prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kan också betalas ut till den som har änkepension enligt övergångsbestämmelser och till den som uppbär pension enligt lagstiftning i en stat som ingår i EU/EES och som är bosatt i . Bostadstillägg liksom änkepension in- komstprövas enligt särskilda regler. Inkomstprövningen av dessa båda förmåner sker samordnat enligt följande. Den på visst sätt beräknade årsinkomsten reducerar först bostadstillägget. När bostadstillägget är helt bortreducerat minskas änkepensionen av den årsinkomst som inte beaktats vid prövningen av bostadstillägget. Som ett komplement till bostadstillägg till pensionärer finns ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Den sistnämnda förmånen betalas ut till pensionärer med hög boendekostnad och låg inkomst. Systemet för bostadstillägg till pensionärer är föremål för översyn. I betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52) presenterar förslag till ny reglering av in- komstprövningen av bostadstillägget till pensionärer och inkomstpröv- ningen av änkepension. Betänkandet, som varit föremål för remissbe- handling, bereds inom och regeringen planerar att eller till överlämna förslag i dessa delar. Särskilt grundavdrag, m.m. Den som uppbär folkpension har, under vissa förutsättningar, vid be- skattningen rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer (). Till- sammans med pensionstillskottet utgör det särskilda grundavdraget en viktig del av grundtryggheten för den som uppbär folkpension. Rätten till särskilt grundavdrag gäller såväl ålderspensionärer som förtidspensionä- rer och vuxna personer som uppbär efterlevandepension. För att rätt till särskilt grundavdrag skall föreligga skall folkpensionen, pensionstillskottet och den tilläggspension som föranlett avräkning av pensionstillskottet sammantaget uppgå till eller minst en femtedel av den sammanlagda inkomsten. Med folkpension likställs där- vid den ålders-, efterlevande- och förtidspension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning om social trygghet, när den utges efter grunder som är jämförbara med vad som gäller för folkpension. Detta gäller under för- utsättning att pensionen beskattas i . För gift skattskyldig uppgår det särskilda grundavdraget till högst 1,34 prisbasbelopp (beräknat på prisbasbeloppet ) och för ogift skattskyldig uppgår det till högst 1,515 prisbasbelopp (beräknat på prisbasbeloppet ). Enligt lagen (1999:264) om tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner utges, som tidigare nämnts, pensionstillskott till efterlevandepension t.o.m. november månad med maximalt . Även det särskilda grundavdraget har därvid tillfälligt höjts. Enligt lagen (1999:265) om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar, uppgår det särskilda grundavdraget för gift skattskyldig till högst 1,3482 prisbasbe- lopp och för ogift skattskyldig till högst 1,5232 prisbasbelopp vid taxering. Vid taxering uppgår det särskilda grundavdraget för gift skattskyldig till högst 1,3529 prisbasbelopp och för ogift skatt- skyldig till 1,5279 prisbasbelopp. Det särskilda grundavdraget minskas av de pensioner (folkpension, tilläggspension, änkepension, tjänstepension och viss ut- ländsk pension) som överstiger grundnivån på 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp vid taxering och som överstiger grundnivån 1,3482 respektive 1,5232 prisbasbelopp vid taxering. taxering kommer det särskilda grundavdraget, enligt den nämnda lagen, att minskas av de pensioner som överstiger grund- nivån 1,3529 respektive 1,5279 prisbasbelopp. Avtrappningen är ut- formad på ett sådant sätt att det särskilda grundavdraget vid tillräckligt höga pensionsinkomster blir lägre än det vanliga grundavdraget. Pensio- nären har emellertid alltid rätt till det vanliga grundavdraget vid beskatt- ningen, om det leder till ett för den enskilde förmånligare resultat. Barnpension ger inte rätt till särskilt grundavdrag. Däremot är barnpen- sion delvis skattefri. Det gäller både folkpensions- och tilläggspensions- delen. Beräkning av den skattefria delen görs för . Barnpen- sion är skattefri av prisbasbeloppet (). Uppbär barnet barnpension efter båda föräldrarna är den skattefria årsnivån av prisbasbeloppet (). Annan barnpen- sion än folk- och tilläggspension beskattas helt. 4.6 Samordning av efterlevandepension med arbetsskadelivränta och yrkesskadelivränta Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) trädde i kraft , som lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) upphörde att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om skada som har inträffat före ikraftträdandet. trädde vidare lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän i kraft. Arbetsskadelivränta Arbetsskadeskyddet i LAF omfattar alla förvärvsarbetande, dvs. förutom arbetstagare även uppdragstagare och egenföretagare. Försäkringen om- fattar dessutom studerande i den mån utbildningen är förenad med sär- skild risk för arbetsskada. Lagen omfattar ersättning vid sjukdom och bestående nedsättning av arbetsförmågan samt ersättning vid dödsfall. En förutsättning för att er- sättning skall betalas ut är, oavsett vilken ersättningsform det gäller, att skadan eller dödsfallet har inträffat till följd av arbetsskada. En försäkrad som till följd av arbetsskada fått en bestående nedsättning i sin förmåga att skaffa sig inkomst har rätt till ersättning i form av livränta för den in- komstförlust som uppkommit. Livräntans storlek kan kortfattat sägas utgöra skillnaden mellan vad den försäkrade skulle ha haft i inkomst om skadan inte inträffat och den inkomst den försäkrade kan bedömas få trots skadan. Om en försäkrad avlidit till följd av en arbetsskada kan vidare enligt LAF livränta betalas till hans eller hennes efterlevande barn och make eller därmed likställd. Livränta betalas i form av barnlivränta till efter- levande barn och i form av omställningslivränta och särskild efterlevan- delivränta till efterlevande make eller därmed likställd. Även änkeliv- ränta kan enligt övergångsbestämmelser betalas ut till änka eller med änka likställd kvinna. De nu gällande reglerna vad avser efterlevandelivränta trädde i kraft som reformen på efterlevandepensioneringens om- råde, dvs. gällde således andra bestäm- melser, som i många avseenden stämde överens med de då gällande familjepensionsbestämmelserna såvitt avser både den till livränta berät- tigade personkretsen och de tider under vilken livränta kunde betalas ut. Utöver detta gällde att även frånskilda kvinnor liksom efterlevande makes barn, dvs. styvbarn till den avlidne och föräldrar till den avlidne, i vissa situationer kunde vara berättigade till efterlevandelivränta. Övergångsreglerna inom arbetsskadeförsäkringen motsvarar i stort sett de som gäller för den reformerade efterlevandepensionen. Gränsdrag- ningen mellan de äldre bestämmelserna i och de nu gällande be- stämmelserna görs emellertid med utgångspunkt från tidpunkten för ar- betsskadan och inte, som inom efterlevandepensioneringen, tidpunkten för dödsfallet. Detta innebär att äldre bestämmelser kan bli tillämpliga . Sistnämnda gäller under förutsättning att arbets- skadan inträffat (visandedagen för skadan har inträffat) före ikraftträdan- det av de nya bestämmelserna, som efterlevandepension kan utges enligt de reformerade reglerna i AFL på grund av att dödsfallet till följd av arbetsskadan inträffat . Rätt till efterlevandelivränta följer, med vissa undantag, i huvudsak de villkor som uppställs beträffande rätt till motsvarande efterlevandepen- sion. Utbetalas såväl efterlevandepension som efterlevandelivränta efter en avliden person, samordnas förmånerna med varandra på så sätt att liv- räntan betalas ut endast i den mån den överstiger pensionen, under förutsättning att båda förmånerna täcker samma inkomstförlust. Efter det att den efterlevande fyllt utbetalas varken omställningslivränta eller särskild efterlevandelivränta, varför någon samordning då inte är aktuell. Samordning mellan efterlevandelivränta och efterlevandepension efter det att den efterlevande fyllt kan emellertid bli aktuell i de situa- tioner där änkelivräntan betalas ut enligt bestämmelser som gällde (dvs. om visandedagen är före eller om denna dag är men den efterlevande är en kvinna som är född eller tidigare). I dessa fall skall livräntan samordnas med efterlevandepensionen enligt AFL på grund av äldre bestämmelser i . Dessa bestämmelser innebär att sådan livränta endast betalas ut om den efterlevande inte har rätt till änkepension från tilläggspensioneringen och folkpension i form av ålderspension, som tillsammans uppgår till av tidigare beräknad livränta. Vid denna samordning skall enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring hänsyn tas till den tilläggspension i form av änkepension som beräknas före det att samordning sker mellan änkepensionen och kvinnans egen tilläggspension i form av ålderspension. Om änkan har gjort förtida eller uppskjutet uttag av ålderspensionen, skall samordningen göras som om hel ålderspension hade börjat betalas ut . I de fall änkelivränta och omställningspension utges samord- nas förmånerna med varandra fullt ut så att änkelivräntan betalas ut en- dast i den mån den överstiger omställningspensionen. När väl rätten till omställningspension upphört, utbetalas änkelivräntan helt till dess änkan fyller , då en samordning skall ske mellan änkelivräntan och änkans ålderspension från folkpensioneringen (och i viss mån även mot änkepension från tilläggspensioneringen om sådan utges). Om någon efterlevande skulle vara berättigad till såväl livränta enligt äldre bestämmelser som omställningslivränta eller särskild efterlevande- livränta, utbetalas endast den sistnämnda. I de fall livräntan enligt de äldre bestämmelserna överstiger den reformerade efterlevandelivräntan, utbetalas emellertid denna överskjutande del till den efterlevande. Yrkesskadelivränta Som tidigare framgått utgörs den centrala lagstiftningen vad be- träffar ersättning för arbetsskador eller därmed jämförliga skador av LAF och lagen om statligt personskadeskydd. Ersättning för skador som in- träffat under en äldre författnings giltighet regleras emellertid alltjämt enligt bestämmelserna i denna författning. Till följd härav utbetalas allt- jämt, och kan komma att börja utbetalas, ersättning enligt ett stort antal äldre, i de flesta fall upphävda, författningar om obligatorisk försäkring för yrkesskador eller motsvarande. Det är i dessa fall fråga om ersättning för skador som inträffat 1977. Huvuddelen av dessa livräntor betalas ut enligt YFL. Samlingsbegreppet för dessa liv- räntor har därför kommit att bli yrkesskadelivräntor. I 17 kap. 2 § AFL återfinns nu gällande regler om samordning mellan yrkesskadelivräntor och bl.a. efterlevandepension från folk- och tilläggs- pensioneringen. Enligt dessa regler minskas efterlevandepensionen med yrkesskadelivräntan i viss omfattning. Även yrkesskadelivräntor som betalas ut till efterlevande enligt utländsk lagstiftning påverkar efter- levandepensionens storlek. Efterlevandepension från såväl folk- som tilläggspensioneringen skall enligt de gällande bestämmelserna i 17 kap. 2 § AFL minskas med tre fjärdedelar av den yrkesskadelivränta som den pensionsberättigade har rätt till såsom efterlevande (efterlevandelivränta). Med efterlevandepen- sion avses här förutom barnpension, omställningspension och särskild efterlevandepension även änkepension som utges enligt övergångsbe- stämmelser. Däremot skall änkepension efter en man som avlidit före inte påverkas av sådan livränta. Yrkesskadelivräntan (efterlevandelivräntan) minskar först tilläggspen- sionen, därefter eventuellt pensionstillskott till efterlevandepensionen och allra sist folkpensionens huvudförmån. För att livräntan skall reducera tilläggspensionen krävs emellertid att den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension före det år då skadan inträffade. Kan livräntan inte samordnas med tilläggspension, görs minskningen direkt på folkpensionsförmånerna. En livränta som den efterlevande har som skadad (egenlivränta) samordnas enligt AFL inte med efterlevandepension. Uppbär den efterlevande både omställningspension och ålderspension på grund av förtida uttag, rekommenderar i All- männa Råd (1999:5) Efterlevandepension enligt lagen om allmän försäk- ring (AFL) att efterlevandelivräntan först reducerar omställningspen- sionen och därefter ålderspensionen från folkpensioneringen. Folkpension i form av änkepension som betalas ut enligt AFL i dess lydelse före , och som samordnas med yrkesskadeliv- ränta, skall enligt AFL i dess äldre lydelse minskas endast så mycket att minst hälften återstår av det belopp som annars skulle ha betalats ut. När det gäller barnpension får minskning göras ända ned till en fjärdedel av folkpensionens årsbelopp. Dessa garantiregler gäller de folkpensionsförmåner som kan bli före- mål för minskning (folkpensionens huvudförmån och pensionstillskott till änkepension). I praxis har denna samordning gått till så att pensionstillskottet beräknas utifrån den tilläggspension som faktiskt betalas ut, dvs. pensionstillskottet beräknas utifrån det belopp tilläggspensionen uppgår till efter det att den samordnats med yrkesskadelivräntan. Vad gäller omställningspension och särskild efterlevandepension och samordning med efterlevandelivränta finns det däremot inget motsvaran- de garantibelopp som inom barn- och änkepensioneringen. Vid samord- ningen kan därför dessa pensioner helt bortfalla. Vid inkomstprövning av rätt till bostadstillägg till pensionärer enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, och således även vid inkomstprövning av änkepension, tas hänsyn till yrkesskadelivränta på så sätt att den del av livräntan som inte har samordnats med pensionen tas upp som inkomst. 5 Det reformerade ålderspensionssystemet Det reformerade ålderspensionssystemet är ett obligatoriskt pensions- system som är inkomstgrundat och avskilt från andra socialförsäkrings- grenar. Systemet är i högre grad än det tidigare försäkringsmässigt upp- byggt. Förmånerna motsvarar de avgifter som betalas in. Det reformerade ålderspensionssystemet är således avgiftsbaserat i stället för förmånsbaserat. Det reformerade ålderspensionssystemet bygger på livsinkomstprin- cipen, dvs. pensionen baseras på inkomster som tjänats in under hela för- värvslivet. I det reformerade ålderspensionssystemet skall pensionsrätten kunna tjänas in från och med . Någon övre åldersgräns för intjänande finns inte. Bestämmelserna om det reformerade ålderspen- sionssystemet finns i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) och i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension (införandelagen). Tillgodoräknad pensionsrätt grundar sig huvudsakligen på den pen- sionsgrundande inkomsten. Dessutom kan enligt särskilda regler bl.a. förtidspension, vård av små barn, studier med studiestöd och plikttjänst- grunda pensionsrätt. Pensionsrätten är uppdelad på ett fördel- ningssystem (inkomstpension) och ett premiepensionssystem (premie- pension). Den inkomstgrundade pensionen kompletteras även med ett grund- skydd i form av en garantipension för dem som haft inga eller låga för- värvsinkomster. Bestämmelser härom finns i lagen (1998:702) om garan- tipension. Till skillnad från folkpensionen är garantipensionen inte en förmån som utges till samtliga pensionsberättigade, utan den utges endast till dem som har behov av en sådan förmån. Garantipensionen finansieras med skattemedel och är skattepliktig. Det är endast personer födda eller senare som berörs av det reformerade inkomstgrundade ålderspensionssystemet. Personer födda åren 1938 får, ju yngre de är, sin ålderspension beräknad med ett ökat antal tjugondelar enligt reformerade regler och resterande del enligt tidigare regler. Personer födda eller senare får hela sin ålderspen- sion enligt reformerade regler. Personer födda eller tidigare får tilläggspension enligt tidigare regler. Till tilläggspensionen görs ett tillägg motsvarande den folkpension som baseras på antalet tillgodoräk- nade pensionspoäng för tilläggspension. Detta tillägg utgör således en del av tilläggspensionen. Pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp Förvärvsinkomster och sociala ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet m.m. är också i det reformerade systemet pensions- grundande. Därutöver är i vissa fall fiktiva inkomster pensionsgrundande, s.k. pensionsgrundande belopp. Som nämnts i avsnitt 3 pågår inom ett arbete med att närmare utforma regler för ersättning vid långvarig medicinskt grun- dad arbetsoförmåga. Däri ingår bl.a. frågan om hur ålderspensionsrätt skall tillgodoräknas för förtidspensionärer. Fram till dess att beslut härom har fattats skall försäkrade, som enligt reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) uppbär förtidspension i form av tilläggspension beräknad på grundval av antagandepoäng, vid beräk- ningen av ålderspension i det reformerade pensionssystemet tillgodoräknas ett särskilt pensionsgrundande belopp baserat på en fiktiv inkomst (antagandeinkomst) fram . Pensionsgrundande belopp beräknas också för föräldrar med små barn och för dem som fullgjort grundutbildning inom totalförsvaret. Vidare skall fr.o.m. pensionsgrundande belopp tillgodoräknas för studerande som uppbär studiemedel. Pensionsgrundande belopp skall beräknas som av det studiebidrag som den studerande uppburit . Pensionsrätt skall även på motsvarande sätt beräknas för studier som avser åren 1995 2000. För att pensionsrätt för barnår, studier och plikttjänstgöring de facto skall ge upphov till utbetalning av pension, måste den försäkrade ha uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret. För att förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt krävs att den försäkrade har haft pensionsgrundande inkomster (varmed likställs pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomster) som för vart och ett av uppgått till minst två gånger ett visst belopp. Beloppet skall för år motsvara det förhöjda prisbasbeloppet. För tid därefter skall det motsvara det s.k. inkomstbasbeloppet. Vid bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt eller inte skall endast sådan pensionsgrundande inkomst eller belopp beaktas som fast- ställts senast då den försäkrade fyller . Årlig pensionsrätt Pensionsgrundande inkomst fastställs endast under förutsättning att den försäkrades inkomster av anställning och annat förvärvsarbete före av- drag för allmän pensionsavgift sammanlagt uppgår till av prisbasbeloppet (för ). Vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst gäller, liksom vid fastställande av tilläggspension inom tilläggspensionssystemet, att in- komster överstigande ett visst tak inte skall beaktas. Detta tak kommer inledningsvis att vara det samma som förmånstaket inom tilläggspen- sionssystemet (intjänandetaket). skall taket efter avdrag för allmän pensionsavgift motsvara 7,5 inkomstbasbelopp. som det fastställs pensionsgrundande inkomst eller pen- sionsgrundande belopp för en försäkrad skall också pensionsrätt fast- ställas. Pensionsrätten skall baseras på pensionsunderlaget, dvs. summan av den fastställda pensionsgrundande inkomsten och de fastställda pen- sionsgrundande beloppen. Pensionsrätten utgör av pensions- underlaget och delas upp mellan fördelningssystemet (inkomstpension) och premiepensionssystemet (premiepension). utgör pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension. Fördelningssystemet Den ackumulerade pensionsrätten för inkomstpension utgör individens pensionsbehållning. Den för inkomstpension registrerade pensionsbehåll- ningen skall räknas om med den relativa förändringen i ett index som följer den årliga inkomstutvecklingen i samhället (inkomstindex). Vidare skall pensionsbehållningen efter de personer som avlidit (arvs- vinster) fördelas bland kvarlevande i samma ålder som de avlidna samt avdrag göras för förvaltningskostnader. Den årliga inkomstpensionen inom fördelningssystemet beräknas genom att pensionsbehållningen vid pensioneringen divideras med ett visst tal, det s.k. delningstalet. Delningstalet återspeglar den genomsnitt- liga återstående livslängden vid den ålder pensionen börjar lyftas enligt aktuell befolkningsstatistik. Beräkningen av delningstalet beaktar också en viss framtida tillväxt (för följsamhetsindexering), vilket inne- bär att pensionären får en högre begynnelsepension än om pensionen i stället successivt skulle ha räknats om med hänsyn till den totala till- växten . Uttag av inkomstpension Den försäkrade kan ta ut inkomstpension tidigast från och med den månad han eller hon fyller och då med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pension. Om pensionen tas ut , växer pensionen enligt försäkringsmässiga principer för den läm- nas outtagen. De pensioner som betalas ut från fördelningssystemet skall följsam- hetsindexeras. för följsamhetsindexering av inkomstpension har fastställts till 1,6. Premiepensionssystemet Premiepensionssystemet innebär att de medel som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension fonderas. Den enskilde har möjlighet att själv bestämma om förvaltningen av de medel som fonderas för dennes räkning. Pensionens storlek är beroende av värdeutvecklingen på de fon- derade medlen. Premiepension får tas ut tidigast fr.o.m. den månad då pensionsspara- ren fyller . Pensionen skall utges livsvarigt, men pensionsuttaget får begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensio- nen. Inom premiepensionssystemet har pensionsspararen möjlighet att välja ett efterlevandeskydd. Det finns två former av efterlevandeskydd: ett för aktivtiden (dvs. efterlevandeskydd under tid då den försäkrade ännu inte börjat uppbära ålderspension) och ett för pensionstiden. Gemensamt för de båda formerna är att skyddet skall bekostas av den försäkrade och alltså inte innebära någon kostnad för de pensionssparare som avstår från skyddet samt att skyddet skall kunna tecknas endast i sådana situationer där det föreligger behov av ett efterlevandeskydd. Efterlevandeskyddet för aktivtiden innebär en temporär efterlevande- pension . Skyddet är utformat som en ren riskförsäkring utan sparmoment. Efterlevandeskyddet innebär att premiepensionen för en pensionssparare räknas om till att gälla för både hans eller hennes eget och makes (eller motsvarandes) liv. Pensionen skall alltså utbetalas så länge någon av dem lever. Omräkningen innebär att pensionsspararens egen ålderspension kommer att sänkas så mycket som behövs, för att till- godohavandet av hans eller hennes premiepensionsbehållning skall räcka under båda makarnas livstid. Avgift till ålderspensionssystemet Den pensionsrätt som tillgodoräknas i det reformerade pen- sionssystemet utgör av faktiska och fiktiva inkomster. Mot- svarande belopp skall betalas in till pensionssystemet. Samtliga in- komstslag som ger pensionsrätt är också avgiftsgrundande. Detta innebär att staten fr.o.m. betalar avgifter till ålderspensions- systemet för samtliga pensionsgrundande socialförsäkrings- och arbetslöshetsersättningar m.m. och pensionsgrundande belopp som det kan tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för. Avgiften kallas statlig ålderspensionsavgift. Allmän pensionsavgift betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat för- värvsarbete. Den allmänna pensionsavgiften dras av vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Inkomsttaket uttrycks i termer av bruttoinkomst. Socialavgift tas ut enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () och avgifterna tas ut i form av arbetsgivaravgift eller egenavgift. Arbetsgivar- avgifter beräknas på ett underlag som består av hela lönesumman och andra skattepliktiga förmåner som arbetsgivaren utger. Egenavgifter be- talas främst av den som bedriver näringsverksamhet, dvs. egenföretagare, och beräknas på ett underlag som består av inkomst av annat förvärvs- arbete.