prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Under har försöksverksam- het med friare användning av de arbetsmark- nadspolitiska medlen bedrivits i , Värm- lands, , och . Det innebär att dessa län inte har haft ett mål för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åt- gärderna samt att de får använda en större andel av åtgärdsmedlen till otraditionella insatser. I stället för volymkrav skall länen uppvisa resultat beträffande ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet och färre personer i åtgärder samti- digt som utbetalningarna av arbetslöshetsersättningen inte får överstiga vad som skulle förväntats utan försöksverksamhet. Försöksverksamheten pågår även under . Samtliga län har tillgång till otraditionella me- del. De otraditionella insatserna skall motiveras av arbetsmarknadsskäl och inte rymmas inom ordinarie åtgärder. Alltför många av de projekt som finansierats helt eller delvis med dessa medel har haft en svag mål- och resultatfokusering. En- dast ett fåtal län har utvecklat ett system för en effektiv uppföljning. Detta har gjort det svårt att följa upp och utvärdera verksamheten. AMS har utlovat en bättre uppföljning framöver. För att förbättra hanteringen av de otraditionella insatserna har regeringen utfärdat ändringar i förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Tabell 6.2 Kvantitativa verksamhetsmål för budgetåren 1997, 1998 och 1999 Mål 1997 Resultat 1997 Mål 1998 Resultat 1998 Mål 1999 Resultat halvår 1999 Andel av de lediga platserna som anmälts till Af som skall anvisas med lämpliga sökande Andel av samtliga arbetsgivare som anmält plats till Af skall ha fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom den tid som har överenskommits med mål Ej mål Ej mål Ej mål Andel personer som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall uppgå till minst Ej mål Ej mål Ej mål Ej mål kvartal 4 1999 Antalet långtidsarbetslösa skall i genomsnitt inte överstiga: 100 000 94 800 73 000 57 600 50 000 44 600 Alla långtidsarbetslösa ungdomar skall erbjudas arbete eller åtgärd Ej mål Ej mål 0 538 (4 180)** 0 283 (2800)** Antalet långtidsinskirvna skall i genomsnitt inte överstiga: 120 000 118 900 100 000 90 500 75 000*** 85 200 Antalet personer som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall i genomsnitt vara: 207 000 197 100 124 000* 124 100* Ej mål Ej mål Antal arbetshandikappade som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall minst utgöra: 26 000 27 000 17 000* 17 200* Ej mål Ej mål Antal sysselsatta inom ramen för anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade skall minst utgöra: 50 000 51 000 53 000 55 000 55 000 56 800 Målsättningen för den högsta genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag: 60,* Exklusive , , , och , som är försökslän ** Inom parentes redovisas antalet registrerade långtidsarbetlösa ungdomar inklusive de som har ett erbjudande om åtgärd/arbete. *** Vid slutet av året Regeringens omläggning till en mer tillväx- tinriktad arbetsmarknadspolitik har fortsatt un- der med tyngdpunkt på plats- förmedling och yrkesinriktad arbetsmarknadsut- bildning. Regeringen beslutade därför att slopa verksamhetsmålet för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inför . I samband med detta infördes två nya verksamhetsmål för AMV. - Av samtliga arbetsgivare som anmält ledig plats till arbetsförmedlingen skall ha fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom den tid som överenskommits med arbetsförmedlingen, - Andelen personer som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall öka kontinuerligt under . skall andelen som fått arbete uppgå till . Vid sidan av platsförmedling, vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering spelar de olika arbetsmarknadspolitiska programmen en viktig roll för att höja kompetensen för de arbetslösa och därmed förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Tabell 6.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder Genomsnittligt antal Därav kvinnor respektive män (%) Antal i arbete efter avslutad åtgärd 1997 1998 Kvinnor Män Kvinnor Män 1997 1998 Anställningsstöd - 10 547 - - - 62 Arbetslivsutveckling 52 545 38 892 46 54 46 54 15 20 Arbetsmarknadsutbildning 36 931 41 899 49 51 47 53 21 29 Arbetsplatsintroduktion 34 292 19 347 47 53 48 52 32 39 Beredskapsarbete 7 118 1 165 37 63 41 59 23 36 Datortek 13 961 11 521 56 44 55 45 19 23 IT-utbildning - 200 - - 31 69 - - Kommunala uppföljningsplatser 14 158 12 176 60 40 59 41 28 36 Offentligt tillfälligt arbete 5 351*) 7 741 47 53 47 53 7 11 Rekryteringsstöd 3 698 480 32 68 32 68 67 72 Resursarbete 637*) 4 104 82 18 74 26 - 51 Starta-eget-bidrag 12 280 12 514 42 58 48 52 72 71 Utbildningsvikariat 3 545 339 77 23 76 24 52 67 Utvecklingsgaranti - 2 846 - - 44 56 - 32 Yrkesinriktad rehabilitering () 6 939 8 054 48 52 48 52 16 24 Jobbsökaraktiviteter 3 331 1 800 - - - - - - * Under utgiftsområde 13 Hålla nere vakanstiderna för lediga platser Genom att snabbt och med god kvalitet för- medla arbetssökande till de lediga platserna som anmälts till arbetsförmedlingen skall vakanstiderna hållas nere, vilket främjar tillväxt och motverkar inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden. Antalet nyanmälda platser ökade jämfört med . Totalt anmäldes 413 000 platser till arbetsförmedlingen . Till av de lediga platserna anvisade arbetsförmedlingarna minst en sökande. Till de platser som inte fått anvisning har krävts högskoleutbildning inom teknik och data eller så finns de inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärarplatser. har platsinflödet fortsatt att öka som arbetsförmedlingarna upprätthållit en hög anvisningsgrad. AMS har vidtagit en rad olika åtgärder för att förbättra verksamhetens information, service och tillgänglighet, som främst riktas till små och medelstora företag. Den fortsatta utbyggnaden av Arbetsförmedlingens Internettjänster har väsentligt höjt servicenivån till företag. Företag kan nu på egen hand annonsera om lediga jobb, ta emot ansökningar via elektronisk post, söka efter lämpliga kandidater i en CV-databas och via elektronisk post kontakta sökande. Insatser har gjorts för att informera företagen om möjligheterna med Arbetsför medlingens Internettjänster. har AMS också inrättat ett call- center i . Företag kan via 020- nummer erhålla snabb information om . Vidare deltar AMS som en av parterna i ett projekt som leds av som bl.a. syftar till att små och medelstora företag skall kunna vända sig till en informationskälla för att få information från olika myndigheter. På lokal nivå har arbetsförmedlingen bl.a. ordnat utbildningar för mindre företag i syfte att lära dessa använda olika internettjänster, deltagit i uppsökande verksamhet tillsammans med kommunen och bildat specialförmedlingar för småföretag som hjälper till i rekryteringsärenden. Arbetsförmedlingen Utland bistår med information, rådgivning och rekryteringsstöd då utländska företag önskar etablera sig i . Arbetsförmedlingen Utland är en del i det EU-täckande kontaktnätet Euro infocenter. I den översyn som påbörjat beträffande åtgärder för att främja fler och växande företag spelar arbetsmarknadspolitiken och dess verkställande myndigheter en viktig roll. Översynen syftar till att förenkla och effektivisera verksamheten ur företagarnas synpunkt. En av de viktigaste arbetsmarknadspolitiska insatserna för att hålla nere vakanstiderna på lediga platser är arbetsmarknadsutbildningen. Därför har den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen prioriterats under . I genomsnitt har 26 000 personer deltagit i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Det kan jämföras med drygt 20 000 personer under . Totalt deltog 42 000 personer i genomsnitt i arbetsmarknadsutbildning under . För att ytterligare betona vikten av att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall leda till reguljära jobb införde regeringen ett nytt mål för arbetsmarknadsutbildningen . uppgick andelen i jobb efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning till , jämfört motsvarande tidpunkt . har andelen till arbete efter avslutad utbildning ökat . Som ett resultat av ökad prioritering av ut- bildningsinsatser har andelen personer i utbild- ningsåtgärder ökat med medan andelen i praktikåtgärder har minskat . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning har ökat från knappt 41 000 till knappt 53 000 . Under de första två kvartalen 1999 har dock andelen i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning minskat, medan andelen i förberedande uppvisar en något stigande trend vilket inte är tillfredställande. Majoriteten av utbildningsdeltagarna, , deltar dock i yrkesinriktad utbildning. Minska antalet långtidsarbetslösa Det andra övergripande målet för AMV är att minska antalet långtidsarbetslösa. Under har långtidsarbetslösheten minskat kraftigt. Det är ett resultat av att arbetsförmedlingarna tydligt har prioriterat de långtidsarbetslösa till de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Även en minskad tillströmning av nya långtidsarbetslösa förklarar den kraftiga minskningen av antalet långtidsarbetslösa. Tabell 6.4 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna* och deras andel av arbetslösa resp. andel av arbetslösa+åtgärd 1997 Kvinnor 40 071 24 21 633 17 17 296 14 48 011 36 806 18 34 035 15 Män 54 770 27 31 583 20 26 868 19 70 929 53 644 23 51 122 22 Totalt 94 841 26 53 216 19 44 164 16 118 940 90 450 20 85 157 19 55- år 14 445 44 9 331 36 10 628 27 14 595 10 115 24 16 572 33 61 864 24 37 192 18 30 268 16 96 079 75 497 24 65 001 20 17 401 27 6 214 15 3 063 9 8 252 4 822 7 3 575 6 1 132 10 479 6 205 3 14 16 0 9 0 Totalt 94 841 26 53 216 19 44 164 16 118 940 90 450 20 85 157 19 Arbetshandikappade 12 699 35 7 867 30 7 002 24 24 541 20 886 39 20 846 40 Utomnordiska medborgare 11 313 29 6 781 21 5 008 17 19 338 14 017 28 11 779 24 * Definitionen av långtidsinskrivna har förändrats mellan budgetåren 1998 och 1999. Från och med bryts inskrivningstiden endast med reguljärt arbete som varar än . Hit räknas också lönebidrag och OSA. Under kunde inskrivningstiden brytas även med anställningsstöd och reguljärt arbete som varade . Regeringens målsättning att samtliga ungdo- mar skall erbjudas reguljärt arbete, lämplig ut- bildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd har uppfyllts. I slutet av var drygt 4 200 ungdomar långtidsarbetslösa, av dessa hade dock 3 600 ett beslut eller erbjudande om att påbörja utbildning, praktik eller sysselsättningsprogram. Den nytillkomna utvecklingsgarantin har inneburit att 225 kommuner har tecknat avtal med länsarbetsnämnderna och den har under budgetåret omfattat 2 800 ungdomar. Statskontorets utvärdering (Utvecklings- garantin för ungdomar - , 1999:6)visar att ungdomar som deltar i utvecklingsgarantin i nästan dubbelt så stor utsträckning har fått ett arbete jämfört med dem som inte deltar i sådant program. Antalet långtidsarbetslösa utomnordiska medborgare har minskat under , vilket kan jämföras med en total minskning av antalet långtidsarbetslösa . Långtidsarbetslösa med utomnordiskt medborgarskap har prioriterats till de arbetsmarknadspolitiska programmen i förhållande till korttidssökande. AMS har under fortsatt att utveckla och förbättra kvalitén i handlingsplanerna för de arbetssökande. av dem som riskerar att bli eller är långtidsarbetslösa har fått en individuell handlingsplan, enligt AMS. Stickprovsundersökningar, som AMS genomför kontinuerligt, visar dock att kvalitén måste förbättras och sökandes delaktighet avsevärt måste öka. AMS kommer därför att gå ut med tydligare information som vänder sig direkt till de arbetssökande om handlingsplanens betydelse. AMS har även bildat en central arbetsgrupp med representanter från AMS och länsarbetsnämnderna. Gruppen skall leda och driva utvecklingsarbetet med handlingsplanerna vidare. Erfarenheter och betydelsen av handlingsplanen skall också integreras tydligare i personalutbildningen. AMS kommer också att fortsätta granska handlingsplanernas kvalitet. Motverka långa tider utan arbete I genomsnitt har under ca 7 300 personer upphört att vara lång- tidsinskrivna. Drygt hälften av dessa har fått arbete. Jämfört med är det en förbättring. Det är fler män än kvinnor som är långtidsinskrivna. Fler kvinnor har dock varit inskrivna än vad som redovisas som långtidsinskrivna. Det beror på att många kvinnor har tillfälliga jobb eller är deltidsarbetslösa långa tider. som antalet långtidsinskrivna totalt har minskat så har framför allt andelen arbetshandikappade och utomnordiska medborgare ökat bland de långtidsinskrivna. Vidare har också andelen långtidsinskrivna med mycket långa inskrivningstider ökat. Vid budgetårets slut hade av de långtidsinskrivna en inskrivningstid . Den yrkesinriktade rehabiliteringen på ar- betsmarknadsinstituten () har fortfarande tonvikt på personer med arbetshandikapp. I genomsnitt var ca 8 100 personer inskrivna vid under . Fler har deltagit under jämfört med . En fjärdedel av dem som genomgått hade arbete efter deltagandet, vilket är en god förbättring jämfört med vilket förklaras av en ökad användning av lönebidrag för denna grupp. Insatser för dessa grupper bidrar dessutom till att öka det aktiva utbudet av arbetskraft och bidra till en ökad sysselsättning. Prioriterade grupper Arbetsmarknadspolitiken har en viktig fördel- ningspolitisk uppgift att stödja personer som har särskilt svårt att få och behålla ett jobb. Regeringen anser att det är av största vikt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna används på ett bra och effektivt sätt för att underlätta integreringen i det svenska arbetslivet. Detta skall ske utifrån individen och de lokala förutsättningarna. Regeringen har tagit initiativ till ett projekt som ur ett tillväxtperpektiv skall kartlägga och analysera hur kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder påverkar enskildas möjligheter på arbetsmarknaden och till företagande samt hur mångfald i näringslivet kan leda till ökad till-växt. Regeringen återkommer till med förslag och ett samlat program för att bättre utnyttja mångfalden i arbetslivet. Tabell 3.5 Olika gruppers andel av de öppet arbetslösa och de i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1997 1998 1997 1998 Kvinnor 46 45 48 48 Män 54 55 52 52 Totalt 100 100 100 100 55- år 9 9 4 10 70 73 69 66 18 15 20 18 3 3 7 6 Totalt 100 100 100 100 Arbetshandikappade 10 10 15 15 Utomnordiska medborgare 11 11 13 13 Ungdomar Arbetsmarknadsläget för ungdomar har förbättrats avsevärt . Den öppna arbetslösheten bland ungdomar har nästan halverats från 74 000 i genomsnitt till 38 000 . Ungdomar har generellt sett större möjligheter än övriga grupper att få arbete när konjunkturen vänder uppåt. Det är emellertid vanligare att ungdomar har tidsbegränsade anställningar och att de arbetar deltid jämfört med den övriga arbetskraften. Andelen ungdomar i arbetskraften har minskat kraftigt . minskade arbetskraftsdeltagandet för ungdomar mellan från 82 till . Den främsta förklaringen till minskningen är att allt fler ungdomar i den ålderskategorin genomgår utbildning. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar, dvs. ungdomar som varit arbetslösa i , minskade från 18 500 i genomsnitt till 6 700 i genomsnitt . minskade långtidsarbetslösheten ytterligare till i genomsnitt 3 300 ungdomar . Av de långtidsarbetslösa ungdomarna var kvinnor och män. Detta motsvarar av samtliga arbetslösa ungdomar och ungdomar utgör av samtliga långtidsarbetslösa. De dominerande arbetsmarknadspolitiska programmen för unga samt var det kommunala programmet för ungdomar , det kommunala programmet utvecklingsgaranti, arbetsmarknadsutbildning inklusive de särskilda SwIT-utbildningarna och arbetsplatsintroduktion. Statskontoret och har utvärderat utvecklingsgarantin och lämnade var sin slutrapport till regeringen. Utvecklingsgarantin, vilken infördes , innebär en möjlighet för kommunerna att genom avtal med länsarbetsnämnderna åta sig att erbjuda långtidsarbetslösa ungdomar mellan en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Enligt Statskontorets utvärdering får ungdomar som deltagit i utvecklingsgarantin arbete eller påbörjar utbildning snabbare än andra långtidsarbetslösa ungdomar. Ungdomar som deltagit i programmet får i genomsnitt ett arbete på mindre än hälften av den tid som ungdomar som inte gått igenom programmet. Även visar att många av de ungdomar som deltagit i utvecklingsgarantin har fått arbete eller påbörjat studier. menar att utvecklingsgarantin är en arbetsmarknadsåtgärd som passar ungdomar för vilka de traditionella åtgärderna inte fungerar och att åtgärden kan öppna upp för ett nytt sätt att arbeta gränsöverskridande mellan utbildning, personlig utveckling och arbete. anser att utvecklingsgarantin i huvudsak är ändamålsenligt men riktar kritik mot programmets ersättningssystem som bygger på att ungdomarna får olika ersättning beroende på vilken bakgrund de har. Interpraktik är ett arbetsmarknadsprogram som administreras av Svenska EU Programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Interpraktik innebär att långtidsarbetslösa ungdomar mellan kan praktisera i utlandet. Under avsattes medel till 1 000 interpraktikstipendier. Då intresse för programmet visade sig vara stort hade de 1 000 stipendierna beviljats . Merparten av de deltagande ungdomarna var och fler kvinnor än män deltog i programmet. Enligt Svenska EU Programkontorets utvärdering var det av deltagarna i arbete eller utbildning 6 månader efter avslutad utlandspraktik, var arbetssökande och var i andra arbetsmarknadspolitiska program. Äldre kommer antalet personer som är eller äldre på arbetsmarknaden att öka kraftigt. De äldre i arbetskraften kommer också att vara betydligt mer välutbildade än de som pensioneras. som andelen yngre i befolkningen minskar kommer många att pensioneras . Detta kan leda till arbetskraftsbrist om inte de äldres erfarenhet och kompetens tas tillvara . Det ställer nya krav på medvetna strategier hos företag och organisationer för att behålla de äldre, som yngre anställs. Mot bakgrund av detta tog Nä-ringsdepartementet under FN:s äldreår 1999 initiativ till en konferens för att belysa varför det är nödvändigt med ett arbetsliv för alla åldrar. Syftet med konferensen var att stimulera till debatt och slå hål på myter och vanföreställningar om äldre och deras kompetens. Arbetslösheten för de äldre är ungefär lika med genomsnittet trots att antalet öppet ar- betslösa personer som är eller äldre som är anmälda på arbetsförmedlingen ökat. var i genomsnitt 26 000 arbetslösa i jämförelse med 38 000 motsvarande halvår 1999, varav 16 000 var kvinnor och 22 000 män. som de äldre som förlorat sitt arbete har svårt att åter komma in på arbetsmarknaden, har dock andelen av de äldre långtidsarbetslösa minskat från , men med tendens till ökning . AMV prioriterar de äldre i sin verksamhet. Det märks genom att andelen äldre i arbets- marknadsprogram ökat sedan föregående år. fanns 21 000 personer som är eller äldre i ett arbetsmarknadspolitiskt program i jämförelse med drygt 14 000 . Den dominerande arbetsmarknadspolitiska åtgärden under var offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) som enbart riktar sig till långtidsarbetslösa som är eller äldre. I genomsnitt deltog ca 6 000 i OTA och av dessa var kvinnor och män. OTA planerades att upphöra , men beslutade på regeringens förslag att förlänga åtgärden för de personer som deltog i åtgärden före . För personer som fyllt kan åtgärden förlängas till dess att de fyller . Arbetshandikappade Arbetshandikappade har fått del av konjunkturuppgången men inte i samma omfattning som andra. Den öppna arbetslösheten för arbetshandikappade har minskat mellan och jämfört med för befolkningen som helhet. Den öppna arbetslösheten för arbetshandikappade sjönk , från i genomsnitt 36 100 personer till i genomsnitt 28 800. Den öppna arbetslösheten har därefter varit oförändrad mellan och . av de öppet arbetslösa arbetshandikappade är kvinnor och män. Regeringen följer även arbetslösheten för funktionshindrade genom en särskild rapport av SCB, AMS och . Där framgår att andelen funktionshindrade av befolkningen har minskat något , från . Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga har dock ökat . Det bör noteras att både arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden har minskat för personer utan funktionshinder . Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är dock fortfarande lägre för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga än för befolkningen som helhet. Tabell 6.6 Situationer för funktionshindrade, fjärde kvartalen 1996 respektive 1998 Arbetskraftsdeltagande Arbetslösa av arbets- kraften 1996 1998 1996 1998 Funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga Ej funktionshindrade I genomsnitt hade av personer med arbetshandikapp ett arbete efter att en konjunkturberoende åtgärd avslutats . Det är en minskning jämfört med , då fick ett arbete inom en månad. Minskningen kan antas bero på att antalet anställningar med lönebidrag inte ökade i samma omfattning som . Personer med arbetshandikapp är normalt sett överrepresenterade i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med deras andel av de arbetslösa, vilket framgår av tabell 3.5. Omfattningen av särskilda åtgärder för arbetshandikappade redovisas under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Personer med funktionshinder har också generellt sett lägre utbildningsnivå än övriga i befolkningen, vilket inverkar negativt på möjligheten att få ett arbete. Ungefär hälften av de öppet arbetslösa arbetshandikappade vid arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsintitut har högst grundskoleutbildning. var av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning arbetshandikappade, vilket har minskat till . Vid har 330 personer deltagit i arbetsmarknadsutbildning och annan extern utbildning, exklusive . fick 1 700 funktionshindrade skolungdomar del av verksamheten Unga Handikappade, som riktar sig till funktionshindrade skolungdomar med behov av särskilda insatser från arbetsförmedling eller , vilket ungefär motsvarar antalet deltagare 1997. Utomnordiska medborgare och personer med utländsk bakgrund De utomnordiska medborgarnas arbetskrafts- deltagande har minskat dramatiskt . var av de utomnordiska medborgarna antingen sysselsatta eller arbetslösa. hade andelen sjunkit till . Stora skillnader finns också i sysselsättningsintensiteten mellan könen och olika medborgarskap. Bland utomnordiska kvinnor var andelen sysselsatta jämfört med männens . Den högsta andelen arbetslösa finns bland medborgarna från afrikanska och vissa . Situationen gäller även de som erhåller svenskt medborgarskap. De utomnordiska medborgarna har prioriteras till de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, framförallt till arbetsmarknadsutbildning. var deras andel av åtgärdsplatserna som deras andel av de arbetslösa uppgick till . Långtidsarbetslösheten och antalet långtidsinskrivna har även sjunkit kraftigt bland utomnordiska medborgare. I enlighet med beslut (prop. 1998/99:165) erbjuds storstadsregionerna med utsatta bostadsområden att teckna lokala utvecklingsavtal med staten i syfte att bryta den sociala, ekonomiska och etniska segregationen. En storstadsdelegation har tillsatts inom rege-ringskansliet för att bereda storstadsfrågor. Re-geringen beräknar inom den totala ramen för otraditionella insatser i arbetsmarknadspolitiken under för användning inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Jämställdheten på arbetsmarknaden Regeringen anser det är av största vikt att könsuppdelningen på arbetsmarknaden bryts. Kvinnor och män arbetar i stor utsträckning inom olika yrken och på olika delar av arbetsmarknaden. Kvinnor har oftare tillfälliga arbeten och deltidsarbeten. Det är mest män som har rekryterats till de nya arbetena inom de privata tjänstenäringarna. Kvinnorna har utbildat sig i högre grad, t.ex. inom , vilket sannolikt gynnar dem framför allt . Kvinnorna utgör en något högre andel, , av de arbetsökande på arbetsförmed- lingen. Andelen kvinnor varierar dock mellan olika sökandekategorier.