prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Verket har gjort en utvärdering av försöksverksamheten och redovisat resultaten av utvärderingen. gjorde bedömningen att multimediatekniken hade förutsättningar att kunna fungera som ett verksamt stöd vid genomförandet av högskoleprovet för dyslektiker och att detta borde testas under försöksverksamheten. Multimediatekniken har emellertid inte givit de fördelar för dyslektiker som man hoppats. Mot denna bakgrund avser att fortsättningsvis inte använda multimediatekniken som hjälpmedel vid högskoleprovet. I stället avser verket att försöksvis tillämpa bl.a. längre provtid för denna grupp. Erfarenheterna under försöksverksamheten har visat att det är möjligt att genomföra högskoleprovet för synskadade med hjälp av punktskrift och talkassetter. avser mot denna bakgrund att fortsättningsvis överföra högskoleprovet till punktskrift och talkassetter. 8.5.7 Utbildning i mänskliga rättigheter Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över högskolans utbildningsutbud i mänskliga rättigheter och demokrati. Rapporten mångas skyldigheter (Ds 1998:46) redovsades och har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig på . Remissinstanserna är i grunden positiva till utredningens förslag. Vissa instanser ställer sig tveksamma till de förordningsändringar som utredaren föreslår. Dock är de flesta instanser (framför allt högskolor) positiva till att skapa forskningsprogram inom mänskliga rättigheter liksom tanken på nätverkssekretariat och dokumentationscentrum. Utredaren föreslår en rad insatser utifrån de inventeringar och analyser utredaren har gjort. Regeringen har utifrån rapporten och dess för- slag bl.a. beslutat tilldela Teologiska statsbidrag om sammanlagt . Bidraget gäller 50 platser (helårsstudenter) för kurser i mänskliga rättigheter och samt för fortsatt utbyggnad och planering av kurser. Utbildningen sker i form av ett antal fristående kurser om sammanlagt 20 poäng. Regeringen anser att det är viktigt med ut- bildning i mänskliga rättigheter och att detta normalt bör ingå i utbildningsutbudet. Ett seminarium om mänskliga rättigheter och utbildning kommer sannolikt att arrangeras av Teologiska högskolan. har av FN proklamerats som Internationellt år för fredskultur och Svenska unescorådet kommer att utarbeta en skrift vilken skall ge en konkret tolkning av begreppet där utbildning i mänskliga rättigheter kommer att ingå. Se vidare under kapitlet om lärarutbildning (och Levande historia). 8.6 Särskilda budgetfrågor m.m. 8.6.1 Mål för verksamheten och perioder I budgetpropositionen för angav regeringen utbildningsuppdrag i form av examensmål m.m. avseende dels grundutbildning, dels forskning och forskarutbildning för samtliga universitet och högskolor för treårsperioden 1999 samt i vissa fall för treårsperioden 2002. Vidare angavs vissa generella utbildningsuppdrag t.ex. vad gäller distansutbildning, fortbildning, vidareutbildning och studenter med invandrarbakgrund. beslutade i enlighet med regeringens förslag vad gäller såväl omfattning som inriktning av utbildningsuppdragen samt perioderna. En gång under varje mandatperiod avser regeringen att presentera en forskningspolitisk proposition. Nästa proposition kommer att läggas . Inför denna proposition har universitet, högskolor, forskningsråd, myndigheter och organisationer fått i uppdrag att ta fram kunskaps- och forskningsstrategier om den vetenskapliga utvecklingen och behov . Perioderna med målangivelser för både grundutbildning och forskning/forskarutbildning bör vara desamma och i fas med de forskningspolitiska propositionerna. Nya mål bör därför anges i kommande års budgetproposition eller forskningspolitiska proposition med beaktande av de forskningspolitiska propositionernas tidsramar. De mål eller planeringsförutsättningar som angivits för perioden 2002 kommer dock gälla i avvaktan på att nya mål och planeringsperioder kommer att föreslås . För de fall det inte finns mål eller planeringsförutsättningar angivna för kommande treårsperiod avser regeringen att sätta mål för och göra nya beräkningar för den därefter kommande perioden. 8.6.2 Avräkning av anslag och anslagsberäkningar Regeringens förslag: Avräkning av särskilda åtaganden under grundutbildningsanslagen får göras i samband med att medlen tillförs resp. lärosätes räntekonto. Skälen för regeringens förslag: Anslagen för grundutbildning till respektive universitet och högskola består av takbelopp, dvs. högsta möjliga ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer som kan erhållas och i vissa fall dessutom ersättning för särskilda åtaganden. Medel för s.k. NT-utbildning har beräknats inom ersättningen för särskilda åtaganden för berörda högskolor. ekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150 sid 34 och 126) begärde regeringen godkännande för hur anslag och inkomsttitlar skall avräknas. och högskolor framfördes att grundutbildningsanslagen måste avräknas preliminärt i samband med att medel utbetalas till universitetens och högskolornas räntekonto i . Slutlig avräkning, mot utförda prestationer, görs vid budgetårets slut. De särskilda åtagandena skall, med undantag för medel för s.k. NT- utbildning, inte avräknas mot prestationer. Medel för särskilda åtaganden skall i stället avräknas på samma sätt som forskningsanslagen, dvs. i samband med att medel tillförs universitetens och högskolornas räntekonto. Avräkning är varken kassa- eller utgiftsmässig och grundas på statsmakternas beslut (prop.1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:338). Anslagsberäkningar Anslagen till universitet och högskolor redovisas per lärosäte i det följande. Resurser för de nya platserna samt "halvårseffekten" av de 15 000 nya platserna har beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår 2000. Motsvarande halvårseffekter och förskjutningar i resurstilldelningen mellan budgetåren gäller för de platser som tillkommer höstarna 2001 och 2002. Anslagen till forskning och forskarutbildning beräknas fr.o.m. utifrån de vetenskapsområden som har beslutat om. Högskolor som erhållit vetenskapsområden får egna anslag för forskning och forskarutbildning. För föreslås därför ett nytt anslag, nämligen B32 : Forskning och forskarutbildning. Med anledning av tillkomsten av det nya forskningsanslaget har numreringen ändrats på samtliga anslag som kommer efter forskningsanslag. De nya universiteten får medel för forskning och forskarutbildning uppdelat i dels en anslagspost per vetenskapsområde, dels en anslagspost benämnd Övriga forskningsmedel. Medel för lokaler är inkluderade i dessa anslagsposter. För de nya universiteten i och har forskningsanslaget utformats på detta sätt för att skapa förutsättningar för att utveckla forskning och forskarutbildning, förutom inom de vetenskapsområden de tilldelats resurser, även inom andra områden som lärosätet bedömer som väsentliga eller inom ämnen som spänner över flera vetenskapsområden. Högskolor med vetenskapsområden erhåller huvudsakligen medel via sitt vetenskapsområde. Dessa lärosäten skall prioritera sin forskning och forskarutbildning inom respektive vetenskapsområde. Resurser för forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden, samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i beräknas som tidigare under ett gemensamt anslag B54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar en egen anslagspost. Grundutbildnings- och forskningsanslagen har pris- och löneomräknats . Anslagsförändringar utöver pris- och löneomräkningen framgår under respektive anslag. Med anledning av en förändring för de statliga avtalsförsäkringarna föreslås ett nytt anslag under verksamhetsområdet och högskolors för de statliga ålders- pensionsavgifterna. Anslaget avser beräknade för statlig ålderspension. I enlighet med lag (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift beräknades för statlig ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag för doktorander motsvarande av avgiftsunderlaget. Medel som motsvarar dessa statliga ålderspensionsavgifter tillfördes respektive forskningsanslags vetenskapsområde. Motsvarande belopp har för dragits bort från forskningsanslagen och i stället tillförts en anslagspost under anslaget B53 Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Posten disponeras av , som även ombesörjer inbetalningen till . har, i enlighet med regeringens förslag, tidigare beslutat om s.k. nedjustering av ersättningen för lokalhyror. Merparten av denna justering har redan genomförts och tagits ut som en generell besparing på samtliga högskoleanslag. Det kvarstår endast att genomföra en besparing på lokalerna för som uppgår till prisläge. Regeringen föreslår nu att av denna besparing tas från anslaget B53 Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. där merparten avser anslagsposten För regeringens fördelning. Under denna anslagspost har avsatts medel för ökade lokalkostnader när vissa bestämda lokaler är färdigställda. Det har tidigare angivits som en planeringsförutsättning att skall erhålla sådana medel vad avser Mikroelektroniskt centrum. Regeringen föreslår att denna planeringsförutsättning för inte längre skall gälla och att ersättning för ökade hyreskostnader inte skall utgå. Resterande del av besparingen, , tas ut genom en sänkning av takbeloppet för grundutbildningen för och . Beloppet motsvarar berörda landstings ersättning till dessa universitet vad avser sjukgymnastutbildningen och påverkar inte utbildningens omfattning eller struktur. Medlen har tidigare ej kunnat utnyttjas. För samtliga universitet och högskolor anges under respektive anslag ett beräknat anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet i fasta priser) . Dessa anslagsbelopp är beräknade exklusive de beslutade, men ännu ej fördelade, förstärkningarna vad avser forskning/forskarutbildning . Dessa förstärkningar har beräknats under anslaget B53 Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. och fördelas . Revisionens iakttagelser () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. RRV:s synpunkter framgår under respektive anslag. Inom verksamhetsområdet har inga invändningar lämnats. System för styrning och resurstilldelning Som ett led i planeringen och uppföljningen av universitet och högskolors verksamhet genomfördes en omfattande dialog mellan och ledningen för respektive lärosäte. Syftet var att ge underlag för bedömning av hur högskolorna larar de mål som regeringen har satt upp samt att inleda en diskussion om högskolornas framtida profilering. Metoden för dialogen kommer att utvecklas för att stärka återkopplingen till respektive lärosäte. De kommande forskningsstrategierna bör också kunna tjäna som ett viktigt komplement till den fortsatta profileringsdiskussionen. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för att utreda vissa frågor om högskolans styrning. Utgångspunkten för uppdraget är att nuvarande mål- och resultatstyrning för grundutbildningen i sina grunddrag skall ligga fast. Utredaren bör utreda hur systemet kan vidareutvecklas och göra en genomgång av erfarenheterna av hur målstyrningen inom grundutbildningen har fungerat sett från såväl statsmakternas som lärosätenas perspektiv. Vidare skall övervägas om någon form av mål- och resultatstyrd resursfördelning kan införas för forskning och forskarutbildning. Utredningen skall vara slutförd . I avvaktan på resultatet från utredningen vill regeringen dock ånyo påpeka att vid uppbyggnaden av nya enheter uppstår svårigheter att finansiera planerings- och utbildningskostnader samt lånekostnader inom de ordinarie ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden. Dessa högskolors situation kommer därför att att noggrant följas. Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer skall för vara: Tabell 8.15 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Kronor UTBILDNINGSOMRÅDE ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRS- STUDENT ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRSPRESTATI ON Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsveten- skapligt 13 544 14 179 Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt, vård 36 580 33 450 Odontologiskt 33 217 41 538 Medicinskt 44 689 58 611 Undervisning 1 26 170 33 150 övrigt 2 30 730 26 460 Design 108 973 70 029 Konst 155 396 70 051 Musik 93 836 62 694 Opera 224 017 141 348 Teater 217 107 113 806 Media 219 586 186 796 152 274 88 789 Idrott 79 748 38 754 1) Avser den praktisk pedagogiska delen av lärarutbildningen 2) Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. barn- och undomspedagogisk utbildning samt grundskollärarutbildning med inriktning mot undervisning i prskurserna 1 7. /vid skall redovisas mot övrigt. Skälen för regeringens förslag: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårs-prestationer har räknats upp avseende pris- och löneomräkning. B1 : Grundutbildning Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Anslag 766 767 1999 Anslag 767 778 2000 Förslag 802 766 2001 Beräknat 855 5991 2002 Beräknat 900 4812 1 Motsvarar 842 768 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 873 094 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . Regeringens överväganden För utbildningsuppdraget för treårsperioden 2002 se vidare avsnitt 5.6. Planeringsförutsättning Som underlag för fortsatta planering redovisas i det följande antalet avlagda examina /94 1995/96 och tvåårsperioden 1998 samt tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden 2005. Examensmål EXAMEN UTFALL 1993/94 -1995/96 UTFALL 1997 -1998 MÅL 1997 -1999 MÅL 2000 -2002 MÅL 2003 -2005 Magister- examen 1 001 1 472 1 900 2 200 2 200 Civilingen- jörsexamen 319 306 550 550 700 Grundskol- lärare 4 9 343 187 530 560 380 Gymnasie- lärare 364 227 470 540 580 Apotekare 226 135 280 350 370 Källa för utfall: NU-databas. har i budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att öka antalet helårsstudenter inom grundutbildningen med 300. Enligt regeringens bedömning finns det ett behov av ökad dimensionering inom framför allt de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Förslag till fördelning av nya platser på universitet och högskolor redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2. har under redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp. redovisade helårsprestationer motsvarande över takbeloppet. För treårsperioden 1999 har mål fastställts för antalet examina vid enligt tabellen ovan. För magisterexamen bedöms att examensmålet kommer att uppfyllas. När det gäller civilingenjörsexamen måste enligt regeringens bedömning en kraftig ökning av exa-minationen ske för att målen skall kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen för lärarexamina och apotekarexamen inte kommer att uppnås. har i regleringsbrev erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta antal helårsstudenter för totalt och för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2. utbildningsuppdrag för avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad avser det totala målet som vad avser målet för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Målet att öka antalet helårsstudenter 1999 i förhållande till perioden /94 1995/96 torde kunna förverkligas inom såväl de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena som inom biomedicinsk utbildning, det farmaceutiska utbildningsområdet och gymnasielärarutbildningen. För att detta mål skall nås inom grundskollärarutbildningen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9 krävs en ökning av dimensioneringen. I enlighet med av regeringen givna mål har andelen kvinnor inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna totalt sett ökat . Variationen är emellertid stor mellan olika utbildningar. Andelen män inom lärarutbildningar (utom gymnasielärarutbildningen) och vård- och farmaciutbildningar har inte ökat i enlighet med av regeringen givna mål, utan har fortsatt att minska. Målet att minska antalet helårsstudenter 1999 i förhållande till perioden /94 1995/96 torde kunna förverkligas inom såväl den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen som läkarutbildningen och grundskollärarutbildningen med inriktning mot under-visning i årskurserna 1 7. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts med undantag av den s.k. NT-utbildningen. Åtagandet att anordna sådan utbildning har fullgjorts till . Antalet lärarårsverken vid var 1 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive gäst- och timlärare) var . av lärarna och av de disputerade lärarna var kvinnor. Antalet professorer var 1998 (årsverken). har i enlighet med regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för det kvalitetsarbete som har genomförts . har i enlighet med regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram för samverkan med det omgivande samhället samt vilka åtgärder som vidtagits med utgångspunkt i handlingsprogrammet. Handlingsprogrammet torde ge goda möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående och planerade aktiviteter. Resurser Resursfördelning B1 kronor Takbelopp 785 232 Särskilda åtaganden - s.k. NT-utbildning 11 052 - internationell lärarfortbildning, språk- assistentverksamhet, fortbildning för vissa modersmålslärare 6 482 Summa 802 766 Den högsta sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (tak- beloppet) har beräknats med hänsyn till dimensioneringsökningen i enlighet med vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och 5.3.2. B2 : Forskning och forskarutbildning Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Anslag 952 889 1999 Anslag 971 152 2000 Förslag 976 369 2001 Beräknat 991 1141 2002 Beräknat 1 006 6811 1 Motsvarar 976 369 tkr prisnivå. Regeringens överväganden De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för treårsperioden 1999 skall ligga fast. Se vidare avsnitt 5.6. För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002 respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal avlagda examina) som examensmål för forskarutbildningen vid . (Se vidare under avsnitt 5.2.) Examensmål VETENSKAPSOMRÅDE MÅL 1997 -1999 UTFALL 1997 -1998 MÅL 2000 -2002 MÅL 2003 -2005 Humanistisk- samhällsvetenskapligt 274 190 329 335 Medicinskt 283 165 304 314 Naturvetenskapligt1 367 211 447 456 Tekniskt1 Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där licentiatexamen tidigare tagits ut räknas som en halv examen. 1 Examensmålet för Naturvetenskapligt vetenskapsområde inkluderar även målen för Tekniskt vetenskapsområde. Källa: NU-databas. Enligt regeringens bedömning bör examensmålet för perioden 1999 för det humanistisk- samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet kunna uppnås. Regeringen bedömer det som osäkert huruvida kommer att uppfylla examensmålen för det medicinska och det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. Resultatinformation Några resultat om forskningen och forskarutbildningen vid redovisas i nedanstående tabell. Resultat, forskning och forskarutbildning ANTAL ANTAL ANDEL KVINNOR 1997 1998 1997 1998 Nyantagna forskarstuderande 503 426 Aktiva (ht)1 2 467 2 552 Doktorsexamina 263 278 Licentiatexamina 78 72 Professorer2 286 293 1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på . har fått i uppdrag av regeringen att starta ett program för utbildning och forskning kring förintelsen och folkmord. Vidare har Geocentrum och Språkvetenskapligt centrum invigts. Evolutionsbiologiskt centrum och Rudbeckslaboratoriet är under färdigställande. Tillbyggnaderna av Ångström-laboratoriet respektive Biomedicinskt centrum har påbörjats. Av de professorer som anställs 1999 skall vara kvinnor. var denna andel respektive . Regeringens bedömning är att målet kommer att uppnås. Omfattningen av forskningsmedel har ökat vid från till , varav avser anslag. Resurser Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Inom posterna för de olika vetenskapsområdena bör minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom forskarutbildningen. Resursfördelning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M. ANSLAG 2000 STUDIEFINANSIERING 2000 Humanistisk- samhällsvetenskapligt 282 357 76 276 Medicinskt 175 517 32 844 Naturvetenskapligt1 296 461 85 319 Tekniskt1 Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) 9 738 Ersättning för lokalhyror m.m. 212 296 Summa 976 369 194 439 1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk forskning och forskarutbildning. I anslagsposten Humanistisk-samhällsveten- skapligt vetenskapsområde ingår för en allmän förstärkning av forskning och forskarutbildning. Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen har överförts till anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11 Statlig ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag. B3 : Grundutbildning Anslagsutveckling Tusental kronor 1998 Anslag 1 165 260 1999 Anslag 1 021 779 2000 Förslag 1 029 776 2001 Beräknat 1 079 9441 2002 Beräknat 1 132 0312 1 Motsvarar 1 063 685 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 097 513 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . Regeringens överväganden För utbildningsuppdraget för treårsperioden 2002 se vidare avsnitt 5.6. Planeringsförutsättning Som underlag för fortsatta planering redovisas i det följande antalet avlagda examina /94 1995/96 och tvåårsperioden 1998 samt tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden 2005. Examensmål EXAMEN UTFALL 1993/94 -1995/96 UTFALL 1997 -1998 MÅL 1997 -1999 MÅL 2000 -2002 MÅL 2003 -2005 Magister- examen 919 1 451 1 800 2 100 2 100 Civilingen- jörsexamen 1 501 1 073 1 700 1 940 2 140 Källa för utfall: NU-databas. har i budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att öka antalet helårsstudenter inom grundutbildningen med 2 500 fördelade på de tre åren. Enligt regeringens bedömning finns det ett behov av ökad dimensionering inom framför allt de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Förslag till fördelning av nya platser på universitet och högskolor redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2. har under redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp. redovisade helårsprestationer motsvarande över takbeloppet. För treårsperioden 1999 har mål fastställts för antalet examina vid enligt tabellen ovan. För magisterexamen bedöms att examensmålet kommer att uppfyllas. När det gäller civilingenjörsexamen måste enligt regeringens bedömning en kraftig ökning av exa-minationen ske för att målet skall uppnås. har i regleringsbrev erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta antal helårsstudenter för totalt och för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2. utbildningsuppdrag för avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad avser det totala målet som vad avser målet för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Målet att öka antalet helårsstudenter 1999 i förhållande till perioden /94 1995/96 kommer att kunna förverkligas inom såväl de naturvetenskapliga som tekniska utbildningsområdena samt inom biomedicinska utbildningar och vissa vårdutbildningar. Målet att inom läkarutbildningen minska antalet helårsstudenter 1999 i förhållande till perioden /94 1995/96 kommer att uppnås. I enlighet med av regeringen givna mål har andelen kvinnor inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna ökat .