prop · GN0330 · 2000-01-01 00:00:00 — Ubåtarna av Gotlandsklass har redan luftoberoende maskineri. Minröjning innebär i huvudsak att aktivt lokalisera och oskadliggöra enskilda minor. Regeringen anser att Försvarsmaktens förmåga till minröjningsinsatser bör vidmakthållas och utvecklas. Fartygsdragen minsvepning utgör en del av begreppet minröjning och innebär i huvudsak att man dels mekaniskt sveper upp förankrade minor, dels simulerar en fartygspassage varvid man försöker få eventuella minor att detonera. Detta är en äldre metod som inte bör vidareutvecklas i sin nuvarande form. Regeringen anser att huvuddelen av minsvepningsförbanden bör utgå och att minsvepningsflottiljerna bör utgå ur insatsorganisationen . Vissa enheter av minsvepningsförbanden bör dock behållas för att ingå i de nationella skyddsstyrkorna. Däremot finns skäl att behålla förmågan att svepa med fjärrstyrda minsvep. Enligt regeringens uppfattning bör kustförsvarsförbandens tyngdpunkt läggas vid amfibieförbanden. En amfibiebrigadledning och tre amfibiebataljoner organiseras i insatsorganisationen. Förmågan att kontrollera övergången mellan sjö och land, att leda och samverka med andra enheter i kustzonen samt öppna och säkra t.ex. hamnområden bör vidareutvecklas. Regeringen anser att amfibieförbandens förmåga till väpnad strid, att upprätthålla territoriell integritet och förmåga att hantera konflikter på detta sätt tillgodoses. Regeringen anser också att den unika kompetens som bl.a. amfibieförbanden har att verka i skärgårds- och kustzonen bör tillvaratas så långt det är möjligt och, där behov finns, vid internationella insatser. Helikopterförbanden Regeringen anser att den mark- respektive sjöoperativa helikopterkapaciteten bör vidareutvecklas. Härutöver bör förmågan att verka i olika typer av insatsgrupper utvecklas, t.ex. möjligheten att transportera den luftburna bataljon som regeringen behandlar senare i detta avsnitt. Vidare bör enligt regeringen förmågan att genomföra internationella insatser utvecklas. Regeringen anser att två helikopterbataljoner bör organiseras. Den ena bör ha markoperativ inriktning och den andra sjöoperativ inriktning. Inom dessa bataljoner bör det finnas räddningskapacitet. Räddningsfunktionen enligt avtalet mellan och Försvarsmakten bör enligt regeringens mening upprätthållas inom ramen för denna nya organisation. Den nuvarande arméflygbataljonen, de två helikopterdivisionerna och pansarvärnshelikopterkompanierna bör avvecklas med början . bör den rörliga helikopterledningen avvecklas. Den centrala helikopterresursledning som är nödvändig bör enligt regeringen ingå i den operativa insatsledningen. Regeringen anser vidare att Försvarsmakten mot slutet av perioden bör börja utveckla attackhelikopterkompetens, bl.a. genom studier och demonstratorer. Det är enligt regeringens mening angeläget att antalet helikoptertyper inom Försvarsmakten begränsas. Anskaffningen bör därför inriktas mot Försvarsmaktsgemensamma helikoptertyper, varav en bör vara medeltung och en bör vara lätt. Flertalet av de nuvarande helikoptertyperna bör därför avvecklas. Flygstridskrafterna I fråga om JAS 39 Gripenförbanden och de övriga stridsflygförbanden anser regeringen att den långsiktiga inriktningen bör vara åtta divisioner JAS 39 . I avsnittet 5.4 redovisar regeringen hur kravet på kontinuerlig utbildning av nya militära flygförare och hur ombeväpningen från Viggensystemet till Gripensystemet påverkar såväl antalet divisioner som antalet flottiljer. Regeringen konstaterar där att det utöver de åtta stridsflygdivisionerna bör finnas ytterligare två flygdivisioner för att säkerställa utbildningen och ombeväpningen. Dessa två extradivisioner bör enligt regeringens mening inte innefattas i insatsorganisationen efter det att ombeväpningen till Gripensystemet är genomförd. Det är enligt regeringens mening angeläget att ombeväpningen till Gripensystemet i allt väsentligt kan genomföras i enlighet med Försvarsmaktens planering. När det gäller flygstridskrafternas markförband anser regeringen att åtta nya flygbasförband och ytterligare ett stridsledningscentralkompani bör organiseras. Vidare bör en andra grupp flygburen spaningsradar (FSR 890) organiseras. bör avveckling påbörjas av tre stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, en vädercentral och 16 basbataljoner. Parallellt med ombeväpningen till Gripensystemet bör Viggensystemet successivt avvecklas . Nya typer av förband Regeringen anser att nationella skyddsstyrkor bör organiseras. I dessa ingår bl.a. norrlandsjägarbataljoner, markstridsbataljoner, basskyddsbataljoner, bevakningsbataljoner och hemvärnet. Regeringen anser dock att det finns vissa osäkerheter, bl.a. när det gäller omfattningen av och metoder för att tillgodose behovet av bevakning och skydd av sådan infrastruktur som är avgörande för samhällets grundläggande funktioner. Även när det gäller rekryteringen till hemvärnet och dess påverkan på bemanningen i övrigt av de nationella skyddsstyrkorna finns det behov av fördjupat underlag. Regeringen har därför denna dag beslutat om direktiv till en utredning som skall se över stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna (inkl. hemvärnet) och deras fortsatta funktion i totalförsvaret. Utredningen skall lämna sina förslag . Utöver ovan redovisad struktur tillförs Försvarsmakten även andra nya förband och kompetenser. Dessa kommer att utgöra betydelsefulla komponenter i vår förmåga att möta framtida hot och risker. Som exempel på sådana förband kan nämnas luftburen bataljon, signalspaningsbataljon, IT-säkerhetsförband, säkerhetsbataljon, jägarbataljon och NBC-insatsstyrka. Dessa förbandstyper kommer i huvudsak att utvecklas och organiseras . Dessa förbandstyper kan delvis organiseras med stöd av nuvarande krigsorganisation. Den luftburna bataljonen utvecklas och organiseras efterhand. Fram sker såväl utveckling och kompetensuppbyggnad som den direkta utbildningen av förbandet. anskaffas senare, preliminärt med början . Beredskap och operativa anvisningar Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa ett förslag till strategisk idé och operativa principer för stridskrafternas utnyttjande vid ett väpnat angrepp riktat mot landet. Regeringen avser att bl.a. med detta underlag som grund besluta om operativa anvisningar för stridskrafternas beredskap. Anpassning Regeringen anförde i prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar följande: "Tillväxt förutsätts ske genom en ökning av befintliga krigsförbands storlek, genom ny eller kompletterad utbildning, förtätning med kvalificerad förrådsställd eller nyanskaffad materiel samt genom att nya krigsförband tillkommer. Med undantag av kaderbemannade större krigsförbandstyper (brigadledningar etc.) bör nyuppsatta krigsförband inte vara större än bataljon när det gäller markstridsförband eller motsvarande för sjö- och luftstridsförband. Att från grunden skapa större krigsförband bedöms som tveksamt och bör inte utgöra en planeringsgrund. En hög personell kompetens, materiell kvalitet, tillräcklig produktionskapacitet i grundorganisationen och hög ledningsförmåga utgör tillsammans med en försvarsmaterielförsörjning grunden för tillväxtförmågan. Befälens kompetens behöver utvecklas genom att utbildning och övningar genomförs med krigsförband av sådan storlek att såväl funktioner som ledning kan övas och samtränas. Den i insatsorganisationen utbildade värnpliktiga personalen bör kvarstå för att utgöra en grund för såväl tillväxtförmågan som för territorialförsvaret." När det gäller markstridskrafterna utgörs en del av anpassningsförmågan av möjligheter och förmåga till tillväxt. Antalet markstridsförband och möjligheten för tillväxt för dessa beror främst på tillgången till officerare och möjligheten att anskaffa erforderlig volym organisationsbestämmande materiel. Genom en utökning av antalet officerare, förrådsställning av organisationsbestämmande materiel och planering av tillväxt kan förmågan att tillväxa upprätthållas. innehar markstridskrafterna en mycket god förmåga att tillväxa. Efter detta minskar förmågan på grund av att materiel, anläggningar och personal har avvecklats. Efter genomförd omstrukturering bedöms tillväxt med markstridsförband kunna ske med ytterligare cirka åtta markstridsbataljoner inklusive stödfunktioner. Tillväxt i fartygsförbanden till ett innehåll motsvarande dagens förbandsantal bedöms vara möjlig . Det finns potential att tillväxa med ett minröjfartyg av Landsortsklass. Utöver det tidigare förordade behovet av fem ubåtar finns ytterligare två ubåtar att tillgå för tillväxt. Tung kustrobot (robotsystem 15) bör utnyttjas för korvettförband vid tillväxt. De fasta artilleriförbanden samt det tunga kustrobotbatteriet bör avvecklas. Däremot bör potential att tillväxa och bevara kompetens finnas genom att materiel för två kustartilleribataljoner och ytterligare en amfibiebataljon bibehålls. För amfibieförbanden gäller generellt samma förutsättningar för tillväxt som för markstridskrafterna. När det gäller flygstridskrafterna bedömer regeringen att flygförbanden fram har möjlighet att tillväxa upp till ett innehåll som motsvarar dagens förbandsantal. Därefter begränsas tillväxtmöjligheterna av bl.a. tillgången på flygförare. Efter det att Gripensystemet har införts, dvs. , är tillväxtmöjligheterna för stridsflygförbanden relativt goda. Den övre gränsen sätts av utbildningskapaciteten för flygförare och tekniker upp till kapaciteten i totalt antal anskaffade flygplan JAS 39 . Enligt regeringens uppfattning bör anpassningen ses över inom Försvarsmakten. Regeringen anser att den nu gällande planeringen för markstridsförbanden kan ligga till grund för denna årliga rullning av planeringen. När det gäller flyg- och sjöstridskrafterna samt de nationella skyddsstyrkorna bör planeringen dock fördjupas ytterligare. 5.4 utformning Regeringens förslag: Försvarsmaktens grundorganisation ges följande utformning för att insatsorganisationen skall kunna få den inriktning som föreslås i avsnitt 5.3. Följande organisationsenheter läggs ned - Armécentrum - Marincentrum /- Flygvapencentrum - Södra militärområdesstaben - Mellersta militärområdesstaben - Norra militärområdesstaben - Södra arméfördelningen - Östra arméfördelningen - Norra arméfördelningen - militärkommando /- Försvarsområdesstaberna i - marinkommando - Sydkustens marinkommando - Ostkustens marinkommando /- marinkommando - Södra flygkommandot - Mellersta flygkommandot - Norra flygkommandot - Livgardesbrigaden / - Värmlandsbrigaden - Smålandsbrigaden - Hallandsbrigaden - Skånska dragonbrigaden - Dalabrigaden - Ångermanlandsbrigaden - Wendes artilleriregemente - /- - luftvärnskår /- luftvärnskår - luftvärnskår - signalkår - ingenjörkår - trängkår - Livgardets dragoner - - och Andra kustartilleribrigaden - /- helikopterbataljon - helikopterbataljon / Organisationsenheterna läggs ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Skånska flygflottiljen i läggs ned . Försvarets internationella kommando omlokaliseras från /till /. Omlokaliseringen skall vara genomförda . - Operativ insatsledning / - Militärdistrikt med staber i / Organisationsenheterna inrättas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag 5.4.1 Bakgrund I propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74) redovisade regeringen sin övergripande syn på Försvarsmaktens framtida grundorganisation och hur arbetet med att utarbeta ett förslag till en ny grundorganisation borde bedrivas. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). När det gäller utarbetandet av en ny grundorganisation anser regeringen, som också anfördes i prop. 1998/99:74, att frågan hur arbetet har bedrivits är viktig. Det är angeläget att den valda arbetsmetoden redovisas tydligt för att underlätta förståelsen av och motiven för det förslag som redovisas. Regeringen vill därför inleda med att redovisa hur arbetet har bedrivits. Utgångspunkter för den arbetsmodell som har valts har varit främst erfarenheter och slutsatser från beredningen av grundorganisationsförändringarna totalförsvarsbeslut. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten och att redovisa underlag för det fortsatta arbetet med förändringen av grundorganisationen. Underlaget skulle innehålla en redogörelse för fortsatt verksamhet vid Försvarsmaktens samtliga organisationsenheter och därför innehålla en kvalitativ respektive en kvantitativ redovisning för verksamheten under oförändrade betingelser. Därutöver skulle redovisa en fysisk fastighetsplanering för fastighetsbeståndet på varje berörd ort. Avsikten med dessa uppdrag var att tillförsäkra att skulle få tillgång till uppdaterade och tillförlitliga underlag om den hittillsvarande organisationens verksamhet. beslutade regeringen den nämnda propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74). uppdrog regeringen också åt Försvarsmakten att med utgångspunkt i propositionen och Försvarsberedningens - omdanat försvar (Ds 1999:2) redovisa förslag till planering av Försvarsmaktens verksamhet för perioden - 2004. En del i detta uppdrag var att redovisa ett förslag till dimensionering av Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringen underströk att redovisningen inte skulle innehålla förslag på vilka enskilda organisationsenheter som kunde komma att beröras av den framtida förändringen av grundorganisationen. Förslaget skulle redovisas till regeringen . uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att utarbeta förslag till en principiell utformning av den militära ledningsorganisationen. Regeringen angav att förslaget skulle grundas på propositionen 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar och Försvarsmaktens redovisning med förslag till framtida struktur för Försvarsmakten. redovisade myndigheterna resultatet av de lämnade uppdragen. I fråga om den kvalitativa redovisningen av Försvarsmaktens nuvarande grundorganisation redovisades s.k. förbandskort för varje organisationsenhet. Kortfattat, men tydliggörande, redovisas alla förhållanden av betydelse för den enskilda organisationsenheten. På motsvarande sätt redovisas utgiftsutvecklingen fram vid oförändrad verksamhet i den kvantitativa redovisningen. I förslaget till dimensionering av grundorganisationen utvecklade Försvarsmakten sin syn på principerna för utformningen av den framtida grundorganisationen. Regeringen återkommer till detta i avsnitt 5.4.2. tog regeringen nästa steg genom att besluta om riktlinjer för det fortsatta arbetet med att förändra grundorganisationen. I dessa riktlinjer lade regeringen fast vilka försvarspolitiska, ekonomiska och regionalpolitiska aspekter samt miljöaspekter som skulle beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Regeringen återkommer till dessa riktlinjer i avsnitt 5.4.2. med att dessa riktlinjer beslutades formades en arbetsgrupp (styrgruppen) med representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att på grundval av de till regeringen redovisade underlagen och de av regeringen beslutade riktlinjerna utarbeta ett förslag till ny grundorganisation för Försvarsmakten. Styrgruppen har under hela processen samarbetat med - och orienterat - andra berörda departement inom samt och Försvarsmaktens ledning. redovisade Försvarsmakten sitt förslag till principiell utformning av den militära ledningsorganisationen. I rapporten lämnar Försvarsmakten förslag om en ändrad ledningsstruktur inom det militära försvaret. I enlighet med förutsättningarna för utredningsarbetet har Försvarsmaktens förslag som dimensionerande grund myndighetens redovisning med förslag till framtida struktur för Försvarsmakten. redovisade även Försvarsberedningen sin - försvar (Ds 1999:55). redovisade styrgruppen sin rapport med förslag till ny grundorganisation för Försvarsmakten till regeringen. Regeringen noterar i detta sammanhang att Försvarsberedningen har utgjort en parlamentarisk referensgrupp för gruppens arbete. Större förändringar av Försvarsmaktens grundorganisation påverkar många, såväl enskilda som familjer, främst inom Försvarsmakten och andra berörda myndigheter. Förändringarna påverkar också kommuner och regioner. Regeringen anser det vara av stor vikt att de som berörs av förändringarna också ges möjlighet att lämna synpunkter innan beslut fattas. Regeringen noterar att en viktig del i styrgruppens arbete har varit att låta berörda länsstyrelser och kommuner efter det att dessa fått ta del av styrgruppens utgångspunkter för sitt arbete, redovisa sina synpunkter för styrgruppen. Vidare har särskilda genomgångar och diskussioner ägt rum med samtliga Försvarsmaktens operativa och taktiska chefer samt förbandschefer om hur grundorganisationen bör utformas. Härutöver har Försvarsmaktens representanter i styrgruppen gjort ett stort antal besök vid förbanden. Regeringen konstaterar också att styrgruppen löpande har informerat de centrala arbetstagarorganisationerna och att dessa har getts möjlighet att lämna synpunkter på gruppens arbete och förslag. Den valda arbetsmodellen har präglats av ett arbete som har genomförts stegvis. Inledningsvis klarlades nuläget genom beskrivningar av kostnaderna och produktionsförutsättningarna för fortsatt och oförändrad verksamhet vid Försvarsmaktens samtliga organisationsenheter. Parallellt med detta utarbetades av och beslutades av regeringen närmare anvisningar för vilka förutsättningar eller restriktioner som skulle gälla i det fortsatta urvalsarbetet. I det nästkommande steget utarbetades konkreta ändringsförslag i fråga om grundorganisationen. Därefter har en för ändamålet formad styrgrupp genom detaljöverväganden och resonemang om variationer inom grundorganisationen utarbetat ett förslag till ny grundorganisation. Regeringen anser att denna arbetsmetod har givit ett tillförlitligt och korrekt beslutsunderlag och därför också skapat bättre förutsättningar för att kunna följa upp hela Försvarsmaktens organisatoriska struktur och förbandsverksamhet. En viktig utgångspunkt härvidlag är att arbetet har utgått från den befintliga organisatoriska strukturen och att jämförelser gjorts med denna. På detta sätt har lättare än eljest kunnat belysas t.ex. konsekvenser i alternativresonemang. Metoden har vidare inneburit att kostnaderna genomgående har relaterats till en oförändrad verksamhet. Enskilda besparingar vid olika nedläggningsalternativ har därmed inte utgjort grunden för arbetet. 5.4.2 Styrande faktorer Utgångspunkter Regeringen redovisade den övergripande inriktningen för förändringen av Försvarsmaktens grundorganisation i prop. 1998/99:74, s. 108-111. I sammanfattning angav regeringen följande. Försvarsmaktens grundorganisation skall omstruktureras för att bättre ta tillvara Försvarsmaktens möjligheter till och behov av samordnad verksamhet för effektivare och mer rationell utbildning och övning av förband. Omstruktureringen skall leda till bättre möjligheter till samträning, förbättrad systemkunskap, tillväxtförmåga och flexibilitet. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att dagens grundorganisation innehåller en betydande överkapacitet i förhållande till det framtida utbildningsbehovet och kravet på utbildningskapacitet. I fråga om den långsiktiga inriktningen pekade regeringen vidare på att Försvarsmaktens framtida verksamhet skall syfta till att uppnå de i propositionen redovisade kraven på förmågor. De kraven syftar i sin tur till att lösa Försvarsmaktens huvuduppgifter. Det är nödvändigt, anförde regeringen, att Försvarsmakten kontinuerligt bedriver olika grundläggande verksamheter för att kunna vidmakthålla dessa förmågor. I annat fall riskerar kompetensen att gå förlorad. Regeringen kommenterade också anpassningsfrågorna och dessa frågors betydelse för grundorganisationen genom att peka på bl.a. att grundorganisationens möjligheter att höja beredskapen och att tillväxa styrs av det grundläggande behovet av krigsförband och det sätt på vilket produktionen av krigsförband genomförs. Kraven på förmåga till anpassning i olika tidsperspektiv har således stort inflytande över grundorganisationens framtida struktur och flexibilitet, framhöll regeringen. I fråga om inriktningen konstaterade regeringen i propositionen att det är väsentligt att den framtida grundorganisationen styrs av Försvarsmaktens huvuduppgifter. Regeringen pekade också på ett antal förhållanden som måste beaktas i förändringsarbetet. Det gäller behovet av stödkapacitet, operativa krav på anpassningsförmåga, avstånd till upptagningsområde av totalförsvarspliktiga samt lokala utbildningsförutsättningar. Regeringen framhöll också vikten av att det görs övergripande konsekvensvärderingar från miljösynpunkt av en förändrad fredsverksamhet. De yttre ramarna för förändringsarbetet preciserades i regeringens riktlinjer för det fortsatta arbetet med översyn av Försvarsmaktens grundorganisation. Som grund för förändringsarbetet skulle ligga beslut (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) samt Försvarsmaktens och olika redovisningar i samma månad. I riktlinjerna lade regeringen fast vilka försvarspolitiska, ekonomiska och regionalpolitiska aspekter samt miljöaspekter som skulle beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Riktlinjerna berörde i fråga om försvarspolitiska aspekter den organisatoriska strukturen, kompetenser och specialfunktioner, stöd till samhället och den folkliga förankringen. I fråga om ekonomiska aspekter skulle förslaget bl.a. medföra en total utgiftsnivå som långsiktigt är anpassad till Försvarsmaktens framtida anslagstilldelning. Kostnader för nyinvesteringar och omlokaliseringar skulle minimeras. I fråga om regionalpolitiska aspekter skulle de långsiktiga regionalpolitiska problemens svårighetsgrad på berörda lokala arbetsmarknader beaktas. Därutöver skulle särskild hänsyn tas till försvarsmaktsberoendet, dvs. andelen sysselsatta i Försvarsmakten. När det gäller miljöpolitiska aspekter framhöll regeringen bl.a. att grundorganisationen skulle utformas så att Försvarsmakten kan svara upp mot sitt ansvar som sektorsmyndighet för ekologisk hållbarhet. Slutligen gavs anvisningar för förslagets utformning. Förslaget skulle vara sammanhållet och innehålla en helhetslösning som svarar upp mot redovisade utgångspunkter och i övrigt ställda krav. De utgångspunkter som beaktats förutom de som angetts i riktlinjerna skulle tydligt redovisas. Arbetsmetoden och gjorda överväganden skulle redovisas. Försvarsmaktens redovisning med förslag till framtida struktur för Försvarsmakten innefattade ett förslag till dimensionering av Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringen noterar att Försvarsberedningen i sin rapport anser att den insatsorganisation som Försvarsmakten föreslagit i underlaget till stora delar motsvarar beredningens intentioner i underlaget inför prop. 1998/99:74. Regeringen noterar också att styrgruppen därför använde Försvarsmaktens förslag till dimensionering av grundorganisationen som en principiell grund för sitt arbete. Övriga faktorer Styrande för grundorganisationsutvecklingen skall enligt regeringen vara effektivitet och långsiktighet. behövs ett mindre antal organisationsenheter för utbildning som har till uppgift att försörja insatsorganisationen och därutöver erforderliga kompetenser. Med färre utbildningsplatser ökar betydelsen av att de kvarvarande enheterna medger goda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och att de klarar framtida miljökrav. Förband inom grundorganisationen skall även kunna hävda den territoriella integriteten och svara för övrig krishantering. Operativa hänsyn Den operativa studie som Försvarsmakten genomför syftar till att revidera den operativa planeringen, det operativa utnyttjandet av förbanden samt beredskap och tillgänglighet m.m. I detta perspektiv föreligger jämväl, enligt regeringens mening, ett antal operativa minimikrav som bör ligga till grund för utformningen av grundorganisationen.