prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Syftet med studien är att kartlägga yttre resursmässiga förutsättningar som har betydelse för skolornas resultat. Centrala frågeställningar har varit om den svenska skolan har en kompensatorisk resursfördelning och om resursfördelningen i så fall har betydelse för resultatet på skolnivå. Studien omfattar 900 kommunala grundskolor och drygt 92 000 elever som avslutat år 9 i dessa skolor /95. konstaterar att resurser betyder olika mycket för skolor med olika förutsättningar. Enligt undersökningen finns det en positiv renodlad effekt av lärarresurserna på resultatet. Den renodlade effekten är av större betydelse för skolor med sämre förutsättningar. Det konstateras också att resursernas storlek kan förbättra elevernas förutsättningar i skolan men inte fullt ut kompensera dem. Undersökningen finner att oavsett kön och föräldrarnas utbildningsnivå är det negativt för en elevs betygsutfall att vara första generationens invandrare jämfört med att inte ha utländsk bakgrund. När det gäller andra generationens invandrare föreligger det egentligen inte någon skillnad i medelbetyg mellan dessa och de elever som inte har någon utländsk bakgrund om hänsyn tas till elevens kön och föräldrarnas utbildningsbakgrund. Eftersom medelbetyget inte tar hänsyn till eventuellt saknade betyg kan skillnaderna i praktiken vara större än vad analysen visar. Ämnesproven i svenska, matematik och engelska för år 9, som är obligatoriska och ingår i det nationella provsystemet genomfördes första gången . Syftet med proven är att de skall konkretisera kursplanens mål och stödja en likvärdig betygssättning. Enligt provresultaten uppnådde av eleverna målen i svenska, dvs. motsvarande betyget godkänd eller mer. I matematik uppnådde målen och i engelska . Preliminära siffror från visar att av eleverna nått målen i ämnesproven i svenska och engelska. fick ungefär hälften av eleverna något av betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd. I ämnesproven i matematik uppnådde målen. Detta är ett något sämre resultat än 1998, vilket även gäller engelska. Flickorna hade ett något högre provbetyg i svenska och engelska än pojkarna. I matematik var betygsfördelningen i provresultaten relativt likartad mellan könen. Elever födda i vars föräldrar är födda utomlands klarade sig bättre än elever födda utomlands, men sämre än elever med svensk bakgrund. Det är stora skillnader i graden av måluppfyllelse mellan skolorna. Elever i fristående skolor har högre provbetyg än elever i kommunala skolor. Ju högre utbildning elevernas föräldrar har desto högre provbetyg presterar eleverna. Specialskolan Andelen elever i behov av särskilt stöd i specialskolan är stort och av flera av skolornas årsredovisningar framgår att uppemot 20 av eleverna har omfattande svårigheter att uppnå målen för utbildningen. i skolan () bedömer de av skolorna lämnade uppgifterna som allvarliga, vilket är en bedömning som regeringen delar. I propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105), som regeringen överlämnat till , redovisas regeringens bedömning av vilka insatser som behöver göras för att öka måluppfyllelsen i specialskolan för döva och hörselskadade. Särskolan Antalet elever i särskolan har ökat successivt . Ökningen bedöms ha flera orsaker. Målen i läroplanen har tydliggjorts som skolformen blivit mer tillgänglig sedan kommunerna övertog huvudmannaskapet. Förändringar av antalet elever bör noga följas och utvärderas. har redovisat sina prioriteringar och planerade insatser i syfte att öka tillsyn, uppföljning och utvärdering av särskolan. I rapporten diskuteras olika faktorer som påverkar kvaliteten i särskolan och de insatser som verket ämnar att göra. redovisade verket en uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över val av skolform för utvecklingsstörda barn. Regeringen avser att ta initiativ med anledning av dessa redovisningar. Gymnasieskolan Det är en större andel av en årskull som slutför gymnasieskolan än som över huvud taget togs in i gymnasieskolan . Därtill har alla gymnasieutbildningar, inklusive yrkesutbildningarna, blivit treåriga. Gymnasieskolan har genomgått en kvalitetshöjning på så sätt att alla elever, främst elever på yrkesutbildningarna, nu får en bredare utbildning som bl.a. inkluderar en gemensam kärna av kurser i allmänna ämnen. Därigenom ger den svenska gymnasieskolan en utbildning som både skall ge djup och bredd. Av de elever på nationellt program som började gymnasieskolan erhöll slutbetyg . Av de elever som började året innan erhöll slutbetyg . hade denna siffra stigit till . Spridningen är stor mellan olika program. Högst andel slutbetyg hade elever från naturvetenskapsprogrammet, för dem som började var det , året innan och . Lägst andel av de som började , , hade elever på yrkestekniska program. Spridningen är även beroende av om eleverna kommer direkt från eller ej, om eleverna är födda i eller utomlands samt vilken utbildningsbakgrund föräldrarna har. I gruppen elever födda i utlandet är det en låg andel som fullföljt gymnasieskolan inom tre eller . Av de elever som fick slutbetyg uppfyllde kraven på grundläggande behörighet för högskolestudier. Övergången från gymnasieskolan till högskolan har ökat påtagligt . Variationen i övergångsfrekvens är stor mellan enskilda kommuner. En andra utvärdering av gymnasieprogrammen har genomförts av . Studien bygger på uppgifter från 41 skolor fördelade över fem gymnasieprogram: estetiska programmet, handels- och administrationsprogrammet, hotell- och restaurangprogrammet, livsmedelsprogrammet samt samhällsvetenskapsprogrammet. Utvärderingen bekräftar att programmen med yrkesämnen har svårigheter att förnya sitt innehåll i takt med de förändringar som sker på arbetsmarknaden och i omvärlden i övrigt. I naturvetenskapsprogrammet och samhällsveten- skapsprogrammet finns svårigheter att sätta in programmens olika ämnen och kurser i ett för eleverna meningsfullt sammanhang. 7.3.3 Vuxenutbildningen Den vuxenutbildning som bedrivs inom utgiftsområdet omfattar den kommunala vuxenutbildningen inklusive , vuxenutbildning för utvecklingsstörda, svenskundervisning för invandrare, statens skolor för vuxna samt eftergymnasial yrkesutbildning. Den kommunala vuxenutbildningen och Den gymnasiala vuxenutbildningen omfattar dels den kommunalt finansierade vuxenutbildningen, dels den statliga satsningen . Målen för vuxenutbildningen är att ge vuxna tillfälle att utifrån individuella önskemål komplettera sin utbildning för att stärka individen för arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Målen för är att höja utbildningsnivån och därigenom bidra till ökad sysselsättning, tillväxt och minskad arbetslöshet. Målgruppen för är i första hand arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasieutbildning. Målgruppen för den kommunalt finansierade vuxenutbildningen är i första hand de som har störst behov av utbildning. Enligt uppföljningar var det totala antalet studerande inom vuxenutbildning 316 698 under /98. Den gymnasiala vuxenutbildningen har ökat kraftigt som en följd av . Antalet utbildningsanordnare har ökat. anordnades av det totala utbildningsutbudet inom vuxenutbildning av andra utbildningsanordnare än kommun och landsting och var andelen . Verksamheten fördelas på kurser i allmänna ämnen , kurser i yrkesämnen och orienteringskurser . Andelen yrkesutbildning har ökat kraftigt sedan startade och har fortsatt att öka. Det är främst inom områdena data och omvårdnad som de yrkesinriktade kurserna återfinns. Ämnesgruppen övriga kurser, som framför allt innehåller yrkesinriktade ämnen ökade från hösten . Datakunskap, matematik och svenska/svenska som andraspråk var i likhet med de tre enskilt största ämnena i gymnasial vuxenutbildning, inklusive , . Andelen lokala kurser har fortsatt att öka inom den gymnasiala vuxenutbildningen. var andelen och hade den ökat till , vilket kan tyda på att vuxenutbildningen i högre grad har anpassat sig till regionala och lokala behov. En sammanställning av svaren på en enkät från till kommunerna visar att kommunerna har genomfört verksamhet motsvarande 147 000 heltidsplatser inom vuxenutbildning inklusive . De studerandes utbildningsbakgrund varierar. har andelen med högst tvåårig gymnasieutbildning successivt ökat. var andelen jämfört . Detta tyder på att de prioriterade målgrupperna nås i högre utsträckning ju pågått. Av deltagarna var i genomsnitt män. Största andelen män finns i storstäderna, . I glesbygdskommuner var andelen . var av kursdeltagarna , en ökning jämfört med . I genomsnitt var av kursdeltagarna utlandsfödda. Den grundläggande vuxenutbildningens andel av den totala kommunala vuxenutbildningen har minskat men det finns stora variationer mellan kommunerna. deltog av det totala antalet studerande i vuxenutbildning i grundläggande vuxen-utbildning. hade andelen studerande på grundläggande nivå sjunkit till , vilket tyder på att ökningen av vuxenutbildningen praktiskt taget uteslutande skett på gymnasial nivå. Utvecklingen inom har mötts av ett mycket stort intresse både hos målgrupperna för satsningen - dvs. i första hand arbetslösa vuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasieutbildning - och i kommunerna. Tillströmningen av sökande har varit mycket stor, vilket både rapporter från kommunerna och ansökningarna om studiestöd visat. Den l övertog ansvaret för att leda och följa arbetet med . I uppdraget ingår bl.a. att följa och halvårsvis rapportera om . nr 4, som bygger på preliminära uppgifter, visar också att det var en fortsatt ökning av antalet studerande. Verksamheten motsvarade 144 630 heltidsplatser i den gymnasiala vuxenutbildningen, varav 107 630 inom ramen för det statliga stödet till . visar att de flesta kommuner har ökat sin verksamhet medan några har minskat järmfört med . Den största ökningen har skett i storstäder, , som landsbygdskommuner minskat mest. Andelen kvinnor i vuxenutbildning har varit dubbelt så stor som andelen män, men minskade något mellan och . (dir. 1995:67, 1996:71, 1997:104) lämnade ett delbetänkande, Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39), till regeringen . Av betänkandet framgår att utvärderingarna visar att deltagare i och särskilt personer som studerar med det särskilda studiestödet UBS väl svarar mot de åsyftade målgrupperna. Det gäller både ålder och utbildningsbakgrund liksom andelen invandrare och människor med funktionshinder. En utvärdering som utförts på uppdrag av visar att av de grupper som började studera i hade nästan hälften fått arbete . En dryg tredjedel hade fortsatt att studera, varav knappt hälften på högskolenivå. En knapp femtedel var arbetslösa. Kommittén bedömer att kommunerna bör satsa på regionala kontakter och att de regionala tillväxtavtalen och kompetensråden bör utgöra en plattform för en mer heltäckande utbildningsplanering. Ett eftersatt område som kommittén pekar på är forskning samt spridning av forskningsresultat avseende vuxenutbildning och livslångt lärande. För att få ett bredare och internationellt perspektiv på de svenska reformerna avseende vuxenutbildning har inbjudit ett forskarlag av internationella experter att studera utvecklingen i och komma med synpunkter på strategival för framtidens vuxenutbildningsutbildningspolitik. kommer experterna att lägga fram en rapport. I en särskild del av betänkandet redovisas de rättigheter studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen har samt vilket ansvar kommuner och myndigheter har för att vuxenutbildningen görs tillgänglig för människor med funktionshinder. För att bredda diskussionen om vuxenutbildningens framtid har , och gemensamt inbjudit kommunalpolitiker och personer som arbetar med vuxenutbildning till fyra rikstäckande konferenser . Regeringen fördelade medel för uppsökande verksamhet m.m. för till LO, TCO, , , SFR samt LEDARNA. begärde i samband med behandlingen av budgetpropositionen för att regeringen skulle återkomma till med en mer utförlig rapport om hur medlen har använts. Regeringen har mot bakgrund av detta gett en särskild utredare i uppdrag att granska och värdera genomförandet och effekten av det statliga stödet och . Utredarens slutsatser kommenteras under anslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Regeringens bedömning är att de fackliga organisationerna medverkar till att motivera och rekrytera kortutbildade bl.a. som ett resultat av de särskilda medlen för uppsökande verksamhet. I samband med ekonomiska vår proposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) beslutade om vissa förändringar av den tidigare planerade utbyggnaden av . Beslutet innebär att volymen i har reducerats något men att den i stort sett skall ligga kvar på samma nivå som under hela satsningen fram till och med . Regeringen avser att återkomma till efter det att underlag lämnats av den parlamentariska om perioden . Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Sedan särvux /93 övergick till kommunalt huvudmannaskap har antalet studerande ökat stadigt. deltog totalt 4 137 elever. De allra flesta, dvs. , studerade på grundsärskolenivå, studerade på träningsskolenivå och på gymnasiesärskolenivå. Majoriteten av eleverna återfinns i åldersspannet 30 oavsett vilken av de tre nivåerna de studerar på. har på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av särvux. Av rapporten utvärdering av särvux (Dnr 96:565) framgår att det föreligger ett behov av översyn av särvux främst vad gäller antalet platser, gruppstorlek och den tid som de studerande befinner sig i utbildning. Svenska för invandrare Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) kulminerade under /95, då bl.a. ett stort antal flyktingar från det blivit kommunplacerade. Från detta läsår till /98 har elevantalet minskat med och uppgick för /98 till 35 746. Av de deltagare som påbörjade sfi-studierna /98 hade uppnått sfi-nivån redan under samma läsår och fortsatte sina sfi-studier. Kommunernas totala kostnader för sfi var år , vilket var lägre än i löpande priser. Kompletterande skolor Fristående skolor på gymnasial eller eftergymnasial nivå kan ställas under statlig tillsyn som kompletterande skolor. hade 125 skolor ställts under statlig tillsyn. Av dessa erhöll 42 skolor statsbidrag och berättigade till studiestöd för eleverna medan ytterligare 22 skolor enbart berättigade till studiestöd. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) föreslagit att beslutanderätten skall föras över till beträffande statlig tillsyn och statsbidrag för kompletterande utbildningar samt att förslaget skall träda i kraft från . Påbyggnadsutbildningar Påbyggnadsutbildningarna syftar enligt skollagen till att ge vuxna en sådan utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. /98 deltog 8 381 studerande i påbyggnadsutbildningar. 1998 hade 537 registrerade påbyggnadsutbildningar. Behovet av översyn av påbyggnadsutbildningarna har ökat i takt med arbetslivets förändringar. Regeringen beslutade om nya regler för fördelning av riksrekryterande platser som kan ge rätt till interkommunal ersättning. Detta innebär att beslutar om tilldelning av platser efter ansökan från kommunerna. I samband med att regeringen utarbetar ett förslag till dimensionering och organisation av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna är det naturligt att påbyggnadsutbildningarna också behandlas. Regeringen föreslår en ändring av skollagen vad gäller reglerna för interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Se övriga frågor punkt 4.5.1. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (KY) leds av kommittén för kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén ansvarar för tillsyn och uppföljning av verksamheten samt för att en fristående utvärdering av verksamheten kommer till stånd. Kommittén har träffat avtal om utvärdering av verksamheten och en rapport från denna skall lämnas . Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande senast . Målet med verksamheten är att pröva nya eftergymnasiala utbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare. Utbildningen skall förena praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Företrädare från arbetslivet utgör en majoritet i ledningsgruppen för varje utbildning för att säkerställa att utbildningarna är anpassade till arbetsmarknadens behov på såväl kortare som . påbörjade totalt omkring 4 500 personer en utbildning inom KY och finns drygt 200 olika KY- utbildningar fördelade på 14 branschområden. Antalet anordnare av kvalificerad yrkesutbildning har tredubblats sedan starten 1998 uppgå till närmare 140. Intresset från såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort. Till de ansökningstillfällen som genomförts har långt fler ansökningar inkommit än vad kommittén har haft resurser att fördela. antogs drygt 5 200 nya elever, varav ungefär hälften utgjordes av kvinnliga studerande. Av de 1 200 studerande som t.o.m. avslutat sin utbildning hade löfte om anställning , närmare hälften har fått arbete på ett företag som medverkat i lärande i arbete. I samband med tillsyn och uppföljning görs bl.a. skriftliga studerandeenkäter. Sammanställningar av studerandeenkäterna, drygt 1 200, visar att de studerande överlag är nöjda med utbildningarna. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) har försöksverksamheten utökats till att omfatta 12 000 platser som försöksverksamheten förlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet och återkommer till i frågan . Statens skolor för vuxna Målet för Statens skolor för vuxna i (SSVN) och (SSVH) är att öka tillgängligheten av vuxenutbildning genom att erbjuda och utveckla motsvarande vuxenutbildning i form av distansutbildning. Antalet kursdeltagare var närmare 30 000, vilket är en ökning med . Ökningen kan huvudsakligen förklaras med den stora tillströmningen till . Skolorna har arbetat med olika projekt för att stimulera kommunerna att utveckla metoder och funktioner för distansutbildning. SSV-skolorna spelar en allt större roll i kommunernas strävan efter att öka tillgängligheten av vuxenutbildning. 7.3.4 Internationalisering i förskolan, skolan och vuxenutbildningen Regeringen har i utvecklingsplanen (skr. 1998/99:121) redovisat sin syn på internationaliseringen i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Av utvecklingsplanen framgår att det internationella perspektivet finns uttryckt i läroplanerna för alla skolformer liksom i läroplanen för förskolan. EU-samarbetet EU:s utbildningsprogram som beskrivits i inledningen ger elever, lärare och skolor stora möjligheter att på olika sätt arbeta med internationalisering, särskilt inom ramen för skolprogrammet Comenius och språkprogrammet Lingua. Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling ansvarar för genomförandet av programmen i . Utbildningsområdet har haft en viktig roll också i det europeiska arbetet med en gemensam sysselsättningspolitik. Bland annat på svenskt initiativ har det livslånga lärandet lyfts fram som ett viktigt instrument för ökad sysselsättning och tillväxt. I den svenska nationella handlingsplanen för sysselsättning spelar regeringens insatser för att förstärka kvaliteten i och insatserna för att förnya gymnasieskolan en viktig roll tillsammans med satsningen på och försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (KY). lade fram ett förslag om att inrätta ett europeiskt skoldatanätverk i samarbete med Europeiska kommissionen. Syftet är att öka nyttan i de nationella nätverken samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för tjänster som alla kan dra nytta av. EU-länderna, och samarbetar inom det specialpedagogiska området i for Development in Special Needs Education. Syftet är att uppmuntra och främja forskning och utvecklingsarbete samt samla in och distribuera ny information och forskningsresultat. Nordiskt skolsamarbete Utbildningssamarbetet inom , som främst bedrivs inom ramen för , syftar till att stärka den nordiska dimensionen i utbildningen samt främja utbyten mellan länderna för att öka kunskaperna om nordisk kultur och nordiska språk. Ett påtagligt resultat av det nordiska samarbetet är avtalet på gymnasieområdet. Detta avtal innebär att elever i har rätt att gå en gymnasieutbildning i ett annat nordiskt land. Nästan 200 svenska elever har gått i ett annat nordiskt lands gymnasie-skola. I svenska gymnasieskolor finns elever från varje nordiskt land, de flesta från och . Gymnasieelever kan delta i utbytesprogram som syftar till att utveckla kunskaperna i skolan om nordisk kultur och stärka färdigheterna i de nordiska språken. Nordiskt samarbete pågår även när det gäller informationstekniken i utbildning och forskning. Ett nordiskt skoldatanät, , drivs dessutom i syfte bl.a. att kunna sprida information om olika projekt. I den nordiska skolsamverkan har länderna bl.a. arbetat med nätverksprojekt för undervisningen av elever med små och sällan förekommande handikapp. har genom ansvarat för IT och specialundervisning. Projektet har byggt upp ett virtuellt , NordSpes, som skall ses som en del i det nordiska skoldatanätet. På vuxenutbildnings- och folkbildningsområdet bedrivs det nordiska samarbetet främst genom utvecklingsprojekt och kompetensutveckling för personal inom området. Övrigt internationellt samarbete För att stimulera språkundervisning har bedrivit olika språkprojekt som handlar om metoder och undervisning i främmande språk, bl.a. utveckling av läroplaner och kursplaner. För del har detta bl.a. påverkat utformningen av kursplanerna i moderna språk. har fr.o.m. anslutit sig till det centrum för spridning av arbete på språkområdet som upprättats i i . Inom kommer på förslag av språkprojekten att bli Språkens år vilket betyder att moderna språk kommer att uppmärksammas. har också engagerat sig i frågor om utbildning för demokratiskt medborgarskap och projekt som stärker den europeiska dimensionen. Ett tusental lärare och lärarutbildare i medlemsländerna får möjlighet att med hjälp av stipendier fortbilda sig utomlands. är för utbildning, vetenskap, kultur och medier. deltar på ministernivå i arbete med att främja vuxnas möjligheter till lärande. För att på skolnivå stödja utbildning för internationell förståelse och fredligt samarbete finns (). Projektets två syften är att pröva nya former för att utveckla undervisning i internationell förståelse och att underlätta utbyte av information och kontakter mellan lärare och elever i olika länder. I finns ca 10 ASP-skolor. Inom ramen för har ett nätverk bildats mellan skolor i länderna runt . Syftet är att öka elevernas medvetande om miljöproblem i . Ca 70 svenska skolor deltar i nätverket. Utbildningssamarbetet i främjar ett vidgat internationellt perspektiv på svensk förskola och skola. Organisationen publicerar i nära samarbete med medlemsländerna ett relativt stort antal rapporter som berör viktiga aspekter av den nationella skolutvecklingen. En central del av arbete på utbildningsområdet gäller utvecklingen av för samtliga medlemsländer gemensamma indikatorer. har deltagit i en rad olika projekt som syftar till att stödja kvalitetsutvecklingen i de nationella skolsystemen. startade projektet and Care Policy (ECEC). Förutom de nordiska länderna deltar sju europeiska länder samt . Syftet med projektet är att förse medlemsländerna inom med information, baserad på olika länders policy och erfarenheter inom barnomsorgsområdet som underlag för planering och utveckling. I en sammanfattande slutrapport, som utarbetas inom , skall en jämförande värderande analys göras av de tolv ländernas barnomsorg. har också deltagit i projektet from Initial Education to Working Life, som har undersökt övergången mellan utbildning och arbetsliv i ett antal OECD- länder. har granskat och analyserat ett antal länder i detta avseende. Projektet avslutas med en konferens .