prop · GN0391D1 · 2000-01-01 00:00:00 — I 4 kap. 4 § lagen om inkomstgrundad ålderspension föreskrivs hur pensionsrätt för inkomster från annat förvärvsarbete skall tillgodoräknas då den försäkrade inte har erlagt ålderspensionsavgift och allmän pen- sionsavgift. Pensionsrätt skall då tillgodoräknas med en andel som mot- svarar den andel av ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift som anses betald enligt skattebetalningslagen (1997:483). Bakgrunden till denna regel redovisas i avsnitt 7.5. I samma avsnitt behandlas frågan hur obetalda ålderspensionsavgifter skall påverka beräkningen av efterlevan- depension. Bestämmelsen i 4 kap. 4 § lagen om inkomstgrundad ålders- pension innebär, om inte särskilda regler införs, att den pensionsbehåll- ning som skall ligga till grund för beräkningen av efterlevandepensionen kommer att vara reducerad med hänsyn till obetalda avgifter. Av avsnitt 7.5 framgår att det ur ett rent principiellt perspektiv kan ifrågasättas om det är lämpligt att låta storleken på efterlevandepensionen påverkas av att ålderspensionsavgift inte har betalats. Bl.a. med hänsyn till att efter- levandepensionen kommer att påverkas av tillägg för arvsvinster och av- drag för förvaltningskostnader i ålderspensionssystemet, bör det kunna godtas att även i nu diskuterat avseende lägga den faktiska pensionsbe- hållningen till grund för beräkningen. Den skillnad som ligger i att den pensionsrätt som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension har reducerats på grund av obetalda ålderspensionsavgifter och inte på grund av obetalda efterlevandepensionsavgifter är enbart teoretisk. Med hänsyn till den likafördelningsmetod som tillämpas i skattebetalnings- lagen anses efterlevandepensionsavgiften betald till lika stor del som ålderspensionsavgiften. Genom hänvisningen till 4 kap. 4 § lagen om inkomstgrundad ålderspension kommer den pensionsbehållning som skall läggas till grund för beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget att vara reducerad med hänsyn till att den avlidne underlåtit att betala ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift. Regeln i 4 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension avser be- räkningen av premiepension vilket, enligt vad som kommer att framgå av det följande, inte är relevant för beräkningen av efterlevandepension. Inte heller är den minskning av pensionsrätten för inkomstpension som enligt 4 kap. 6 § lagen om inkomstgrundad ålderspension skall göras vid be- räkning av ålderspension för personer som är födda åren 1938 1953 rele- vant för beräkningen av efterlevandepension efter avlidna som är födda . Skälet härtill kommer att utvecklas i det följande. Summan av de årliga pensionsrätterna för inkomstpension i ålderspen- sionssystemet räknas om med hänsyn till ett antal olika faktorer. En sådan faktor är fördelningen av s.k. arvsvinster, dvs. avlidnas pen- sionsbehållningar. Arvsvinsterna tillfaller övriga personer i försäkrings- kollektivet, dvs. personer som har tillgodoräknats pensionsrätt för in- komstpension, och skall fördelas proportionellt i förhållande till vars och ens pensionsbehållning. Detta innebär alltså att den avlidnes pensions- behållning för inkomstpension inte enbart kommer att bestå av pensions- rätt som han eller hon själv tjänat in utan till viss del även av pensionsrätt som tillgodoräknats på grundval av arvsvinster från andra i försäkrings- kollektivet. Det är således den avlidnes pensionsbehållning efter om- räkning med hänsyn till arvsvinster som skall ligga till grund för be- räkning av efterlevandepensionsunderlaget. Detta framgår genom hänvis- ningen till 5 kap. 4 § lagen om inkomstgrundad ålderspension. När det gäller beräkningen av antagen pensionsbehållning följer emellertid mot- satsvis av en bestämmelse i 6 § att beräkningen av sådan behållning skall göras utan att hänsyn tas till den årliga omräkningen på grund av arvs- vinster. I det reformerade ålderspensionssystemet skall pensionsbehållningen för den som tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension räknas om även med hänsyn till förändringar i inkomstindex. Bestämmelser om sådan omräkning ges i 5 kap. 6 § lagen om inkomstgrundad ålderspen- sion. Den omräkning som faktiskt har skett av pensionsbehållningen skall beaktas även när det gäller beräkningen av efterlevandepension. Pensionsrätten för inkomstpension minskas med hänsyn till kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension. Avdraget görs genom att pensionsbehållningen, sedan denna räknats om med hänsyn till arvsvinster och inkomstindex, multi- pliceras med en förvaltningskostnadsfaktor. Detta kommer alltså att inne- bära att pensionsbehållningen minskar något, vilket också kommer att påverka den framtida inkomstpensionen. Bestämmelserna i denna para- graf innebär, genom hänvisningen till 5 kap. 7 § lagen om inkomstgrun- dad ålderspension, att det är pensionsbehållningen efter denna omräkning som skall ligga till grund för beräkning av efterlevandepensionsunder- laget. Detta gäller dock enbart till den del beräkningen grundar sig på den avlidnes faktiska pensionsbehållning. Beräkningen av antagen pensions- behållning skall, på samma sätt som skall gälla beträffande arvsvinsttill- delningen, göras på grundval av den avlidnes årliga pensionsrätt utan hänsyn till minskningen på grund av förvaltningskostnader. Den pensionsbehållning som beräknats sedan omräkningar gjorts enligt bestämmelserna i 5 kap. 4, 6 och 7 §§ lagen om inkomstgrundad ålders- pension skall avrundas till närmaste lägre hela krontal. Detta framgår genom hänvisningen till 5 kap. 9 § lagen om inkomstgrundad ålderspen- sion. I paragrafen anges att det är pensionsrätt som tillgodoräknas den av- lidne t.o.m. året före det år då dödsfallet inträffade som skall läggas till grund för beräkningen av faktisk pensionsbehållning. Det är alltså pensionsrätt på grundval av pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp som tjänats in t.o.m. det år som föregår döds- fallsåret som skall läggas till grund för beräkningen. Pensionsrätten för året före dödsfallet kommer emellertid i de flesta fall inte att vara fast- ställd då efterlevandepensionen skall beräknas. Detta beror på att pen- sionsgrundande inkomst fastställs först i samband med taxeringen året efter inkomståret och pensionsgrundande belopp och pensionsrätt fast- ställs i sin tur först ytterligare någon tid . Denna eftersläpning är emellertid en oundviklig följd av att pensionsrätt inom det reformerade ålderspensionssystemet läggs till grund för beräkningen av efterlevande- pension. Motsvarande problem föreligger även med nuvarande regler och det torde inte innebära några stora administrativa problem. Beräkningen av den faktiska pensionsbehållningen skall i första hand göras med hän- syn till de uppgifter om den avlidnes pensionsbehållning som finns till- gängliga vid beräkningstillfället. Beräkningen får senare justeras när den slutliga pensionsbehållningen t.o.m. dödsfallsåret är fastställd. Detta kan i sin tur komma att leda till retroaktiva utbetalningar av efterlevande- pension. 3 § Till grund för beräkningen av pensionsrätt i det reformerade ålderspen- sionssystemet skall ligga inte bara pensionsgrundande inkomster utan även pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandein- komst enligt tilläggspensionssystemet, för barnår, vid plikttjänstgöring och för studier. Pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers an- tagandeinkomst innebär att en person som uppbär förtidspension (enligt hittillsvarande regler för tilläggspension), som beräknas på grundval av både faktiska ATP-poäng för tid före förtidspensionsfallet och framtida antagna inkomster, tillgodoräknas ålderspensionsrätt för de framtida in- komsterna genom att han eller hon tillgodoräknas ett särskilt pensions- grundande belopp beräknat på dessa. Sådana pensionsgrundande belopp som tillgodoräknats för tid före dödsfallet skall ligga till grund även för beräkning av efterlevandepension på samma sätt som gäller för pensions- grundande inkomst. Vad som sagts om beräkning av ålderspensions- rätt för förtidspensionärer och därmed också för beräkning av efter- levandepension gäller enbart förtidspension som är beräknad enligt nu- varande regler. Pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst skall alltså ligga till grund för beräkning av efterlevandepension i samma utsträckning som pensionsgrundande inkomster. Även pensionsgrundan- de belopp för barnår, plikttjänstgöring och studier skall ingå i efterlevan- depensionsunderlaget. I denna paragraf uppställs dock vissa begräns- ningar för att sådana belopp skall beaktas vid beräkningen. Förutsätt- ningen är att den avlidne senast hade uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret, dvs. har tillgodoräknats pensionsgrundande inkomster som för vart och ett av har uppgått till lägst två gånger det för respektive intjänandeår gällande inkomstbasbeloppet. Med pensions- grundande inkomst skall här även jämställas pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst. När det gäller frågan om som förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt, för att pensionsrätten på grund av de pensionsgrundande beloppen skall läggas till grund för beräkning av efterlevandepension, är utgångspunkten i första stycket att detta skall ha skett året före det år då dödsfallet inträffade. Om den avlidne fram till denna tidpunkt har haft pensionsgrundande inkomster som under åtminstone uppgått till minst två gånger inkomstbasbeloppet är alltså förvärvsvillkoret redan härigenom uppfyllt. På samma sätt som beskrivits i kommentaren till 2 § kan det emellertid i många fall inträffa att den pensionsgrundande inkomsten för året före dödsfallsåret inte är fastställd då beräkningen skall göras. Bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt får då i första hand göras på grundval av de uppgifter om pensionsgrundande inkomst som finns tillgängliga vid beräkningstidpunkten. Om det senare skulle visa sig att det sista årets pensionsgrundande inkomst får avgörande betydelse kan detta komma att leda till retroaktiva utbetalningar av efterlevandepension. Det bör emellertid beaktas att den avlidne under vissa förutsättningar skall tillgodoräknas pensionsrätt även för framtida antagen inkomst. Be- stämmelser härom ges i 4 och 5 §§. Av andra stycket framgår att även sådan inkomst skall beaktas vid bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt. I praktiken innebär det att endast om medeltalet av den pen- sionsgrundande inkomsten som ligger till grund för beräkningen av antagandeinkomsten enligt 5 § uppgår till minst två gånger det för året före dödsfallet gällande inkomstbasbeloppet kommer sådana framtida år att beaktas vid bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt. Om den avlidne då efterlevandepensionsunderlaget skall beräknas inte har upp- fyllt förvärvsvillkoret på grundval av de uppgifter om pensionsgrundande inkomster för åren före dödsfallsåret som då finns tillgängliga, kan alltså även år då den avlidne skulle antas ha tjänat in pensionsgrundande in- komster beaktas. Detta sker om den avlidne har uppfyllt kvalifikations- villkoret i 4 § och om medeltalet av de inkomster som enligt 5 § skall beaktas uppgår till minst två gånger det för dödsfallsåret gällande in- komstbasbeloppet. Vid prövningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt, genom att även år med antagen pensionsbehållning medräknas, tas hänsyn endast till an- tagen inkomst beräknad på grundval av pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp för förtidspensionärer. Därmed beaktas inte, vilket är fallet vid den verkliga beräkningen av antagen pensionsbe- hållning enligt 5 §, pensionsrätt för plikttjänstgöring, för föräldrar med små barn eller för studier. Det är alltså medeltalet av den pensionsgrun- dande inkomsten ensam eller tillsammans med pensionsgrundande be- lopp för förtidspensionärer som måste uppgå till minst två inkomstbas- belopp för de som tas i beaktande. I 5 kap. 13 § andra stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension finns en bestämmelse som innebär att inkomstpension beräknad på pen- sionsbehållning som härrör från pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring, pensionsgrundande belopp för föräldrar till små barn och pensionsgrundande belopp för studier skall börja utges tidigast året efter fastställelseåret för pensionsgrundande belopp det sista av de fem åren som krävs för att förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt. Någon mot- svarande regel föreslås inte när det gäller beräkningen av efterlevande- pension. Om den avlidne genom antagandeinkomstberäkningen skall an- ses ha uppfyllt förvärvsvillkoret, skall efterlevandepension beräknad på grundval av pensionsrätt som härrör från de nu aktuella pensionsgrun- dande beloppen utges från dödsfallet oavsett hur med antagen pensionsbehållning som läggs till grund för uppfyllandet av förvärvs- villkoret. 4 § I paragrafen anges förutsättningarna för att även en antagen pensionsbe- hållning, utöver den faktiska pensionsbehållningen beräknad enligt 2 och 3 §§, skall läggas till grund för beräkningen av efterlevandepension. Denna beräkning blir aktuell om dödsfallet inträffar före det år då den avlidne skulle ha fyllt . För att antagen pensionsbehållning skall be- räknas krävs enligt första stycket att pensionsrätt för inkomstpension har fastställts för den avlidne för minst tre av de fem kalenderår som närmast föregått det år då dödsfallet inträffade. Om villkoret är uppfyllt skall en beräkning göras av vilken inkomst den avlidne kunde förväntats ha haft för tiden efter dödsfallet till en tänkt ålderspensionering vid ingången av 65-årsåret. På grundval av denna inkomst tillgodoräknas pensionsrätt även efter dödsfallet fram till dess. då bedömningen skall göras av om kvalifikations- villkoret är uppfyllt eller inte, kan det inträffa att pensionsrätten för året närmast före dödsfallsåret ännu inte är fastställd. I sådant fall får beräk- ningen göras utifrån de uppgifter om fastställd pensionsrätt för de aktu- ella fem kalenderåren som finns tillgängliga vid beräkningstillfället. Om pensionsrätten för året före dödsfallet inte är fastställd och det skulle visa sig att frågan huruvida pensionsrätt har tillgodoräknats får avgörande betydelse för om kvalifikationsvillkoret är uppfyllt, får efter- levandepensionen inledningsvis beräknas med hänsyn enbart till den av- lidnes faktiska pensionsbehållning. Om det sedan skulle visa sig att pen- sionsrätt har fastställts för även detta sista år och att kvalifikationsvillko- ret således är uppfyllt, får en ny beräkning göras, varvid även får beaktas reglerna om beräkning av antagen pensionsbehållning i 5 §. Detta kan i sin tur leda till retroaktiva utbetalningar av efterlevandepension. Pensionsrätt som härrör från pensionsgrundande belopp för plikttjänst- , pensionsgrundande belopp för föräldrar med små barn och pen- sionsgrundande belopp för studier skall vid bedömningen enligt första stycket beaktas enbart under förutsättning att den avlidne uppfyllt för- värvsvillkoret (se härom i kommentaren till 3 §). Detta framgår av andra stycket. 5 § I paragrafen anges metoden för beräkning av s.k. antagandeinkomst. En förutsättning för att en beräkning enligt denna paragraf skall göras är att kvalifikationskravet i 4 § är uppfyllt. Det skall alltså ha fastställts pen- sionsrätt för den avlidne för minst tre av de fem kalenderåren närmast före det år då dödsfallet inträffade. Om så är fallet skall förutom faktisk pensionsrätt även tillgodoräknas pensionsrätt för den avlidne fr.o.m. det år då dödsfallet inträffade t.o.m. det år då den avlidne skulle ha fyllt . Pensionsrätten för vart och ett av dessa år skall, enligt vad som föreskrivs i paragrafens andra mening, beräknas på grundval av ett genomsnitt av den avlidnes pensionsgrundande inkomster och pensions- grundande belopp (pensionsunderlaget) ett visst antal år före dödsfallet. sammanfaller med den tidsperiod som är avgörande för om kvalifikationsvillkoret är uppfyllt, dvs. de fem åren närmast före det år då dödsfallet inträffade. Den framtida pensionsrätten beräknas på grundval av ett medeltal av pensionsunderlagen , var- vid bortses från de för vilka pensionsunderlaget var högst respek- tive lägst. Det är sålunda ett medeltal av de i inkomsthänseende tre mellersta av de aktuella fem åren som beaktas. Även i detta sammanhang måste beaktas att pensionsgrundande in- komst och pensionsgrundande belopp vid dödsfallet inte alltid har fast- ställts för samtliga de fem kalenderår som är relevanta. På samma sätt som framhållits i kommentaren till 4 § bör emellertid vid beräkningen hänsyn tas endast till pensionsgrundande inkomst och belopp som har fastställts. Om det senare då uppgifterna är kända skulle visa sig att dessa uppgifter skulle ha lett till en högre efterlevandepension får en ny beräkning göras med retroaktiva utbetalningar som följd. Det bör vidare framhållas att det, enligt vad som anges i kommentaren till 6 §, är pensionsunderlaget utan hänsyn till den årliga arvsvinsttilldel- ningen och minskningen med förvaltningskostnadsfaktorn som skall tas i beaktande vid beräkning av antagandeinkomsten. Av 6 § framgår också att pensionsunderlagen som skall ligga till grund för beräkningen skall räknas om på grundval av förändringen i inkomstindex för att pensions- underlagen för de olika åren skall väga lika tungt vid antagandeinkomst- beräkningen. Det kan inträffa att den avlidne har tagit ut ålderspension under något eller några av de år som kommer att ligga till grund för bedömningen av om kvalifikationsvillkoret är uppfyllt och som också skall läggas till grund för antagandeinkomstberäkningen. Om den avlidne ett visst år har tagit ut ålderspension men ändå haft pensionsgrundande inkomster får dessa inkomster läggas till grund för antagandeinkomstberäkningen. Ålderspensionen som sådan beaktas emellertid inte eftersom den inte är pensionsgrundande. 6 § I paragrafen ges ytterligare bestämmelser för hur beräkningen av an- tagandeinkomst och framtida pensionsrätt enligt 5 § skall göras. På samma sätt som gäller för beräkning av den faktiska pensionsbehållning som skall ingå i efterlevandepensionsunderlaget skall enligt första stycket även antagen pensionsbehållning grunda sig på enbart pensionsrätt för inkomstpension. Därvid skall beräkningen göras som om denna pensionsrätt utgjort av pensionsunderlaget. Beräkningen av framtida pensionsrätt grundar sig på de årliga pen- sionsunderlagen, dvs. de pensionsgrundande inkomsterna och pensions- grundande beloppen som fastställts för den avlidne under vart och ett av de fem kalenderåren före dödsfallsåret. Dessa uppgifter finns att hämta i det reformerade ålderspensionssystemet. Med stöd av bestämmelsen i 5 § beräknas ett genomsnittligt pensionsunderlag och utifrån detta beräknas en årlig pensionsrätt som tillgodoräknas den avlidne efter dödsfallet till en tänkt ålderspensionering. Detta innebär att den omräk- ning med hänsyn till arvsvinsttilldelning och förvaltningskostnader som sker av den årliga pensionsrätten för inkomstpension inte kommer att påverka beräkningen av den framtida pensionsrätten. Det förhållande att det är ett genomsnittligt pensionsunderlag som läggs till grund för beräkningen av en årlig pensionsrätt för tiden efter dödsfallet innebär också att beräkningen sker utan hänsyn till den 20- delsberäkning som enligt bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen om inkomst- grundad ålderspension skall tillämpas vid beräkning av pensionsrätt för personer som är födda något av åren 1938 1953. Detta innebär att efter- levandepension efter personer som tillhör den s.k. mellangenerationen kommer att beräknas på ett underlag som fastställts enligt samma regler som det som tillämpas för personer som är födda eller senare, dvs. på ett reformerat pensionsunderlag. I paragrafens andra stycke regleras frågan om indexering av det pen- sionsunderlag som ligger till grund för beräkningen av den framtida pen- sionsrätten enligt 5 §. Här ges en bestämmelse som innebär att de årliga pensionsunderlagen skall omräknas med hänsyn till inkomstindex enligt 1 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension om det skett någon förändring i detta index mellan något av de aktuella åren och ingången av det år då dödsfallet inträffade. Denna omräkning skall inte påverkas av de tillfälliga justeringar av inkomstindex som kan komma att ske inom ramen för ålderspensionssystemet. Syftet med indexeringen är att beräkna det värde som inkomsten fem, fyra, tre, två respektive före dödsfallet hade haft om den hade tjänats in före dödsfallet. Med hänsyn till hur inkomstindex enligt 1 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension är utformat måste omräkningen emellertid ske i förhållande till inkomstindex för dödsfallsåret för att värdeförändringen t.o.m. året före dödsfallsåret skall beaktas. 7 § I paragrafen anges hur beräkningen av pensionsbehållningen skall ske i de situationer då dödsfallet inträffar efter . Därvid skall pen- sionsbehållningen, beräknad på grundval enbart av pensionsrätt som tjänats in t.o.m. det år den avlidne fyllde , läggas till grund för be- räkningen. Pensionsrätt som tjänats in därefter skall alltså inte beaktas. Värdeförändringar som inträffat efter 65-årsåret bör emellertid även de påverka den pensionsbehållning som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepensionsunderlaget. Detta skall ske genom att den sålunda beräknade pensionsbehållningen räknas om med inkomstindex till in- gången av 65-årsåret och därefter följsamhetsindexeras efter samma prin- ciper som utgående ålderspensioner fram till ingången av det år då döds- fallet inträffade (jfr 5 kap. 14 § lagen om inkomstgrundad ålderspension). 8 § I paragrafen regleras hur beräkningen av efterlevandepension skall på- verkas av att den avlidne tagit ut ålderspension . Genom ett sådant uttag av pension har den faktiska pensionsbehållningen minskat. En sådan minskning av pensionsbehållningen skall inte påverka beräkningen av efterlevandepension. Beräkningen skall i stället ske på grundval av den pensionsbehållning som den avlidne skulle ha haft om uttaget inte hade skett. Vad som sagts gäller oavsett om dödsfallet inträffar före eller efter . Om dödsfallet inträffar efter skall pensionsbehållningen t.o.m. det år den avlidne fyllde räknas om med inkomstindex till ingången av det år den avlidne fyllde och därefter följsamhetsindexeras (jfr 7 §). Om dödsfallet i stället in- träffar skall pensionsbehållningen t.o.m. året före döds- fallsåret beräknas som om uttaget inte hade gjorts. Därtill skall, om den avlidne hade uppfyllt kvalifikationsvillkoret i 4 §, en antagandeinkomst- beräkning göras fr.o.m. dödsfallsåret t.o.m. det år den avlidne skulle ha fyllt . På grundval av denna antagandeinkomst beräknas en årlig pensionsrätt före som läggs till den beräknade fak- tiska pensionsbehållningen. 9 § I denna paragraf definieras begreppet efterlevandepensionsunderlag. Detta underlag beräknas genom att summan av faktisk pensionsbehåll- ning enligt 2 och 3 §§ och antagen pensionsbehållning enligt 4 6 §§ efter omräkning enligt 7 och 8 §§ divideras med ett delningstal. Tekniken mot- svarar den som tillämpas för beräkning av årlig ålderspension i det re- formerade ålderspensionssystemet. Det belopp som sålunda beräknas utgör underlag för beräkning av årlig barnpension och omställningspen- sion. I andra stycket regleras vilket delningstal som skall tillämpas. Be- stämmelsen innebär att efterlevandepensionsunderlaget skall beräknas på grundval av samma delningstal som tillämpas vid beräkning av inkomst- pension inom ålderspensionssystemet för den åldersgrupp som det år då dödsfallet inträffade fyllde . Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda eller tidigare 10 § I paragrafen anges hur efterlevandepensionsunderlaget för avlidna som är födda eller tidigare skall beräknas. Bestämmelsen motsvarar i grunden nuvarande 12 kap. 2 § första stycket första meningen lagen (1962:381) om allmän försäkring och 6 kap. 2 § 1 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.