prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare föreslår regeringen, för det fall att garantipensionen dras in för del av kalendermånad, att garantipensionen, liksom inom ålderspensioneringen, skall beräknas för till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste krontal. Enligt nuvarande regler ges möjlighet för försäkringskassa att medge att nära anhörig som är beroende av den pensionsberättigade får uppbära hela eller del av den pension som inte skall utges. En motsvarande regel har tagits in i lagen om garantipension. Rätten till efterlevandepension för vuxna efterlevande innefattar enligt regeringens bedömning inte någon försörjningsgaranti på det sätt som gäller beträffande grundskyddet inom ålderspensioneringen. Efterlevandepension ges som ett tillskott till den egna försörjningen och, såvitt avser omställningspensionen, under en övergångstid då behovet av ett försörjningstillskott kan sägas vara särskilt stort. Efterlevandepensionen är vidare i första hand en inkomstgrundad förmån och denna skall enligt regeringens förslag inte påverkas av att den pensionsberättigade är intagen i anstalt. Regeringen har mot denna bakgrund gjort bedömningen att det i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn inte skall införas någon bestämmelse som ger möjlighet för anhörig att uppbära hela eller delar av garantipensionen. finns i 10 kap. 3 § AFL även regler för reduktion av pensions- förmåner för personer som är föremål för olika former av vård eller kommunfinansierad vård på olika typer av hem för vård eller boende eller familjehem inom . Huvuddelen av dessa vårdformer har dock frångått systemet med pensionsreduktion. I stället debiteras vårdtagaren en viss kostnad per dag. Avdrag på ålderspensionen gjordes dock fram till fortfarande för de personer som bodde på vårdhem som avses i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt sjuka. Dessa vårdhem skall dock ha avvecklats per . Det finns således inte behov av några bestämmelser om pensionsreduktion i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn för de personer som vistas på kommunala eller kommunfinansierade vårdformer. Regeringen finner således inte skäl att i ett anpassat efterlevandepensionssystem införa bestämmelser motsvarande de bestämmelser som återfinns i 10 kap 3 § AFL. 12.4.2 Reduktion av efterlevandestöd till barn Regeringens förslag: Om ett barn sedan minst på statens bekostnad har fått vård på anstalt eller annars kost och bostad, skall efterlevandestöd till barn inte utges. Om efterlevandestöd till barn dras in för en del av en kalender- månad skall förmånen beräknas för till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste krontal. Reducering av efterlevandestöd till barn skall inte ske för tid då barnet är inackorderat vid sameskola. I fråga om elev i specialskola får efterlevandestöd till barn utges utan hinder av bestämmelserna ovan för tid då eleven vistas utom skolan. För sådan tid skall bestämmelserna i 16 § andra stycket lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag tillämpas på mot- svarande sätt. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att det av utredningen föreslagna grundskyddet till barn som förlorat sin ena förälder inte skulle lämnas om ett barn sedan minst är föremål för vård enligt de förutsättningar som anges i 11 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Om ett barn under en hel månad på statens bekostnad får vård på anstalt eller annars kost och bostad, får folkpension i form av barnpension inte utges för den månaden. Sådan förmån får dock alltid utges för tid då barnet är inackorderat vid same- skola. Vidare gäller särskilda bestämmelser om barnet går på special- skola. Folkpensionsförmån för barn vid sådan skola utges, utan hinder av vad som sagts, då barnet vistas utanför skolan. För sådan tid äger bestämmelserna om vårdbidrag i 9 kap. 5 § tredje stycket AFL mot- svarande tillämpning. Barnpension skall enligt de av regeringen föreslagna reglerna utges som en inkomstgrundad förmån. Emellertid är det enligt regeringens uppfattning uppenbart att ett barn även måste vara garanterat en viss miniminivå i händelse av en förälders eller båda föräldrarnas död. Regeringen har därför föreslagit att barnpensionen också skall kompletteras med ett grundskydd. Som framgått tidigare i avsnitt 8.4.1 har regeringen föreslagit att efterlevande barn skall tillförsäkras ett grundläggande skydd genom efterlevandestöd till barn. Genom efterlevandestödet till barn är ett efterlevande barn, så länge det är bosatt i , garanterat en viss försörjning motsvarande av det för året gällande prisbasbeloppet. I det föregående har slagits fast att inkomstgrundad efterlevandepen- sion till vuxna inte bör komma i fråga för minskning för det fall den efterlevande vistas i anstalt. Detta bör gälla även såvitt avser barnpension till efterlevande barn och såvitt avser 25-procentstillägget som skall läggas till övergångsvis utgiven barnpension. Det förhåller sig emellertid annorlunda med efterlevandestödet till barn. Detta är på samma sätt som garantipension till vuxna efterlevande ett grundskydd och skall finansieras genom skattemedel. När det gäller frågan om hur efterlevandestödet till barn skall påverkas av att barnet är intaget i kriminalvårdsanstalt eller på annat sätt är föremål för kommunalt finansierad vård kan konstateras att 11 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd har i huvudsak samma innehåll som bestämmelserna i 10 kap. 2 och 3 §§ AFL. I avvaktan på att den pågående utredningen om översynen av socialför- säkringsersättningar vid institutionsvistelse blir klar, föreslår regeringen att de nuvarande reglerna om rätt till folkpension i form av barnpension i 10 kap. 2 § AFL förs över till den föreslagna lagen om efterlevandepen- sion. Enligt 10 kap. 2 § tredje stycket AFL gäller dock att om ett barn under hel månad på statens bekostnad erhåller vård på anstalt eller annars kost och bostad, får barnpension inte utges för den månaden. Denna regel innebär att ett barn som i en månad påbörjar t.ex. vård på anstalt på en månad inte får någon folkpension i form av barnpension för den månaden medan ett barn som påbörjar vård på anstalt på en månad får ograverad folkpension i form av barnpension för hela månaden. Skäl att i ett anpassat efterlevandepen- sionssystem bibehålla villkoret med kalendermånad föreligger inte. Av rättviseskäl föreslår regeringen i stället att barn, som minst på statens bekostnad erhåller vård på anstalt eller annars kost och logi, inte skall erhålla efterlevandestöd till barn. Vidare föreslår reger- ingen att för det fall efterlevandestödet dras in för del av en kalender- månad skall efterlevandestödet beräknas för till en trettiondel av månadsbeloppet avrundat till närmast krontal. I fråga om elev i specialskola skall, liksom gäller för folkpension, efterlevandestöd till barn få utges utan hinder av vad som ovan före- slagits för tid då eleven vistas utom skolan. För sådan tid föreslår reger- ingen att bestämmelserna i 16 § andra stycket lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall tillämpas på motsvarande sätt. I likhet med vad som angetts avseende reglerna om minskning av garantipension för vuxna efterlevande, kan de föreslagna reglerna om minskning av efterlevandestöd till barn komma att ändras vid en kom- mande beredning av de slutsatser USI kommer fram till. 12.5 Överledanderegler i ett anpassat efterlevandepensionssystem Regeringens förslag: Överledanderegeln i 5 kap. 11 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall avskaffas. Be- stämmelsen skall emellertid efter ikraftträdandet av våra förslag tillämpas vid en beräkning av 90-procentstillägg och garantipension till änkepension, omställningspension respektive särskild efterlevan- depension samt 25-procentstillägg till barnpension i de fall rätten till pension grundar sig på dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet eller såvitt avser särskild efterlevandepension förmånen även be- viljats före ikraftträdandet. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Ut- redningen föreslog emellertid dessutom att överledandereglerna i 2 kap. 6 § lagen (1998:702) om garantipension och 5 kap. 8 § tredje stycket AFL skulle avskaffas för framtiden såvitt avser överledande från efterle- vandepension till garantipension och folkpension i form av ålderspen- sion. Vidare föreslog utredningen att punkten 6 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL skulle avskaffas för fram- tiden. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: I såväl AFL som i lagen om garanti- pension finns bestämmelser som i korthet innebär att den efter- levande vid beräkning av hans eller hennes ålderspension (folkpension eller garantipension) kan få tillgodoräkna sig den avlidnes bosättningstid eller år för vilka pensionspoäng för tilläggspension har tillgodoräknats om det är mer förmånligt för den efterlevande. Utredningen har lämnat förslag om att dessa bestämmelser skall avskaffas för framtiden. Reger- ingen anser emellertid att dessa regler är att hänföra till ålderspensions- regler, varför regeringen avser att lämna förslag härom i samband med att förslag om garantipension till ålderspension för personer födda eller tidigare lämnas till . Enligt nuvarande regler finns även en överledanderegel i 5 kap. 11 § AFL som tar sikte på övergång från förtidspension till efterlevandepen- sion. Om den avlidne för dödsfallet uppbar folkpension i form av hel förtidspension, beräknas efterlevandepensionen på grundval av samma bosättningstid som förtidspensionen, om det är förmånligare. Det kommer inte att finnas ett system där grundskyddet för ålderspension, förtidspension och efterlevandepension är utformat efter i huvudsak identiska principer. Den grundskyddsmodell som enligt antagna riktlinjer skall finnas i ett reformerat förtidspensionssystem skiljer sig från såväl grundskyddet inom ålderspensioneringen som från det grundskydd vi föreslår skall finnas inom efterlevandepensioneringen. Med hänsyn härtill föreslår regeringen att den nuvarande bestämmelsen i 5 kap. 11 § andra stycket AFL avskaffas för framtiden. Bestämmelsen skall emellertid tillämpas även efter ikraftträdandet om den efterlevande uppbär eller därefter beviljas efterlevandepension på grund av ett dödsfall som inträffat före ikraftträdandet. 13 Processuella regler, m.m. 13.1 Ansökan om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, m.m. Regeringens förslag: Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall betalas ut efter ansökan. Ansökan skall göras skriftligen hos den allmänna . Den som vid ikraftträdandet redan beviljats efterlevandepension eller ansökt om efterlevandepension skall inte efter ikraftträdandet inkomma med ny ansökan. Uppbär vid ikraftträdandet den efterlevande särskild efterlevandepension som be- viljats för begränsad tid, får den tid för vilken pensionen skall utges förlängas utan att ansökan har gjorts. Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall utges fr.o.m. den månad då den försäkrade har avlidit eller, om han eller hon vid sin död uppbar förtids- eller ålderspension, fr.o.m. månaden efter den då dödsfallet inträffade. Efterlevandepension till vuxna efterlevande skall inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. Barnpen- sion och efterlevandestöd till barn får betalas ut för längst före ansökningsmånaden. Efterlevandepension som betalats ut för förfluten tid får minskas om för mycket pension felaktigt har betalats ut till annan efterlevande, på grund av att besluten om efterlevandepension inte förelegat . Minskning skall därvid ske med det belopp som överstiger vad som skulle ha betalats ut om beslutet om den förstnämnda efterlevandepensionen förelegat vid utbetalningen av den eller de andra efterlevandepensionerna. Uttag av efterlevandepension får avbrytas genom skriftlig anmälan till den allmänna . Sådan anmälan skall ha kommit in till den allmänna senast månaden före den månad som ändringen avser. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Regeringen föreslår dock att förmånen efterlevandestöd till barn skall föras in i den nu föreslagna nya lagen om efterlevandeförmåner och att denna förmån skall kunna betalas ut för längst före ansök- ningsmånaden. Remissinstanserna: läns allmänna försäkringskassa menar att det inte är försvarbart att ha olika retroaktivitetstid för förmåner som ut- betalas på samma grunder. menar vidare att om grundskyddet i barnpensioneringen skall utgöras av underhållsstöd måste reglerna ändras så att ett barn vars förälder har avlidit kan beviljas under- hållsstöd med samma retroaktivitet som vid barnpension. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall den som önskar efterlevan- depension ansöka om det hos den allmänna hos vilken den efterlevande är inskriven eller skulle ha varit inskriven. Om den efterlevande har beviljats särskild efterlevandepension för en begränsad tid och skall förlängas föreligger emellertid inte krav på an- sökan. Regeringen föreslår att dessa regler skall gälla även i ett anpassat efterlevandepensionssystem. Regeringen föreslår vidare att den som an- tingen beviljats efterlevandepension eller ansökt om efterlevandepension före ikraftträdandet, inte på nytt skall behöva ansöka om förmånen. Inte heller den som vid ikraftträdandet har beviljats särskild efterlevandepen- sion skall vid en senare förlängning på nytt behöva ansöka om sådan förmån. Enligt nuvarande regler i AFL finns vidare en bestämmelse om att för- säkringskassan får betala ut ålderspension och efterlevandepension utan ansökan från den pensionsberättigade om ett statligt eller kommunalt per- sonalpensionsorgan begär det. Någon motsvarande regel har inte införts i det reformerade ålderspensionssystemet. Det saknas enligt regeringens uppfattning skäl att här göra andra överväganden än vad som gjorts inom ramen för den reformerade ålderspensioneringen. Regeringen föreslår således att en regel om utbetalning utan ansökan på sätt som beskrivits inte bör införas i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Efterlevandepension skall enligt nuvarande regler betalas ut fr.o.m. den månad då den försäkrade avlidit eller, om han eller hon vid sin död upp- bar ålderspension eller förtidspension, fr.o.m. månaden efter den då dödsfallet inträffade. Regeringen föreslår att detsamma skall gälla i ett anpassat system för utbetalning av efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn. Enligt nuvarande regler om retroaktiv utbetalning av efterlevandepen- sion gäller att sådan pension inte får betalas ut tillbaka än före ansökningstidpunkten. Möjlighet till viss retroaktiv ut- betalning är nödvändig eftersom efterlevandepension endast utges räknat från dödsfallet. Om möjligheten inte skulle finnas, skulle reglerna innebära att den efterlevande i omedelbar anslutning till döds- fallet skulle vara tvungen att ansöka om efterlevandepension. Barnpension får enligt nuvarande regler betalas ut för längst före ansökningsmånaden. Regeringen finner inte skäl att föreslå att andra regler skall gälla inom den anpassade efterlevandepensioneringen. Regeringen föreslår således att de regler som gäller för ansökan om och utbetalning av efterlevandepension, med undantag för möjligheten till utbetalning efter ansökan av ett statligt eller kommunalt personalpen- sionsorgan, överförs oförändrade till lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Som tidigare framgått i avsnitt 8 har regeringen föreslagit att förmånen efterlevandestöd till barn, som är ett grundskydd och utges till barn när den avlidne föräldern inte tjänat in någon inkomstgrundad pension eller endast låg sådan pension, skall regleras i den nu föreslagna lagen om efterlevandeförmåner. I likhet med vad läns allmänna försäk- ringskassa har anfört, finner regeringen inte skäl att för denna förmån föreslå någon annan regel för retroaktiv utbetalning än den som före- slagits beträffande barnpension. Enligt vårt förslag skall således även efterlevandestöd till barn kunna betalas ut för längst före ansök- ningsmånaden. finns en bestämmelse som innebär att de sammantagna inkomst- grundade efterlevandepensionerna inte får överstiga den ålderspension som den avlidne vid dödsfallet uppbar eller skulle ha uppburit om döds- fallet inte inträffat. Regeringen har, som framgått i avsnitt 8, föreslagit att en motsvarande bestämmelse skall föras in i lagen om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn. Den föreslagna begränsningsregeln innebär att det endast är barnpensionerna som skall minskas om det sam- tidigt utges inkomstgrundad efterlevandepension till vuxna. I denna situation får de sammanlagda barnpensionerna uppgå till högst av efterlevandepensionsunderlaget. Om efterlevandepension be- viljas på grund av dödsfall före skall dagens begräns- ningsregel alltjämt tillämpas. Regeringen anser att nämnda begränsnings- regler skall kunna tillämpas även i fall när en efterlevandepension be- viljas retroaktivt och efterlevandepension till annan efterlevande redan har beviljats. Om det exempelvis har beviljats barnpension till två eller fler barn och omställningspension till efterlevande maka eller make, och det därefter skall beviljas barnpension för ytterligare ett barn skall be- gränsningsregeln kunna tillämpas även i efterhand. Regeringen föreslår därför att avdrag skall kunna ske på en retroaktivt utbetald efterlevande- pension i fall då begränsningsregeln skall tillämpas. I den anpassade efterlevandepensioneringen skall alltså finnas en bestämmelse som inne- bär att efterlevandepension till en efterlevande får minskas om för mycket utbetald efterlevandepension felaktigt har betalats ut till en annan eller andra efterlevande på grund av att besluten inte förelegat . Minskningen skall därvid ske på det belopp som först förfaller till betalning. Med hänsyn bland annat till internationella förhållanden föreslår reger- ingen att uttag av efterlevandepension får avbrytas genom anmälan till den allmänna . Sådan anmälan skall, enligt vårt förslag, göras skriftligen och ha kommit in till den allmänna senast månaden före den månad som ändringen avser. 13.2 Utbetalning av pension och efterlevandestöd till barn Regeringens förslag: Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall betalas ut t.o.m. den månad då rätten till för- månen upphör. Omställningspension, särskild efterlevandepension samt garantipension till sådan pension och 90-procentstillägg samt garantipension till änkepension skall dock utges längst t.o.m. månaden före den då den efterlevande fyller . Om den årliga efterlevandepensionen eller det årliga efterlevande- stödet inte uppgår till mer än skall efterlevandepensio- nen eller efterlevandestödet betalas ut i efterskott en eller om inte särskilda skäl talar emot det. Om en person som är berättigad till efterlevandepension eller efter- levandestöd i väsentlig omfattning fått sin försörjning genom ekono- miskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) utan villkor om åter- betalning, får retroaktivt beviljad efterlevandepension eller efter- levandestöd betalas ut till socialnämnd. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: läns allmänna försäkringskassa anser att en motsvarighet till bestämmelsen i 20 kap. 2 a § AFL bör överföras till lagen om efterlevandepension för att göra det möjligt att betala ut ersättning med skäligt belopp utan betydande dröjsmål. Skälen för regeringens förslag: Pensionsförmåner enligt AFL utges enligt huvudregeln t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlidit eller rätten till förmånen annars upphört. Regeringen föreslår att detta skall gälla även beträffande utbetalning av efterlevandepension i ett an- passat system. Enligt dagens bestämmelser upphör rätten till omställningspension och särskild efterlevandepension senast när den efterlevande fyller eller såvitt avser särskild efterlevandepension om han eller hon tagit ut ålderspension, sådant uttag görs. Motsvarande gäller för folkpension i form av änkepension. Eftersom garantipension till ålderspension kan utges fr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller , föreslår regeringen att omställningspension och särskild efterlevandepension samt garantipension till sådan pension och 90-pro- centstillägg samt garantipension till änkepension inte skall kunna betalas ut än t.o.m. månaden före den då den efterlevande fyller . Skälet till att vi anser att 90-procentstillägget till, i förekommande fall, omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension inte skall utges längre än t.o.m. månaden före det att den efterlevande fyller är att tillägget ersätter den 30-dels beräknade folkpensionen (ersättning för första prisbasbeloppets inkomster). Den kan således sägas utgöra ersättning för en folkpensionsförmån i det anpassade efterlevan- depensionssystemet. I de fall den efterlevande flyttar utomlands skall enligt vårt förslag, på samma sätt som skall gälla beträffande utbetalning av garantipension till ålderspension, garantipension till omställningspension, särskild efter- levandepension och till änkepension samt efterlevandestöd till barn ut- betalning ske t.o.m. den månad då den efterlevande inte längre skall an- ses som bosatt i enligt socialförsäkringslagen (1999:799) (SofL). Pension skall enligt nuvarande regler i AFL i normalfallet betalas ut . En årspension som inte uppgår till mer än skall emellertid betalas ut i efterskott en eller , om inte sär- skilda skäl talar emot det. Detsamma kan efter överenskommelse ske även i annat fall. Motsvarande regel har införts i det reformerade ålders- pensionssystemet. Detsamma föreslår vi skall gälla beträffande utbetal- ning av efterlevandepension och efterlevandestöd i ett anpassat system både såvitt avser förmåner som beviljats såväl före som efter ikraft- trädandet. Enligt nuvarande bestämmelser i har i vissa situationer möjlighet att betala ut pension till en annan person än den pensionsberättigade. Förutsättningarna härför är att den pensionsberät- tigade av sjukdom eller annat skäl är ur stånd att själv ta hand om sin pension. Denna möjlighet har inte förts över till det reformerade ålders- pensionssystemet. Som skäl härför har anförts att den som inte kan ta hand om sin egen pension sannolikt behöver hjälp med att förvalta sin egendom även i andra avseenden och att utbetalning av pensionen till någon av den pensionsberättigades anhöriga skulle kunna leda till att godmansskap eller förvaltarskap inte kommer till stånd trots att det vore sakligt påkallat. Regeringen anser att dessa skäl har bärkraft även när det gäller utbetalning av efterlevandepension. Det är också önskvärt att samma regler gäller beträffande utbetalning av ålderspension och efter- levandepension. När det gäller redan fattade beslut om utbetalning av pension till annan än den pensionsberättigade uppstår frågan om undantag bör göras så att utbetalning i dessa fall kan ske till annan även fortsättningsvis. Under arbetet med det reformerade ålderspensionssystemet konstaterades att möjligheten att betala ut ålderspension till annan sällan används. Efter- som efterlevandepension, till skillnad från ålderspension, oftast betalas ut till yngre personer torde utbetalning av sådan pension till annan användas än mer sällan. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att inte heller för dem som vid ikraftträdandet redan uppbär efterlevandepension skall göras något undantag. Detta förslag kräver dock vissa insatser för att in- formera den pensionsberättigade och den som för dennes räkning uppbär pensionen om nu föreslagen ändring av utbetalningsreglerna.