prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — I fall att sådana förhandlingar inleds kan omfördelning av medel från anslaget D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området till detta anslag aktualiseras för att täcka ökade kostnader till följd av behov av utvidgat stöd från FOA:s sida. Regeringen återkommer i så fall till i denna fråga. Tabell 15.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 11 080 Pris- och löneomräkning 97 Förslag 2000 11 177 För budgetåren 2001 och 2002 kan eventuellt en viss ökning av anslaget komma att krävas om förhandlingar då pågår i CD om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Tabell 15.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 10 216 2000 Förslag 11 511 2001 Beräknat 10 507 2002 Beräknat 10 717 Utrikespolitiska Institutets (UI) del av effektmålet inom utgiftsområde 5 är att främja intresset för internationella frågor samt öka kunskapen om detta ämne genom forskning och information till allmänheten. Regeringens överväganden Resultatbedömning UI:s information genom publikationer (5 tidsskrifter, internet), konferenser (6 st större ) och seminarier/föredrag (c:a 40) m.m. riktade till en bred svensk allmänhet fyller en viktig funktion genom att främja intresset och kunskapen kring utrikespolitiska frågor. UI:s forskning (forskningsrapporter och stöd till doktorsavhandlingar; 4 permanenta forskare, 2 gästforskare och 8 forskare med arbetsplats på UI) har tilldragit sig stort intresse och utgör basen för den breda informationsverksamheten. Ämnesmässigt är det särskilt , , samt nedrustning som stått i fokus för institutets verksamhet. Effekterna av UI:s verksamhet kan uttryckas i det ökande intresset för bl.a. UI:s konferens- och forskningsverksamhet på Europaområdet. Institutets bidrag till att fördjupa förståelsen för EU och det svenska EU-medlemskapet kan, hur svåruppskattat det än må vara, särskilt framhållas. Allmänt sett är UI:s verksamhet svår att överskatta i ett samhälle präglat av ökad grad av internationalisering och ökad medvetenhet om utrikespolitiska och internationella frågor. Det står klart att UI:s verksamhet främjat intresset för internationella frågor samt ökat kunskapen om detta ämne. UI:s verksamhet har i gått med betydande underskott som endast kunnat täckas av reserverade medel och eget kapital. Dessa medel är i det närmaste uttömda. UI ansöker därför om en höjning av regeringens grundbidrag för verksamheten med för . Det sökta resurstillskottet innebär möjligheten att behålla 4-5 tjänster (Institutet hade 41 anställda). Det kan konstateras att UI med stort allvar och med stor öppenhet för förändringar tagit sig an uppgiften med att komma till rätta med underskotten. UI:s finansiella situation måste dock bedömas som mycket svår. Regeringen bedömer att kortsiktiga lösningar, som t. ex. en avveckling av någon av verksamhetsgrenarna, skulle innebära stora risker för UI:s verksamhet i av ökande intresse. Regeringen stödjer de långsiktiga riktlinjer för utvecklingsarbetet som f.n. håller på att utvecklas inom UI. Särskilt positivt ser regeringen på UI:s betoning på att stärka forskningen såväl kvalitativt som kvantitativt, att utveckla rollen som ''''think-tank'''' och utredare samt att skapa möjligheter för nya inkomst- och bidragskällor. I detta sammanhang bör särskilt beaktas de krav på ett oberoende och vitalt utrikespolitiskt institut som ställs till följd av EU-medlemskapet. Exempelvis kan nämnas de extra förväntningar från övriga medlemsstater och de åligganden på UI vad gäller seminarier och konferenser som är en direkt följd av ordförandeskap i EU . EU-samarbetet aktualiserar även generella svenska behov av ett institut med förmåga att överbrygga det gap som kan uppstå mellan grundforskning om och mer policyinriktade aktiviteter. Regeringen har för UI understrukit vikten av att Institutet säkerställer en högre grad av extern finansiering för att minska beroendet av statliga medel, men har förståelse för att det omställningsarbete som UI står inför initialt kan innebära ökade kostnader för insatser som ej bär frukt, men som är långsiktigt nödvändiga. Särskilt gäller detta bl.a. satsningen på ökad externfinansierad forskning som kan komma att kräva ökade insatser för kontakter med bidragsgivare, ansökningsförfaranden etc. UI:s prekära finansiella situation och framställningen om ökat statsbidrag har aktualiserat behovet av en långsiktig strategisk diskussion kring UI:s framtid, särskilt i perspektiv av EU-medlemskapet. En tätare dialog med UI har också inletts. Denna har grundats på en av UI utarbetad plan för UI:s utvecklingsarbete för verksamhetsåren 2000, 2001 och 2002, som bl.a. omfattat en redogörelse för konkreta nya inkomstkällor och en uppskattning av storleken på det resurstillskott dessa källor kan ge. Regeringen gör bedömningen att dialogen utfallit väl. Slutsatser För att till del tillmötesgå UI:s ansökan om en höjning av bidraget till UI för föreslås detta öka med . Ökningen föreslås att finansieras genom en omfördelning från anslaget D6 till anslaget D5, innebärande att de medel som avsatts för direktstöd till ansökande forskare temporärt överförs till UI under . En återföring till anslaget D6 från D5 om föreslås alltså för . Anslaget till UI för föreslås med pris- och löneomräkning uppgå till resp. . Tabell 15.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 10 216 Pris- och löneomräkning 95 Överföring från anslaget D6 1 200 Förslag 2000 11 511 D6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse Tabell 15.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Utfall 5 094 Anslagssparande 550 1999 Anslag 5 891 Utgiftsprognos 6 319 2000 Förslag 4 493 2001 Beräknat 5 801 2002 Beräknat 5 917 Anslaget används dels till forskarprogrammet på () som bedrivs enligt särskilt avtal mellan UI och staten, dels till direktstöd till enskilda forskare enligt beslut av regeringen. En del av medlen används också för forskning om europeisk säkerhet i samarbete med () eller andra uppdragstagare. Regeringens överväganden Resultatinformation Forskarprogrammet vid UI sysselsatte sammanlagt ett dussintal forskare och gästforskare och ledde till publicering av forskningsrapporter samt till doktorsavhandlingar, konferenser och seminarier. Programmets effekter har i förhållande till anslagets storlek varit betydande. Programmet har genom sin placering vid UI bl.a. kompletterat den forskning som bedrivs av UI:s tillsvidareanställda forskare och lett till fruktbara synergieffekter som förbättrat möjligheterna för en vidareutveckling av UI:s forskningsverksamhet. Direktstöd från anslaget D6 har erhållits av sammanlagt ett 20-tal forskningsprojekt. Stödet till forskningsprojekten har ofta utgjort ett viktigt led i förberedelser för att söka större anslag från , Riksbanksfonden eller privata stiftelser. Därigenom har anslaget bidragit till att underlätta för forskare att inrikta större forskningsprojekt på frågor som är av särskild betydelse för svensk utrikespolitik. Bedömningen är på grundval av den höga kvaliteten på insända forskarrapporter och avhandlingar samt avrapportering i andra former - att forskningsanslaget under och väl uppfyllt målet för anslaget såväl vad gäller UI-forskningen som direktstöden. Den aktuella svåra finansiella situationen för (se under anslaget D5 ovan), de goda erfarenheterna från det särskilda forskningsprogrammets placering vid UI, samt en diskussion inom regeringen om hur stödet till forskningsverksamhet bäst kommer till nytta, föranleder ett behov av förändringar inom anslagsfördelningen. Regeringen föreslår att de medel som avsatts för direktstöd under används för att finansiera den föreslagna ökning av anslaget till UI för som nämns under anslaget D5 ovan. Därigenom upprätthålls syftet med forskningsstödet, som är att stimulera forskning om förutsättningarna att uppnå målen för vår utrikes- och säkerhetspolitik och om de sätt på vilka dessa mål kan främjas. Genom det extra bidraget kan UI stimuleras till att fortsätta det av regeringen önskvärda utvecklingsarbete som bl.a. omfattar ökade satsningar på UI:s forskningsverksamhet. har medlen för forskning om europeisk säkerhetspolitik till största del använts för samarbete med FOA genom bl.a. personutbyte och fördjupningsstudier. förutsågs att behovet av studier om europeisk säkerhetspolitik var i växande, varför från anslaget D1 tillfördes temporärt. Dessa medel återförs alltså till anslaget D1. Slutsatser Regeringen föreslår en omfördelning från anslaget D6 till anslaget D5 om , innebärande att de medel som avsatts för direktstödet till ansökande forskare temporärt överförs till UI under . Detta belopp föreslås alltså återföras till anslaget D6 . Med ovannämnda omfördelningar föreslås anslaget uppgå till . Anslaget för budgetåren 2001 och 2002 föreslås med pris- och löneomräkning uppgå till respektive . Tabell 15.12 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 5 891 Pris- och löneomräkning 52 Överföring t anslaget D5 - 1 200 Återföring t anslaget D1 - 250 Förslag 2000 4 493 16 Övriga utrikespolitiska frågor 16.1 Omfattning I detta verksamhetsområde ingår anslagen för (), Europainformation m.m. samt . Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 20 45 55 46 46 33 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten vid () har redovisat ett överskott uppgående till . Orsaken till denna utveckling kan i första hand härledas till att myndigheten haft ett par vakanser . Europainformation Verksamheten var och inriktad på att i enlighet med uppdraget nå den svenska allmänheten med bred och saklig information om aktuella EU-frågor och regeringens EU-politik. påbörjades utdelning av projektbidrag för informationsinsatser om EU. En reservation fanns 1998 på ett äldreanslag från /96. Den har använts för information om Amsterdamfördraget och till projektbidrag. Ambitionsnivån för EU-informationen har höjts. kom i stor utsträckning att ägnas åt planering och förberedelser års verksamhet. Ett anslagssparande finns , som avses användas för denna verksamhet. Det ekonomiska utfallet för visar att utgifterna följer budget. Förändringar Verksamhetens övergripande mål och inriktning ligger fast. Myndigheten skall säkerställa att den svenska exportkontrollens syften uppnås och att internationella åtaganden inom ramen för ISP:s verksamhetsområde fullföljs. Några större förändringar har därför inte skett i verksamheten jämfört med närmast föregående budgetår. Europainformation Verksamhetens inriktning och målsättning ligger fast. Det är att öka kunskaperna, i huvudsak hos den svenska allmänheten, om regeringens EU- politik och om aktuella EU-frågor, såsom , samt att öka antalet mottagare av det informationsmaterial som produceras. En förändring i verksamheten jämfört med är att anslaget (1999-2001) får användas för information om praktiska eurofrågor. Stöd till kandidatländerna har efterfrågats och ökat i omfattning. Prioriteringar ISP:s installation av ett nytt ärendehanteringssystem förväntas bli klart . bör utbildningen av personalen för det nya systemet och inkörningen av detta ha avslutats. prioriteras utöver finslipningen av ärendehanteringssystemet genomförande av beslut föranledda av en grundläggande organisationsöversyn av myndigheten och jämte en fortsatt satsning på kompetenshöjande åtgärder. Europainformation Regeringen kommer fortsatt att prioritera information om sin EU-politik och aktuella EU- frågor som EU:s framtid, med de institutionella reformfrågorna och utvidgningen i fokus, samt information om euron och valutaunionen. Antalet mottagare av informationsmaterial ska öka. I detta arbete kommer modern teknik och marknadsföring att utnyttjas. Utvecklingen av information på hemsidan intensifieras. fortsätter arbetet med uppföljning av aktiviteterna för att säkerställa en effektiv informationsverksamhet. förstärks förberedelserna för informationsaktiviteter i anslutning till det svenska ordförandeskapet i EU. 16.3 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. Tabell 16.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 338 2000 Förslag 17 375 2001 Beräknat 17 443 2002 Beräknat 17 731 1) Motsvarar 17 172 tkr prisnivå. 2) Motsvarar 17 172 tkr prisnivå. () inrättades genom att Krigsmaterielinspektionen (KMI) inom ombildades till en myndighet (prop. 1995/96:31, bet. 1995/96:UU3, skr. 1995/96:93). ISP skall sköta tillsyn och annan kontroll enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (1998:397) om strategiska produkter. Inspektionen skall också vara nationell myndighet enligt åtaganden inom ramen för icke-spridning av kemiska vapen. Inspektionen prövar förvaltningsärenden avseende kontroll av krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Inspektionen har till sitt förfogande dels det parlamentariskt sammansatta (), dels det teknisk- vetenskapliga rådet (TVR). Kostnaderna för verksamheten täcks av avgifter som redovisas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiften tas ut av företag vars produkter omfattas av kontrollen över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det är regeringens bedömning att ISP har säkerställt att exportkontrollens syften uppnåtts samt att internationella åtaganden fullföljts inom ramen för ISP:s verksamhetsområde. Arbetsbalanserna var vid slutet av obetydliga. Antalet beviljade utförseltillstånd på krigsmaterielsidan och värdet av dessa minskade kraftigt eller med 1998 jämfört med närmast föregående år. Utvecklingen befäster ett traditionellt mönster karakteriserat av en kraftig variation av beviljade utförseltillstånd tillsammans med en mindre variation av värdet av faktiska leveranser. Detta förklaras i första hand av att delleveranser förknippade med ett enskilt utförseltillstånd kan pågå . Beträffande ärendenas karaktär har flera ansökningar blivit allt mer komplicerade och kräver längre handläggningstid än . handläggs också ett antal ärenden avseende tillstånd att tillverka och tillhandahålla krigsmateriel m.m. Antalet tillstånd avseende export av varor med dubbla användningsområden har ökat något jämfört med under närmast föregående år. Sedan ISP inrättades har myndigheten på ett effektivt sätt skött sina löpande åligganden av vilka tillståndsgivningen utgör myndighetens kärnverksamhet. Detta resultat har fordrat särskilda ansträngningar eftersom övergången till en självständig myndighet har medfört vissa problem bl.a. avseende ärendehanteringssystemet. Efter upphandling av ett nytt datasystem och inkörning av detta beräknas det nya ärendehanteringssystemet kunna fungera till fullo . På regeringens uppdrag har ISP utrett möjligheterna att utvidga den elektroniska licenshanteringen i syfte att bereda företag tillfälle att göra licensansökningar och få dem behandlade elektroniskt och sekretesskyddat. Utredningen har visat att förutsättningar finns för elektronisk licenshantering med iakttagande av gällande bestämmelser om handlingsoffentlighet, arkivering och autenticitet. I syfte att förstärka och upprätthålla myndighetens internationella kontaktnät, som är en viktig förutsättning för ett effektivt internationellt samarbete på exportkontrollområdet, har ISP fortsatt det förstärkta besöksutbytet med främst länder i och . För att svara upp mot förändrade verksamhetskrav avser ISP erbjuda kompetenshöjande åtgärder för all personal avseende i första hand språkutbildning, datautbildning samt utrikes- och säkerhetspolitik. har en utbyggnad skett av myndighetens hemsida på Internet. ISP avser att börja tillämpa en ny grundläggande informationspolicy för myndigheten på grundval av en tidigare under detta år företagen konsultstudie. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 16.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 16 016 Prognos 1999 16 174 Budget 2000 17 134 Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen finner det väsentligt att ISP fortsätter att förnya sin verksamhet i syfte att leva upp till de ökade kraven på extern informationsgivning, den ökade omfattningen av internationellt samarbete på området samt den fortsatta moderniseringen av ärendehanteringssystemet. Mot denna bakgrund och med tanke på möjligheten att göra mindre resursomallokeringar föreslås anslaget uppgå till . Tabell 16.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 16 027 Pris- och löneomräkning 87 Minskat resursbehov - 100 Jusstering av 1 361 Förslag 2000 17 375 Anslaget beräknas till och 17 731 000kr , båda motsvarande prisnivå. Tabell 16.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 27 020 2000 Förslag 21 800 2001 Beräknat 21 800 2002 Beräknat 7 800 bedriver genom en bred och saklig informationsverksamhet om den europeiska integrationen. Det är en viktig del av den svenska öppenheten att medborgarna på ett enkelt sätt kan få information om regeringens EU-politik och aktuella EU-frågor. Verksamheten består av produktion av informationsmaterial och informationsaktiviteter samt fördelning av projektbidrag om EU. Syftet är att öka kunskaperna om EU och den politik regeringen för i EU-samarbetet. Därmed avses även debatten om EU-frågorna och det framtida stimuleras. Kännedom om unionens möjligheter är en förutsättning för att medlemskapet skall utnyttjas till fullo av såväl enskilda som företag och organisationer. En reservation på anslaget /96 fanns kvar på anslaget 1998. Den har använts till projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser inom EU och för information om Amsterdamfördraget. Reservationen kommer att förbrukas i sin helhet . anslag minskades med 1 miljonor kronor från till . Detta anslag förbrukades inte helt , men anslagssparandet kommer att tas i anspråk . har anslaget ökats till varav disponeras av för praktisk information om euron. Regeringens överväganden Resultatinformation Det informationsarbete som bedrivits om regeringens EU-politik och aktuella EU-frågor som Amsterdamfördraget och har i stort uppfyllt de mål som sattes upp för verksamheten. Kännedomen om Amsterdamfördraget och utvidgningen har ökat. Antalet beställare och mottagare av regeringens information har ökat. gavs ut kontinuerligt i en upplaga på 45 000 exemplar. Hälften av upplagan spreds genom landets folkbibliotek. Andra mottagare av nyhetsbrevet var bland andra gymnasieskolorna, studieförbund, företag och organisationer. En ny faktabladsserie om regeringens EU- politik har tagits fram . Erbjudanden om kostnadsfritt material infördes upprepade gånger i rikstäckande dagspress. Ett särskilt material med film och broschyr togs fram för gymnasieskolorna. Utvecklingen av EU-information på regeringens hemsida med en särskild EU-sida, påbörjades och har vidareutvecklats . Seminarier om aktuella EU-frågor har genomförts i viss mån i samarbete med Europeiska kommissionen och . Seminarieverksamheten har fortsatt med en temadag om EU för lärare och ett seminarium om EU i förändring. och fördelades sammanlagt i projektbidrag för informationsinsatser om EU. Projektbidragen är ytterligare ett sätt att bidra till ökade kunskaper om EU. Totalt fick 125 ideella organisationer och stiftelser över hela bidrag på mellan och för olika projekt om EU. Samarbetet med Information och med övriga departement förstärktes, vilket resulterade i ett ökat samarbete kring seminarier och projekt. innebar också oförutsedda arbetsuppgifter som måste prioriteras. Stöd och insatser till kandidatländerna efterfrågades och ökade. Kandidatländerna efterfrågade särskilt information om hur informerade medborgarna inför folkomröstningen. Efterfrågan har varit fortsatt stor . Förberedelser för informationsaktiviteter i anslutning till det svenska ordförandeskapet i EU har pågått . genomfördes en uppföljning av informationssatsningen "Nyfiken EU" med informationsfilmer på och annonser i dags- och kvällspress. Syftet var att uppmana allmänheten att informera sig om aktuella frågor inom EU, det stundande Europaparlamentsvalet, en ny och ikraftträdandet av Amsterdamfördraget. Resultatet av satsningen blev drygt 6000 telefon- och e-postbeställningar med begäran om mer skriftlig och elektronisk information. Slutsatser Regeringen anser att information om EU till den svenska allmänheten har fortsatt hög prioritet. Som ett uttryck för regeringens aktiva roll i EU- samarbetet gavs i budgetpropositionen 1999 en kraftfull ökning av medel för EU-information . Målet är att öka kunskaperna om EU och regeringens EU-politik. Ökade kunskaper kan också bidra till en ökad debatt om det framtida . Anslaget är beräknat så att regeringen skall kunna bedriva en informations- verksamhet med fortsatt hög ambitionsnivå till den svenska allmänheten. Anslaget skall även användas till projektbidrag för informationsinsatser om EU. Anslaget kan även användas för information om som EU-land i andra länder. Till de prioriterade områdena hör regeringens prioriterade frågor i EU-arbetet, EU:s framtid med de institutionella reformfrågorna och utvidgningen i fokus samt information om euron och valutaunionen. innehar ordförandeskapet i EU . Ordförandeskapet ger anledning och tillfälle att öka intresset för EU i . fortsätter arbetet med att planera och förbereda informationsaktiviteterna i anslutning till ordförandeskapet. Anslaget beräknas för uppgå till samma belopp som 2000. En fortsatt ökad satsning på kunskapshöjande och intresseväckande informationsinsatser om EU kräver långsiktighet. måste en ny bedömning göras av behovet av en omfattande EU-information i . Regeringen avser återkomma om detta. Tabell 16.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 128 2000 Förslag 7 128 2001 Beräknat 7 128 2002 Beräknat 7 128 3 Över anslaget utbetalas medel till verksamhet. bedriver en omfattande informationsverksamhet som kan utnyttjas för att göra det nordiska regeringssamarbetet mer känt. Som redogjordes för 1999 överfördes anslaget till från från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid () till utgiftsområde 5 (den nordiska samarbetsministerns ansvarsområde). har i anslagsframställning för begärt en uppräkning av anslaget till samt därutöver begärt särskilda medel till informationsverksamheten vid Arena m.m. Regeringens överväganden Regeringen anser att verksamhet är värdefull och fyller en väsentlig funktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen är också en central samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter/program. Regeringen har både genom särskilda beslut beviljat stöd till informationsverksamheten vid Arena med . Behovet av eventuellt ytterligare sådant stöd får bedömas i särskild ordning mot bakgrund av det initiativ som tagits från svensk sida inom för att med samnordisk finansiering få till stånd en bättre exponering av nordiskt samarbete i . Ett avtal har upprättats med för att närmare specificera användning och resultatredovisning av de medel som beviljas av statsbudgeten. Anslaget har beräknats till för . Bilaga 5.1 samlade bidrag till FN Bilaga 5.1 samlade bidrag till FN Innehållsförteckning 5.1 samlade bidrag till FN 203 5.1 samlade bidrag till FN Tabell Myndighet 95/96 (18 mån.) O/F1 1. 1,3 1,1 1,2 O 2. FN:s reguljära budget 89,0 93,5 102,3 O FN:s fredsbevarande operationer 245,0 92,8 68,3 O UNIDO 11,0 10,5 8,0 O Kemvapenkonventionen 2,7 5,7 6,2 O Övriga obligatoriska bidrag 0,9 2,5 6,3 O Fredsbevarande insatser 1 463,0 623,0 192,8 F Fred och återuppbyggnad 24,0 22,0 - F DHA/UNDCHA 5,0 - 13,0 F