationsteknik (IT) 65 4.6.8 Säkerhetspolisen och 66 4.6.9 67 4.6.10 Beredskapspoliser 67 4.6.11 Poliser i fredsfrämjande insatser 68 4.7 Förslag till lag om ändring i m.m. 69 4.8 Anslag 73 A1 73 A2 Säkerhetspolisen 75 5 Åklagarväsendet 77 5.1 Omfattning 77 5.2 Utgiftsutvecklingen 77 5.3 Resultatbedömning 78 5.3.1 Allmänt 79 5.3.2 Våldsbrottslighet m.m. 80 5.3.3 Narkotikabrottslighet 80 5.3.4 Ekonomisk brottslighet 81 5.3.5 Personalförsörjning 82 5.3.6 Utvecklingsarbetet 83 5.3.7 Regeringens bedömning 85 5.4 Revisionens iakttagelser 86 5.5 Pågående och planerade förändringar inom åklagarväsendet 86 5.5.1 Miljöbrottslighet 86 5.5.2 Bekämpning av ekonomisk brottslighet 87 5.5.3 Bekämpning av grov och gränsöverskridande brottslighet 87 5.5.4 Skyddet för kvinnor och barn 88 5.5.5 Brott med inslag av rasism, främlingsfientlighet eller homofobi 88 5.5.6 Internationellt arbete 88 5.5.7 Kompetensutveckling 89 5.6 Anslag 90 B1 90 B2 90 6 Domstolsväsendet m.m. 93 6.1 Omfattning 93 6.2 Utgiftsutvecklingen 93 6.3 Resultatbedömning 94 6.3.1 De allmänna domstolarna 94 6.3.2 De allmänna förvaltningsdomstolarna 96 6.3.3 Personalförsörjning, kompetensutveckling m.m. 99 6.3.4 100 6.3.5 Regeringens bedömning 100 6.4 Revisionens iakttagelser 101 6.5 Pågående och planerade förändringar inom domstolsväsendet 101 6.5.1 Ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende 101 6.5.2 En renodlad domstolsverksamhet 105 6.5.3 De allmänna advokatbyråerna 108 6.6 Bedömning av personalkonsekvenser 108 6.7 Anslag 108 C1 Domstolsväsendet m.m. 108 7 Kriminalvården 111 7.1 Omfattning 111 7.2 Utgiftsutveckling 111 7.3 Resultatbedömning 112 7.3.1 Frivården 112 7.3.2 Anstalter 113 7.3.3 Häkten 115 7.3.4 Arbetsmetoder och kvalitetsäkring 116 7.3.5 Bekämpningen av narkotika-missbruk i häkten och anstalter 116 7.3.6 Säkerheten i häkten och anstalter 117 7.3.7 Personalförsörjningen 118 7.3.8 Regeringens bedömning 118 7.4 Revisionens iakttagelser 121 7.5 Det fortsatta förändringsarbetet inom kriminalvården 121 7.5.1 Åtgärder för att förebygga återfall i brott 121 7.5.2 Frigivningsförberedelser 122 7.5.3 Alternativen till fängelse 122 7.5.4 Bekämpning av narkotikamissbruk 122 7.6 Anslag 123 D1 Kriminalvården 123 8 Kronofogdemyndigheterna 125 8.1 Omfattning 125 8.2 Utgiftsutvecklingen 125 8.3 Resultatbedömning 125 8.3.1 Inledning 125 8.3.2 RSV:s resultatredovisning 126 8.3.3 Regeringens bedömning 128 8.4 Revisionens iakttagelser 128 8.5 Anslag 129 E1 Kronofogdemyndigheterna 129 9 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 131 9.1 Anslag 131 F1 131 F2 134 136 F4 Brottsoffermyndigheten 137 F5 Ersättning för skador på grund av brott 139 F6 Rättshjälpskostnader m.m. 140 F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 141 F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 142 F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete 142 Anslagsbelopp 11 3.1 Utgiftsutvecklingen 17 3.2 Utgiftsutvecklingen 42 3.3 Resursförstärkningar 42 3.4 Förslag till fördelning av de nya resurserna 43 4.1 Utgiftsutvecklingen 45 4.2 Andel ärenden som redovisades till åklagare inom de prioriterade områdena och därav andelen lagföringar (åtal, strafförelägganden och åtalsunderlåtelser) 1998 50 4.6 Anslagsutvecklingen 73 4.7 Avgiftsbelagd verksamhet 74 4.8 Beräkning av anslag 75 4.9 Anslagsutvecklingen 75 5.1 Utgiftsutvecklingen 77 5.2 Anslagsutvecklingen 90 5.3 Beräkning av anslag 90 5.4 Anslagsutvecklingen 90 5.5 Beräkning av anslag 91 6.1 Utgiftsutvecklingen 93 6.2 Anslagsutveckling 108 6.3 Avgiftsbelagd verksamhet 109 6.4 Beräkning av anslaget 110 7.1 Utgiftsutvecklingen 111 7.2 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård 113 7.3 Sysselsättning vid anstalt 1996 - 1998 () 113 7.4 Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt 115 7.5 Sysselsättningstimmar vid anstalt 1996 - 1998 () 115 7.6 Avvikelser direkt från anstalt (rymningar) åren 1994 - 1998 117 7.7 Anslagsutvecklingen 123 7.8 Avgiftbelagd verksamhet 123 7.9 Beräkning av anslaget 2000 124 8.1 Utgiftsutvecklingen 125 8.2 Exekutionsväsendets utgifter fördelade på arbetsuppgifter 1995-1998 126 8.3 Exekutionsväsendets avgiftsinkomster 127 8.4 Inkomna mål och mål i balans 1995-1998 127 8.5 Anslagsutveckling 129 8.6. Beräkning av anslaget 130 9.1 Anslagsutvecklingen 131 9.2 Beräkning av anslaget 133 9.3 Anslagsutvecklingen 134 9.4 Offentligrättslig verksamhet 135 9.5 Uppdragsverksamhet 135 9.6 Beräkning av anslaget 2000 136 9.7 Anslagsutvecklingen 136 9.8 Beräkning av anslaget 2000 137 9.9 Anslagsutvecklingen 137 9.10 Beräkning av anslag 139 9.11 Anslagsutvecklingen 139 9.12 Beräkning av anslag 2000 140 9.13 Anslagsutvecklingen 140 9.14 Beräkning av anslaget 141 9.15 Anslagsutvecklingen 141 9.16 Anslagsutvecklingen 142 9.17 Anslagsutvecklingen 142 3.1 Antal polisanmälda brott 1975-1998 22 4.3 Antalet rapporterade trafikbrott 54 4.4 Antalet alkoholutandningsprov 54 4.5 Antalet anställda 55 5.1 Balanserna 1996, 1997, 1998 processuppdelade i tusental 79 5.2 Genomsnittliga genomströmningstider 1998 80 6.1 Tingsrätternas målutveckling /95-1998 94 6.2 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) 95 6.3 Balanserade måls genomsnittsålder 95 6.4 Hovrätternas målutveckling /95 och kalenderåren 1996-1998 95 6.5 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) 96 6.6 Balanserade måls genomsnittsålder i månader 96 6.7 Högsta domstolens målutveckling /95 och kalenderåren 1996- 1998 96 6.8 Länsrätternas målutveckling /95 och kalendeåren 1996-1998 96 6.9 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) 97 6.10 Balansens genomsnittsålder i månader - socialförsäkringsmål, skattemål och mål enligt socialtjänstlagen 97 6.11 Kammarrätternas målutveckling /1995 och kalenderåren 1996- 1998 97 6.12 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) 98 6.13 Balansens genomsnittsålder i månader - socialförsäkringsmål, skattemål och mål enligt socialtjänstlagen 98 6.14 Regeringsrättens målutveckling 98 6.15 Antalet anställda inom domstolsväsendet (exkl. , och de allmänna advokatbyråerna 99 7.1 Frivårdsklienter (i medeltal) 113 7.2 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), anstalt 115 7.3 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte 116 7.4 Antalet årsarbetskrafter vid anstalt, häkte och frivård 118 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i , 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken, 4. godkänner att inskrivningsverksamheten koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter, 5. godkänner att den minsta tiden för fiskals- tjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt ändras från till , 6. godkänner att bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen, 7. för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelpp () A1 ramanslag 11 506 881 A2 Säkerhetspolisen ramanslag 540 747 B1 ramanslag 694 997 B2 ramanslag 250 933 C1 Domstolsväsendet m.m. ramanslag 3 358 956 D1 Kriminalvården ramanslag 3 820 254 E1 Kronofogdemyndigheterna ramanslag 1 341 739 F1 ramanslag 50 005 F2 ramanslag 183 549 ramanslag 2 601 F4 Brottsoffermyndigheten ramanslag 14 940 F5 Ersättning för skador på grund av brott ramanslag 74 500 F6 Rättshjälpskostnader m.m. ramanslag 802 396 F7 Kostnader för visssa skaderegleringar m.m. ramanslag 10 399 Anslag Anslagstyp Anslagsbelpp () F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar ramanslag 6 606 F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete ramanslag 7 600 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 5 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § För brott som begåtts utom riket dömes även i annat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om det begåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å så- dant fartyg, 2. om brottet begåtts av någon som tillhör Försvarsmakten på ett område där en avdelning av Försvarsmakten befann sig eller om det begåtts av någon annan på ett sådant område och avdelningen befann sig där för annat ändamål än övning, 3. om brottet begåtts vid tjänstgö- ring utom riket av någon som är anställd i utlandsstyrkan inom för- svarsmakten, 3. om brottet begåtts vid tjänstgö- ring utom riket av någon som är anställd i utlandsstyrkan inom För- svarsmakten eller som tillhör Polisens utlandsstyrka 4. om brottet förövats mot , svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 5. om brottet begåtts inom område som ej tillhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskild inrättning eller mot utlänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, för- sök till sådana brott, folkrättsbrott, olovlig befattning med kemiska vapen, olovlig befattning med minor eller osann eller ovarsam utsaga inför en inter- nationell domstol, eller 7. om det lindrigaste straff som i svensk lag är stadgat för brottet är fäng- else eller däröver. 5 § Åtal för brott, som inom riket begåtts å utländskt fartyg eller luftfartyg av utlänning som var befälhavare eller tillhörde besättningen å fartyget eller eljest medföljde detsamma mot sådan utlänning eller mot utländskt intresse, må ej väckas utan att förordnande därom meddelas av regeringen eller den regering- en bemyndigat därtill. Åtal för brott, som förövats utom riket, får väckas endast efter förordnan- de enligt första stycket. Åtal får dock väckas utan ett sådant förordnande, om brottet är osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol eller om brottet begåtts 1. å svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. av någon som tillhör Försvarsmakten på ett område där en avdelning av Försvarsmakten befann sig, 3. vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i utlands- styrkan inom försvarsmakten, 3. vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i utlands- styrkan inom Försvarsmakten eller som tillhör Polisens utlandsstyrka 4. i , , eller eller på fartyg eller luftfartyg i reguljär trafik mellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 5. av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten Härigenom föreskrivs att det i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten skall införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 2 och 5 12 §§ skall tillämpas även för den som tjänstgör utomlands i Polisens utlandsstyrka. Vad som sägs om Försvarsmakten skall då i stället gälla för . Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 19 kap. 2 § jordabalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 kap. 2 § Inskrivningsärende handlägges av inskrivningsmyndighet. Sådan myn- dighets område är domsaga. Regering- en kan dock bestämma annan indel- ning, om särskilda skäl föreligger. Inskrivningsärende handläggs av inskrivningsmyndighet. Regeringen bestämmer inskrivningsmyndigheter- nas verksamhetsområden. förestås av en inskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Denna lag träder i kraft . 3.1 Vad utgiftsområdet omfattar Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktat på att bedöma och avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna, verkställa rättsliga anspråk och handlägga andra rättsliga ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda och avgöra brottmål, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsanspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Kriminalpolitiken skall bygga på en helhetssyn och utgå från principen om alla människors lika värde och respekten för den enskildes integritet och värdighet. Rättsväsendet och dess regelverk skall uppfylla medborgarnas anspråk på att få sina tvister och ärenden avgjorda snabbt, effektivt och säkert. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av utgiftsområdets verksamhet. Det överordnade målet för rättsväsendet är att garantera den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses människors skydd för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstrygghet uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande, brottsbeivrande och brotts-offerstödjande verksamhet och genom att respekten för lag och rätt upprätthålls. Men rätts-tryggheten förutsätter också en lättillgänglig och säker ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna, samt ett väl fungerande exekutionsväsende. Rättssäkerheten kräver likformighet och förutsebarhet i rättsskipning och myndighetsutövning. Den enskilde måste kunna lita på lagstiftningen och myndigheterna. Lagstiftningen skall vara modern och ändamålsenlig. Lagarna skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka. De skall stå sig . 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1996 Utfall 1997 Utfall 1998 Anslag 19991 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 19 950 21 160 21 413 21 929 22 168 22 667 23 019 23 382 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Som framgår av tabell 3.1 omfattar utgiftsområdet . Ca 12 miljarder används för verksamhetsområdet polisväsendet, knappt 1 miljard för åklagarväsendet, drygt 3 miljarder för domstolsväsendet, knappt 4 miljarder för kriminalvården och drygt 1 miljard för kronofogdemyndigheterna. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet , , , , ersättning för skador av brott och rättshjälpen förbrukar sammantaget drygt 1 miljard, varav huvudparten (drygt 800 miljoner) avser kostnader för rättshjälpen (se tabell 3.2). Sammanfattning Det fortsatta reformarbetet Moderniseringen av rättsväsendet skall fortsätta. Det skall ske genom en kombination av verksamhetsutveckling hos myndigheterna, kompetensutveckling för personalen och åtgärder när det gäller lagstiftningen inom myndigheternas områden. Ett genomgående tema i reformarbetet är att utveckla ett medborgarperspektiv och en helhetssyn som tar sig uttryck bl.a. i en närmare samverkan mellan rättsväsendets sektorer och myndigheter, med respekt för den grundläggande rollfördelningen. Närpolisreformen skall fullföljas. Polisen skall bli bättre på att bekämpa den grova och gränsöverskridande brottsligheten, bl.a. genom att använda de nya internationella samarbetsformer som EU-medlemskapet erbjuder. Ett närmare samarbete mellan och Säkerhetspolisen för att bekämpa sådan brottslighet skall övervägas. Arbetet för att bekämpa familjerelaterat våld samt brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag skall utvecklas vidare, bl.a. genom ökad kompetensutveckling. Det problemorienterade arbetet, som tillämpats huvudsakligen inom närpolisen och kriminalunderrättelseverksamheten, skall utvecklas i all polisverksamhet för att effektivare arbeta mot målet att minska brottsligheten och öka tryggheten. För att statsmakternas intentioner skall kunna förverkligas krävs en kraftig ökning av antalet poliser. Kampen mot den ekonomiska brottsligheten skall utvecklas genom att uppbyggnaden av fullföljs. En ny organisation för att bekämpa miljöbrott skapas inom åklagarväsendet. Det internationella samarbetet för att förebygga och bekämpa brott utvecklas inom EU generellt och inom ramen för bl.a. Europol, och samarbetet i . Det lokala brottsförebyggande arbetet skall utvecklas, inte minst i storstäderna, för att skapa ökad trygghet i människornas närmiljö, bl.a. genom samarbete mellan rättsväsendet, kommunerna, frivilligorganisationer, näringsliv och enskilda. Stödet till brottsoffer skall utvecklas, särskilt stöd skall ges till kvinnor och barn som utsatts för övergrepp. Kriminalvårdens möjligheter att förebygga brottslighet, genom att öka insatserna för att motverka återfall i brott, utvecklas. Reformarbetet inom domstolsväsendet skall fortsätta. Även i fortsättningen skall utgångspunkten vara att såväl domstolarnas som domarnas uppgifter skall renodlas och koncentreras till de dömande uppgifterna. Verksamheten skall genomsyras av ett medborgarperspektiv och inriktas på att säkerställa såväl kompetens och kvalitet som korta handläggningstider. Nya arbetsformer lika väl som nya organisatoriska former skall därvid prövas. I detta utvecklingsarbete har en viktig roll. Rättsväsendet tillförs i enlighet med vad som aviserats ekonomiska vårproposition. fördelas dessa medel med till domstolsväsendet, till polisväsendet samt till åklagarväsendet, varav till . Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma till när det gäller vilka resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet (se 3.5.3). Mål för rättsväsendet för Liksom föregående år är det övergripande och långsiktiga målet för rättsväsendet den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Prioriteringar för rättsväsendet för Förändringsarbetet inom rättsväsendet skall intensifieras. Viktiga utgångspunkter är därvid medborgarperspektiv och samverkan mellan myndigheterna. Centrala beståndsdelar i utvecklingsarbetet skall vara frågor om styrning, kompetensutveckling och personalförsörjning. Kriminalpolitiken skall utvecklas. Arbetet skall bygga på kunskap om brottsligheten och präglas av helhetssyn och humanism. Följande områden skall prioriteras: Moderniseringen av rättsväsendet skall fortsätta i syfte att öka rättstryggheten och rättssäkerheten och för att rationaliteten och effektiviteten i rättsväsendets arbete skall öka. Detta ger också bättre förutsättningar för att förebygga och bekämpa brottslighet och för att öka tryggheten. Satsningen på det brottsförebyggande arbetet och verksamheten i närpolisområden fortsätter med oförminskad styrka för att, utifrån ett solidariskt förhållningssätt, ge bättre förutsättningar att bekämpa den brottslighet som drabbar människor i deras vardag och påverkar deras välfärd och livskvalitet. Stödet till brottsoffer skall stärkas. Rättsväsendets förmåga att bemöta brottsoffer utvecklas. Skyddet för målsägande och vittnen skall stärkas. För att minska återfallen i brott förstärks kriminalvårdens insatser för att utveckla de intagnas personliga ansvar och för att förbättra förberedelserna för frigivning från kriminalvårdsanstalt. Kampen mot ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet fortsätter och ges bättre förutsättningar. Insatserna för kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten förstärks. Förberedelserna inför ordförandeskap i ger möjligheter att driva på det internationella samarbetet. Liksom inriktas en stor del av rättsväsendets resurser inom det kriminalpolitiska området på att förebygga och bekämpa den allvarligaste brottsligheten våldsbrott, särskilt våld mot kvinnor, brott mot barn, brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, ekonomisk brottslighet och narkotikabrott . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall polisanmäldes ca 1 191 000 brott vilket innebär ca 5 500 (0,) färre brott jämfört med . De anmälda tillgreppsbrotten minskade (15 678 brott) medan de anmälda brotten mot person ökade (7 796 brott). minskade antalet anmälda brott totalt jämfört med anmälda tillgreppsbrott fortsatte att minska och anmälda brott mot person var ungefär lika. Andelen brott som klarades upp ökade något både efter att ha minskat särskilt kraftigt . *Verksamhetsutfall Polisens utredningsbalans bestod vid utgången av 1998 av ca 165 000 ärenden, vilket innebär en minskning med totalt 23 000 ärenden () jämfört med föregående år. Genomströmningstiderna hos polismyndigheterna ökade för så gott som samtliga ärendetyper. Antalet ärenden som inkom till åklagarmyndigheterna var ungefär detsamma som , men minskade . Det totala antalet balanserade ärenden minskade också. Genomströmningstiderna för nästan alla brottstyper ökade jämfört med . Andelen ärenden som lett till åtal eller strafföreläggande var 1998, en ökning jämfört med året innan. resultat har påverkats av att myndigheten befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Antalet balanserade ärenden ökade initialt liksom genomströmningstiderna. Andelen ärenden som ledde till åtal eller strafföreläggande var . Uppgifterna 1999 visar att utvecklas positivt. Antalet tvistemål som inkom till tingsrätterna och till hovrätterna minskade ytterligare jämfört med föregående år medan antalet inkomna brottmål ökade. Antalet balanserade mål ökade något . Vid länsrätterna minskade antalet inkomna mål kraftigt. Även antalet avgjorda och balanserade mål minskade något. I kammarrätterna ökade däremot antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål. Genomströmningstiderna har ökat för alla domstolsslag. Det enda undantaget gäller skattemål i länsrätterna, för vilka genomströmningstiden minskat. Antalet personer som lagfördes för brott eller meddelades åtalsunderlåtelse ökade, jämfört med , med 626 personer (0,) till 124 1998. Antalet dömda för brott ökade med 722 (1,) till 54 867. Antalet till fängelse dömda ökade, jämfört med , med 849 personer () till 14 1998. Medelbeläggningen i kriminalvårdsanstalterna ökade , en nivå som också gällde för . Medelbeläggningen i häktena ökade och den ökade ytterligare .