prop · GN0381 · 2000-01-01 00:00:00 — Exakt vilka forskningsuppgifter forskningsrådet skall ta över kräver vidare överväganden av den organisationskommitté som kommer att tillsättas. Vägledande för kommitténs arbete bör vara att forskningsrådet huvudsakligen skall ansvara för forskning som syftar till långsiktig kunskapsuppbyggnad inom de aktuella områdena, medan svarar för forskning till stöd för sin verksamhet. Rådet skall vid universitet, högskolor och forskningsinstitut stödja högkvalitativ forskning av relevans för berörda samhällssektorer. Rådets viktigaste ansvarsområde skall vara lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning och forskning för en ekologiskt hållbar utveckling. Forskningen skall syfta till att öka kunskaperna om de biologiska naturresurserna och mark- och vattenresurserna, samhällets hållbara nyttjande av naturresurser, samhällsplanering, bygg- och förvaltningsfrågor, boendefrågor samt miljöfrågor. Forskningen skall bidra till sektoriella utvecklingsmål samt skapa samband och samarbete mellan forskningsutövare och användare av forskningsresultat. Forskningen kommer också att vara av stor betydelse för internationellt samarbete inom området. Ansvaret för livsmedelsforskningen respektive skoglig och skogsindustriell forskning bör fördelas mellan forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering och . Denna forskning har en mycket komplex karaktär och omfattar frågeställningar över hela kedjan från råvaruproduktion till konsument eller slutanvändare. Principen för ansvarsfördelningen inom dessa områden bör i huvudsak vara att forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall ha ansvaret för forskning inom kedjan från råvara till initial förädling, medan ansvarsområde fokuseras kring vidareförädling av råvaran. För att säkerställa ett helhetsperspektiv blir samordning av forskningsrådets och aktiviteter och satsningar av central betydelse och dessa båda myndigheter bör ha ett ansvar för att forskningsinsatserna inom skogs- och livsmedelssektorerna, och som finansieras av dessa myndigheter, samordnas. Den forskning som kommer att finansieras av det föreslagna rådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering blir av stor betydelse för kunskapsutvecklingen inom både och verksamhetsområden, men även för främst vad avser skogsbruk, skogsindustri och livsmedelsindustri samt för vad avser arkitektur- och kulturmiljövärden. Framförallt och bör i samråd ansvara för styrning och uppföljning av rådets verksamhet. Det kan vara lämpligt att forskningsrådet får disponera anslag inom flera utgiftsområden. För att skapa en tydlig ansvarsstruktur bör ett departement vara huvudansvarigt för det nya rådet och regeringen anser att forskningsrådet skall inrättas under . Rådets ansvarsområden och uppgifter för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall svara för grundläggande forskning på initiativ av forskare och för program där samhällsrelevansen står i centrum. Rådet skall främja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling och utveckla kunskaperna om de biologiska naturresurserna och mark- och vattenresurserna samt samhällets hållbara nyttjande av dessa resurser. för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall svara för stöd till forskning inom följande områden: - jordbruk, veterinärmedicin, livsmedelsvetenskap, skogsbruk och skogsråvarans initiala förädling, hortikultur, landskapsplanering, fiske, vattenbruk och rennäring, - samhällets omställning till en ekologiskt hållbar utveckling, - naturresursutnyttjande, materialflöden och kretslopp, - samhällsplanering, bygg- och förvaltningsforskning, - miljövård, - naturvård, biologisk mångfald, viltvård, - miljöeffektforskning (problemdimensionerande forskning), ekotoxikologi och miljögifter, - klimatforskning och atmosfärforskning, - samhällsvetenskaplig miljöforskning, styrmedel och livsstil samt viss samhällsvetenskaplig forskning av betydelse för de areella näringarna, - landsbygdsutveckling och - arkitektur- och kulturmiljö. Genom att få ansvaret för lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning och samhällsplanering blir rådet väl ägnat att hantera den mång- och tvärvetenskapliga forskning som behövs till stöd för en hållbar utveckling. för miljö, lantbruk och samhällsplanering bör således ha ett särskilt ansvar för att främja forskning för en hållbar utveckling, tillsammans med andra forskningsfinansiärer. Rådet skall också verka för ökad konkurrenskraft som är förenlig med högt ställda miljökrav inom ovanstående områden. Forskningen kommer att spänna över ett brett område, från molekyler och celler till hela organismer, ekosystem och samhällssystem. Den innefattar exempelvis genteknik, effekter av biologiska processer och biologiska alternativ till kemikalieanvändning på åker och i skog, toxikologisk forskning rörande effekter av kemikalier och miljö- föroreningar i den yttre miljön och dessas inverkan på människors och djurs hälsa samt planering, bygg- och förvaltningsfrågor. Forskningen skall vidare behandla såväl hela produktionskedjor som specifika processer samt alternativ som ger möjligheter till ökad effektivitet både i processer och i användningen av naturresurserna. Forskning om resurs- och energisparande åtgärder med ny teknik, t.ex. bioteknik, ingår. skall genom forskningsinsatser främja en hållbar utveckling baserad på naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Som exempel kan nämnas samhällsplanering sedd ur ett perspektiv av hållbar utveckling. Forskningen skall ge inblick i och förståelse för historiska och kulturella aspekter på utvecklingen av produktionssystem och synsätt rörande miljöutnyttjande och miljöproblem. Rådet skall verka för att genusperspektivet får ett stort genomslag i forskningen. Genusperspektivet berikar forskningen och höjer dess kvalitet. Rådet skall även verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen. En viktig uppgift för rådet blir att stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. skall genom att stödja kritiskt granskande och oberoende forskning ge vetenskaplig grund och handlingsalternativ för politik avseende jord- och skogsbruk, livsmedel, viltvård, fiske, vattenbruk, rennäring samt miljö- och naturvård. skall stödja forskning för att tillgodose samhällets behov av kunskap för att främja den byggda miljöns kvalitet och långsiktiga hållbarhet. Forskningen skall också erbjuda en vetenskaplig grund för internationella förhandlingar och överenskommelser, bl.a. inom EU. En målsättning för forskningsrådet bör vara att det svenska agerandet i internationella sammanhang skall kunna stödja sig på forskningsresultat och forskarkompetens hos inhemsk expertis. Arbetsformer Det nya forskningsrådet måste stödja forskning som uppfyller höga krav på kvalitet och har relevans för de berörda samhällssektorerna. Rådet måste ha interna arbetsformer som underlättar en samlad bedömning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. för miljö, lantbruk och samhällsplanering bör sträva efter dels ett nära samarbete mellan olika discipliner med speciell uppmärksamhet riktad mot möjligheterna att öka mång- och tvärvetenskapliga forskningsinsatser, dels mot ett intensivt internationellt samarbete. En dialog måste föras med olika forskningsråd, forskningsfinansierande myndigheter och andra forskningsfinansiärer för att möjliggöra kraftfulla gemensamma satsningar och undvika att forskningsansatser hamnar i ett vakuum mellan olika finansiärer. Vissa delar av den problemorienterade forskningen kan med fördel organiseras i form av särskilda programområden. Ett exempel på nära samverkan mellan statliga forskningsfinansiärer och näringsliv samt andra aktörer är det samspel i finansieringsfrågor som skett inom ramen för BFR:s arbete. Det är angeläget att denna typ av samverkan kan fortsätta och utvecklas. Det skall ställas höga krav på kunskapskommunikation på det nya forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering. Det handlar inte bara om att kunskaperna skall göras tillgängliga. Forskningsresultat måste även skyndsamt spridas för att de ska kunna påverka samhällsutvecklingen. Detta bör återspeglas i myndighetens arbetssätt. Rådet skall även ha en direkt och aktiv roll att ställa samman resultat från den av rådet finansierade forskningen och delta aktivt för att föra ut kunskaperna till olika målgrupper i samhället. Rådet skall också vara rådgivande i forskningsfrågor åt . Styrelse bör bestå av tretton ledamöter. Sex av ledamöterna, däribland ordföranden, utses av regeringen. Ytterligare sju ledamöter utses av forskarsamhället genom ett förfarande med elektorsval. Ledamöterna utses för en period med möjlighet till förlängning under högst . Regeringen anser att det är angeläget att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. Vid rådet skall finnas en av styrelsen utsedd huvudsekreterare med hög vetenskaplig kompetens. Huvudsekreteraren utses för av maximalt , är föredragande i styrelsen och vetenskapligt ansvarig för forskningsrådets verksamhet. 5.5 En myndighet för forskning och utveckling Regeringens förslag: Kommunikationsforskningsberedningen och skall avvecklas. Regeringens bedömning: En myndighet bör inrättas med uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. FoU- myndigheten bör överta de ansvarsområden som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen och de FoU-finansierande delarna av Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet. FoU- myndigheten bör även överta delar av de ansvarsområden som handhas av . Arbetsgruppernas förslag: Arbetsgruppen för fortsatt beredning av myndighetsstruktur för forskningsfinansiering föreslår att en myndighet för teknisk utveckling, kommunikation och bebyggelse inrättas. Myndigheten skall svara för forskningsstöd som syftar till att ge en god kunskapsbas för tillväxt i svenskt näringsliv och samhälle. Myndigheten övertar uppgifter från Närings- och teknikutvecklingsverkets () avdelning för teknik, Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och () samt () vad gäller arbetsorganisatorisk forskning. Övriga delar av RALF:s verksamhet föreslås övertas av ett forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv. Vissa forskningsstödjande uppgifter vid och , energiforskning som inte är kopplad till övriga uppgifter samt delar av den forskning som finansieras av Rymdstyrelsen överförs till den nya myndigheten. Utredningen om vissa myndigheter har lämnat ett snarlikt förslag. Den huvudsakliga skillnaden mellan förslagen är att Utredningen om vissa myndigheter föreslår att hela ansvarsområdet för skall föras till en ny . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. Landsorganisatonen (LO), (), (), och , är positiva till att inrätta en . Som nämnts under avsnitt 5.3 har dock bl.a. dessa instanser särskilda synpunkter på ansvarsfördelningen vad gäller arbetslivsforskningen. KFB och BFR förordar en delning i en och en myndighet för kommunikation och bebyggelse. Även anser att detta alternativ möjligen kan övervägas. vill inte skilja på teknisk utveckling och innovationspolitik, men kan om mer medel tillförs tänka sig en separat för mer långsiktig FoU. Bl.a. KFB och uttrycker en oro för att den föreslagna myndigheten skall avlägsna sig från behoven i respektive sektor. Värdet av efterfrågestyrning av FoU-verksamheten och en utvecklad samverkan näringsliv - institut - högskola lyfts fram av främst industriföreträdare. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Formerna för finansiering av behovsstyrt forsknings- och utvecklingsarbete (FoU), främst för näringslivets utveckling, har utvecklats genom successiva tillskott och förändringar. Verksamheten, som har omfattat forsknings- och utvecklingsarbete inom främst , FoU inom kommunikationer och transporter inom ramen för KFB samt FoU inom arbetslivs- och arbetsmarknadsområdet inom ramen för , har i huvudsak fungerat väl och bidragit till näringslivets utveckling och välståndsutvecklingen i samhället. Framtidens samhälle ställer dock delvis nya och större krav. Förmågan till innovationer är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt, ekologiskt hållbar utveckling och samhällelig förändring. Denna förmåga beror av en rad omständigheter, t.ex. utbildning, forskning, teknisk utveckling, arbetsorganisation, riskfinansiering av företag, regelverk, och inte minst samhällets infrastruktur för transporter, kommunikationer m.m. Den gemensamma europeiska marknaden ställer också krav på ett effektivt transportsystem. Ett effektivt innovationssystem blir således av allt större betydelse för ekonomisk tillväxt och välståndsutveckling - något som allt fler länder uppmärksammar. Innovationsfrågorna, som berör många olika politikområden, ställer krav på ett fördjupat samarbete också över ämnes- och sektorsgränserna. En effektiv näringspolitik i ett land av storlek ställer också högre krav på möjligheterna att kraftsamla kring särskilt viktiga områden och därmed på möjligheterna till omprioriteringar. De snabba förändringarna i omvärlden skapar ett ökat behov av flexibilitet. Det är viktigt att strukturen för finansiering av forskning kan tillgodose dessa delvis nya krav och att den kan bidra till att kunskap kan kombineras mellan olika arbetsfält och kompetensområden. Ett exempel är samspelet mellan människa, teknik och arbetsorganisation. Ett annat exempel är samspel mellan människa och fordon. Den nya myndigheten kommer i stora drag att överta de ansvarsområden som handhas av KFB samt de FoU-finansierande delarna av NUTEKs verksamhet. Till följd härav avvecklas KFB. Det är viktigt att dra nytta av det försprång har vad gäller utveckling och användning av modern informationsteknik (IT) i produktionsprocesser och tjänsteutformning. Den nya myndigheten får som en högst angelägen uppgift att kraftsamla, utveckla och fokusera på insatser inom IT-området. Även delar av förs till den nya FoU- myndigheten. och () stöder inom sina respektive ansvarsområden forskning och utvecklingsarbete som berör viktiga aspekter av människors livsvillkor. ansvarar för FoU som rör arbetslivet medan SFR ansvarar för forskning kring barn och familj, handikapp, äldreforskning, folkhälsa, m.m. Inom de båda rådens ansvarsområden finns forskningsområden och samhällsfrågor som har ett starkt samband med varandra. Delar av RALF:s nuvarande verksamhet överförs således till det föreslagna forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. (), som är en FoU-utförande myndighet, berörs inte av regeringens förslag. Regeringen vill emellertid i detta sammanhang framhålla att med sin regionala organisation har en viktig roll att fylla avseende utvecklingen av arbetslivsfrågorna mot nya framtidsinriktade områden. lämnas utanför och förblir även fortsättningsvis en separat myndighet. Regeringen anser att det är angeläget att organisatoriskt hålla samman energiforskningen med övriga delar av energimyndighetens verksamhet eftersom forsknings- och utvecklingsarbetet utgör ett viktigt underlag för och stöd i myndighetens arbete. Även Rymdstyrelsen lämnas utanför den nya myndigheten och förblir därmed en separat myndighet. En med ett ansvarsområde som sträcker sig över flera delsektorer innebär ökade möjligheter att arbeta över disciplin- och sektorsgränser och att kraftsamla inom viktiga områden. ges större utrymme att arbeta flexibelt över tiden och bättre förutsättningar att utnyttja synergier mellan skilda verksamheter. Potentialen illustreras av att det finns många och breda samarbetsytor mellan de myndigheter som hanterar motsvarande verksamhet. Skapandet av en innebär vidare effektiviseringar genom att kontakter gentemot forskare och avnämare förenklas. En del i förenklingen är att antalet aktörer för samfinansiering minskar, vilket underlättar för forskare vid universitet och högskolor och forskningsinstitut i kontakterna med myndigheten. kan det effektivisera administrationen av verksamheten. En sammanslagen myndighet blir även en mer kraftfull aktör av större intresse för omvärlden att samverka med. En förutsättning för att denna potential skall kunna tas till vara är dock att samarbetet utvecklas med andra myndigheter, företag och andra berörda inom respektive sektor. Detta gäller inte minst arbetsmarknadens parter. Deltagande i internationellt forskningssamarbete blir allt viktigare för sektorsforskningen. Bildandet av en stor aktör kan förbättra förutsättningar att påverka EU-arbetets inriktning inom för viktiga forskningsområden såsom IT- och tillväxtprogrammen. Myndighetens ansvarsområde Den nya , som inrättas under , har till uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd FoU till stöd för det svenska innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten skall omfatta stöd till FoU inom bl. a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, ett utvecklande arbetsliv, regelverk etc. Verksamheten skall svara såväl mot näringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov. Områdena informationsteknologi och IT-tillämpning kommer att vara särskilt betydelsefulla. Myndigheten skall enligt regeringens förslag ges ett brett ansvar som sträcker sig över skilda vetenskapliga discipliner och som svarar mot många olika avnämares behov. Det handlar om teknisk forskning och utveckling, vars roll i innovationssystemet är helt uppenbar. Det handlar också om viktiga forskningsområden som KFB har ansvarat för vad gäller bl.a. trafiksäkerhet och de handikappades trafiksituation. Områden nära länkade till en hållbar utveckling och tillväxt och områden som utgör stödfunktioner i ett effektivt innovationssystem har även stor betydelse i detta sammanhang. Exempel på sådana områden är funktionella regelverk och ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Den FoU inom arbetsliv- och arbetsmarknadsområdet som bedrivs med stöd av innefattar kunskapsområden av betydelse ur ett innovationsperspektiv och för en hållbar utveckling och tillväxt. Exempel på sådana områden är forskning och utveckling kring ledarskap och lärande, delar av forskning om arbetsmiljö och arbetsmarknad samt FoU kring arbetsorganisation som analyserar växelspelet mellan människa, organisation och teknik. Denna forskning genererar kunskaper av betydelse för utvecklingen mot ett arbetsliv präglat av dynamik och innovationsförmåga. Det är mot denna bakgrund som regeringen föreslår att delar av forskningen inom RALF:s ansvarsområde förs till den nya . bör och forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv utveckla former för informationsutbyte och samverkan inom arbetslivsforskningen. Regeringen förutsätter att uppdelningen mellan myndigheter inte utgör hinder för ett tvärvetenskapligt synsätt på de forskningsuppgifter som hänförs till respektive myndighet. Myndigheterna måste gemensamt överblicka kunskapsutvecklingen i frågor som rör arbetslivets utveckling och fortlöpande fånga upp nya kunskapsbehov och nya forskningsfält. Kunskapsuppbyggnaden inom arbetslivsområdet bör gynnas av en samverkan där olika perspektiv och utgångspunkter för forskningen kan berika varandra. Enligt regeringens bedömning bör både rådet för sociala frågor och arbetsliv och ges ett brett och framtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i arbetslivsfrågor. Det bör dock vila på den organisationskommitté som regeringen avser att tillsätta i samband med bildandet av de nya myndigheterna att precisera ansvarsfördelningen. En särskild fråga gäller hur ansvaret för livsmedelsforskningen respektive den skogliga och skogsindustriella forskningen bör fördelas mellan forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering och . Denna forskning har en mycket komplex karaktär och omfattar frågeställningar över hela kedjan från råvaruproduktion till konsument eller slutanvändare. Principen för ansvarsfördelningen bör i huvudsak vara att forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall ha ansvaret för forskning inom kedjan från råvara till initial förädling medan ansvarsområde fokuseras kring vidareförädling av råvaran. För att säkerställa ett helhetsperspektiv blir samordning av forskningsrådets och FoU- myndighetens aktiviteter och satsningar av central betydelse och dessa båda myndigheter bör ha ett ansvar för att forskningsinsatserna inom skogs- och livsmedelssektorerna, och som finansieras av dessa båda myndigheter, samordnas. huvudsakliga ansvarsområden föreslås vara: att finansiera forsknings-, utvecklings-, och demonstrationsverksamhet som svarar mot behov inom såväl näringslivet som vissa andra delar av samhället för att uppnå de mål som statsmakterna har fastställt för berörda sektorer, bl.a. kommunikationssektorn. I detta arbete skall myndigheten på egen hand, och i relevanta fall tillsammans med andra forskningsfinansiärer, ta fram forskningsprogram som speglar angelägna forsknings- och utvecklingsbehov inom myndighetens ansvarsområde, att utveckla och stärka samarbetet mellan högskolan, industriforskningsinstituten och näringslivet, att särskilt stödja små och medelstora företags kunskapsförsörjning, att stimulera ett ökat svenskt deltagande för vissa forskningsteman inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling, att svara för utvärdering och vidareutveckling av processen Teknisk Framsyn, att utveckla FoU-program inom IT-området, att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas, bl.a. genom med näringslivet samfinansierade FoU-projekt. I detta arbete skall myndigheten nära samverka med företag, myndigheter och andra relevanta aktörer. Myndigheten skall kunna finansiera såväl kortare projekt som mer långsiktig finansiering. Sådana medel skall bl.a. syfta till att långsiktigt bygga upp och bibehålla kompetens. När det gäller utveckling av industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet skall myndigheten samverka med , som bl.a. har till uppgift att främja en ändamålsenlig struktur för industriforskningsinstituten. Den transport- och kommunikationsforskning som bedrivs av KFB kommer fortsatt att vara av strategisk betydelse. I en allt mer internationaliserad ekonomi är effektiva och långsiktigt hållbara transporter avgörande för att fullt ut skall kunna dra nytta av den potential som den gemensamma europeiska marknaden och som den globala handeln erbjuder. Vidare är det viktigt att bedriva FoU som också analyserar IT-utvecklingen ur ett bredare samhällsperspektiv. Näringsliv, myndigheter och organisationer förutsätts naturligtvis även fortsättningsvis finansiera forsknings- och utvecklingsarbete direkt kopplat till den egna verksamhetens utveckling. Det faktum att andra myndigheter har ett ansvar för att en tillfredsställande utvecklingsverksamhet kommer till stånd inom respektive område bör dock inte hindra den nya från att bidra till finansiering av projekt även inom dessa områden. Två myndigheter, och , har ett sektorsansvar för forskning inom sina respektive områden. De har givits uppdraget att finansiera forskning till gagn också för andra delar av transportsystemet än det egna direkta verksamhetsområdet. Detta ansvar föreslås ligga kvar på dessa myndigheter. I samband med översynen av respektive organisationer skall dessa myndigheters ansvar för FoU-frågor analyseras. För att samla resurser till slagkraftiga och gränsöverskridande insatser är det viktigt att de olika forskningsfinansierande myndigheterna även fortsättningsvis samverkar kring gemensamma forskningsprogram. Uppgifter och arbetssätt verksamhet skall på bästa sätt bidra till att försörja näringslivet och relevanta sektorer med kunskap samt till att bygga upp och utveckla ett modernt och effektivt innovationssystem som främjar en hållbar utveckling och tillväxt. Myndigheten ska utveckla ett arbetssätt som kan hantera de skilda behov som olika FoU-områden har. För att förverkliga denna ambition krävs att: