prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kan t.ex. handla om att skapa en generell förståelse för vad ett funktionshinder kan innebära, eller om att öka kunskaperna om mer vanligt förekommande problem som läs- och skrivsvårigheter/dyslexi eller koncentrationssvårigheter. Det handlar således om att ge förskollärare och lärare viss specialpedagogisk baskompetens, i syfte att öka förutsättningarna för att elever i behov av särskilt stöd skall få detta inom ramen för den ordinarie skolorganisationen. Språkutveckling Samhället ställer höga krav på förmåga att kunna hantera, tillgodogöra sig och värdera texter. I de flesta arbeten ingår moment av att själv kunna producera texter. När kraven på läs- och skrivförmåga ökar blir skolans roll allt viktigare. Elevernas språkutveckling är ett av skolans absolut viktigaste uppdrag. Elever som får svårigheter i läs- och skrivprocessen måste få speciell uppmärksamhet och en individuell studieplanering. Många barn med utländsk bakgrund lever i miljöer där få människor har svenska som modersmål. Det är i förskolan och i skolan som dessa barns möjligheter att lära sig god svenska måste tillvaratas. inspektörer har genomfört en kvalitetsgranskning av läs- och skrivprocessen som ett led i undervisningen i skolorna. Granskningen visade att miljöerna för läs- och skrivprocessen varierar i skolorna. Vissa av de skolor som granskades visade sig ha en god läs- och skrivmiljö för eleverna. Alla lärare tar ansvar för språkutvecklingen i alla ämnen och det förekommer få inslag av isolerad färdighetsträning. Alla skolor erbjuder inte en sådan positiv språkmiljö. Regeringen anser därför att medel bör avsättas för att stödja och stimulera arbetet med att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolorna. Förskollärare och lärare skall kunna få möjlighet att delta i kompetensutveckling där arbetslag med olika lärarkategorier prioriteras. Medlen skall fördelas av . Skolbiblioteket Dagens styrsystem för skolan innebär ett lokalt ansvar, men också stort utrymme för lokalt nytänkande. I detta ansvar ingår också att utveckla skolbiblioteken. Skolbiblioteken kan dels sägas ha en informationsuppgift, dels en kulturuppgift. Den kunskapssyn, som finns i läroplanerna, där elevernas undersökande arbete, nyfikenhet och lust att lära sätts i centrum, kan konkretiseras i arbetet med skolbiblioteken. Skolbiblioteken kan således spela en viktig roll i skolutvecklingen och ett välutrustat skolbibliotek kan bidra till att den öppna skolan förverkligas. Regeringen avser därför att särskilt uppmärksamma utvecklingen av skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan. Arbetslag och samarbete i gymnasieskolan I gymnasieskolan börjar arbetslaget bli allt vanligare. Lärarna ser varandra som resurser, som berikar och breddar basen i det pedagogiska arbetet. Samarbete och samplanering mellan t.ex. lärare i yrkesämnen och kärnämnen i gymnasieskolan behövs för att skapa en bättre inlärningssituation för eleverna. En stimulans av denna utveckling är nödvändig, bl.a. genom kompetensutveckling. Yrkeslärare i gymnasieskolan Utvecklingen inom arbetslivet blir allt snabbare, särskilt med avseende på teknikutveckling och internationell konkurrens. Inom gymnasieskolans yrkesutbildningar är det därför viktigt att undervisningen är aktuell och har hög kvalitet. Yrkeslärarnas kompetens är därvid av strategisk karaktär. Regeringen har beräknat särskilda medel för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen och ser en fortsättning av dessa insatser som nödvändig. Matematik Matematiken kan beskrivas som en form av språk, ett sätt att kommunicera. Matematiken ger bl.a. möjligheter att beskriva och informera om idéer på ett precist och kortfattat sätt. Matematikinlärning är som mest framgångsrik när man får tillfälle att kommunicera och utöva matematik i meningsfulla och relevanta situationer. Eleverna behöver få möjligheter att söka efter förståelse och lösningar på problem. I förskolan behöver barnen få stöd i att upptäcka och använda matematik i meningsfulla sammanhang och utveckla förståelse för grundläggande matematiska begrepp. Bristande förkunskaper i matematik är ett problem inte bara vid övergången från skolan till utbildningar inom den naturvetenskapliga sektorn inom högskolan utan också för många studerande inom exempelvis den samhällsvetenskapliga sektorn. För att utveckla undervisningen i matematik och åstadkomma ett mer kreativt förhållningssätt behöver kompetensen hos lärarna uppmärksammas. Olika forskningsinsatser och studier kring matematikämnet och matematikundervisningen behöver initieras. Regeringen avser ta initiativ till sådana insatser inom ramen för ett särskilt matematikprojekt för att få underlag för framtida utvecklingsinsatser. Vissa insatser genom kompetensutveckling av lärare, baserade på dagens kunskaper om matematikundervisningens förutsättningar, bör kunna göras tidigare, t.ex. för lärare i gymnasieskolans program med yrkesämnen. Naturvetenskap, teknik och miljö och har fått regeringens uppdrag att bedriva ett nytt femårigt NOT-projekt i syfte att stimulera intresset för området. Projektet har två inriktningar: dels att bidra till att utveckla metoder för undervisning, dels fortsatt arbete med attitydpåverkan för att öka intresset hos eleverna. 2001 kommer enligt vad som redovisades i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16) ett särskilt stöd med sammanlagt 75 miljoner att utgå till kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. Regeringen har för uppdragit åt att fördela till kommunerna för grundläggande ämnesmässig kompetensutveckling och utveckling av den didaktiska kompetensen. Regeringen anser att de bästa effekterna uppnås om lärare, som undervisar de yngsta barnen, prioriteras. Utvecklingsprojekt de olika utvecklingsprojekt som drivs på eget initiativ och med egna resurser i kommuner, förskolor, skolor och vuxenutbildning har centrala organisationer och myndigheter också gjort insatser , t.ex. de projekt som bedrivs av parterna inom ramen för skolutvecklingsavtalet. Genom de medel som regeringen anslagit för utveckling av skolväsendet, de s.k. Ylva- pengarna, har 168 skolor fått ett stöd på sammanlagt för att utveckla lärarrollen i samarbete med högskolan. Antalet ansökningar var ca 1 200. Den s.k. vuxenlärarsatsningen är ett initiativ inom vuxenutbildningen, där regeringen från anslaget till viss verksamhet inom vuxenutbildning avsatt för utvecklingsprojekt. Det stora intresset för dessa utvecklingsprojekt och den utveckling som pågår lokalt visar på de stora möjligheter som finns att arbeta med förnyelse och försöksverksamhet. Regeringen ämnar på olika sätt fortsätta att stimulera denna ut- veckling. Vägledning i skola och vuxenutbildning Betydelsen av studie- och yrkesvägledning i såväl grund- och gymnasieskolan som i vuxenutbildningen ökar med anledning av arbetslivets komplexitet och snabba förändringstakt. Behovet av utökade möjligheter till återkommande utbildning i varierande former och till övergång mellan olika utbildningsvägar ökar. Det finns också behov av att stärka ungas etablering på arbetsmarknaden, dvs. att skapa fungerande övergångar från skola till arbetsliv. Möjligheterna till studier utomlands har ökat. kommer många människor till med varierande utbildningar bakom sig. Som en följd därav förändras även utbildningssystemen och behovet av studie- och yrkesvägledning ökar. Syftet och inriktningen i vägledningsinsatserna skiftar beroende på elevernas ålder och skolform. I syftar vägledningen bl.a. till att förbereda eleverna för deras val av program i gymnasieskolan. Genom samtal med studievägledarna kan eleverna bli mer medvetna om sina intressen, om de olika alternativ som finns och se sig själva i förhållande till omvärldens krav. Eleven kan på så sätt börja utveckla en handlingsstrategi . Syftet med vägledningen i gymnasieskolan är att stödja elevens förmåga att planera sin framtid. För att en elev skall kunna fatta beslut om val inom gymnasieskolan och om fortsatt lärande i arbete och studier krävs att eleven har en god bild av de möjligheter som finns på arbetsmarknaden och dess krav på utbildning. Sådana beslut fattas inte utan är resultat av en lång och sammansatt process. Vägledningen i gymnasieskolan och i vuxenutbildningen är också viktig för att fånga upp utbildningsbehov och för att stödja otraditionella och icke könsbundna utbildningsval och för att motverka social snedrekrytering. Inom vuxenutbildningen är det även väsentligt att motivera människor till utbildning och att bidra till långsiktiga lösningar för individen. Det innebär att det måste finnas många sätt att bedriva vägledning (se även rubrik 4.4.3 Vuxenutbildningen, avsnitt Vägledning). Förutsättningarna för studievägledningsfunktionen har förändrats genom de snabba förändringarna i utbildningväsendet och på arbetsmarknaden. har informationstekniken erbjudit nya hjälpmedel i vägledningsarbetet. Även organisationsformerna utvecklas. I flera kommuner har t.ex. särskilda vägledningscentrum öppnats. Regeringen anser att det finns skäl att utreda frågor som rör vägledningens funktion och kvalitet med utgångspunkt i såväl individers som samhällets förändrade krav. Behovet av utbildning och kompetensutveckling för vägledare bör också utredas mot bakgrund av förslag. Regeringen avser att tillsätta en utredning rörande frågor om vägledning i alla skolformer. Vissa skolformsvisa insatser Försöksverksamhet utan timplan i För att klara sitt uppdrag att ge varje elev förutsättningar att nå så långt som möjligt i sin utveckling behöver skolan planera och utnyttja sina resurser på ett flexibelt och målinriktat sätt. Timplanens roll har varit att på nationell nivå uttrycka vilken ambitionsnivå som är möjlig att ha inom kursplanens ram. Målen måste dock bli de viktigaste styrinstrumenten, inte den tid som används för att nå dit. Även förskoleklassens är en del av skolan och det första steget i att genomföra och uppfylla läroplanens mål. Fritidshemmet kan också bidra till måluppfyllelsen. I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) har regeringen aviserat en försöksverksamhet, där ett antal kommuner bör få organisera sin grundskoleverksamhet utan en centralt fastställd timplan. Försöksverksamheten kommer att följas upp och utvärderas. Ramen för undervisningstiden totalt i bör vara densamma i alla skolor, även om användningen av tid för olika ämnen och moment blir en fråga för den enskilda skolan. En avdramatisering av timplanen skulle, enligt regeringens uppfattning, stärka och renodla målstyrningen och på så sätt bidra till att ge eleverna ökade möjligheter att nå skolans mål. Kommunerna och skolorna måste dock fortsätta att utveckla sina system för mål- och utvärderingsarbete för att kvalitet och likvärdighet skall garanteras. Bättre instrument för kvalitetsutveckling, kvalitetssäkring och likvärdighet än timplanen behöver skapas. Under förutsättning att delar regeringens bedömning kommer ett åttiotal kommuner att få tillfälle att delta i försöksverksamheten. En delegation med representanter för intressenterna bör styra och utvärdera försöket. Lokala styrelser med föräldramajoritet En försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inleddes och skall avslutas . Cirka 170 grund- och särskolor deltar på eget initiativ i försöksverksamheten. De utvärderingar som gjorts visar på en positiv inställning både hos föräldrar, skolpersonal och kommuner. Försöket skall nu utvärderas, innan regeringen överväger att permanenta möjligheten att inrätta lokala styrelser. Specialskolan Regeringen har i propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) föreslagit att myndigheterna för de nuvarande regionala specialskolorna samt Åsbackaskolan avvecklas och i stället samordnas i en myndighet. Den främsta utgångspunkten för detta är att stärka utvecklingen av skolornas inre arbete och därmed uppnå en ökad måluppfyllelse. Den nya myndigheten, som föreslås ledas av en styrelse, bör svara för samordning av resurser, planering och uppföljning samt stödja kvalitetsutvecklingen i skolorna. Generell pedagogisk kompetens, dokumentation och utvärdering och ökad kunskap om hur döva barn lär sig svenska är några av de utvecklingsområden som lyfts fram i propositionen. Även den teckenspråkiga miljön behöver stärkas. Den föreslagna styrelsen bör disponera särskilda medel för åtgärderna. Särskolan uppföljning och utvärdering kommer att fokuseras på det inre arbetet i särskolan. Förändringar av andelen elever i särskolan i förhållande till bör följas och utvärderas. Gymnasieskolan Gymnasieskolans uppdrag är att ge alla elever de grundläggande kunskaper, som behövs för att kvalificera dem för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, för medverkan i ett utvecklande arbetsliv och för vidare studier. Den gemensamma grund i gymnasieskolans utbildningar, som bl.a. kärnämnena avser att ge, är därför en nödvändighet för ett framtida vuxenliv. Regeringen prioriterar arbete för att resultaten i gymnasieskolan ytterligare förbättras och att andelen elever med slutbetyg ökar. Fortsatta åtgärder för att stimulera kvaliteten och likvärdigheten i gymnasieskolan är nödvändiga för att skall kunna fortsätta att mäta sig med de främsta kunskapsnationerna. De ökade anslagen till kommunsektorn ger enligt regeringens bedömning bättre förutsättningar för kommunerna att utveckla gymnasieskolans kvalitet. Ett utvecklat samarbete med arbetslivet är en viktig och nödvändig förutsättning för att förbättra gymnasieskolans kvalitet. Detta gäller särskilt gymnasieskolans yrkesutbildningar t.ex. vad gäller samarbete i programråd, utvecklingen av APU och i pågående försöksverksamhet med lärlingsutbildning. har därför tillsatt en särskild arbetsgrupp med arbetsmarknadens parter. Arbetsgruppen kommer bl.a. att följa försöksverksamheten och analysera erfarenheterna med den nya lärlingsutbildningen innehåll och struktur slutligen fastställs. Aktuella åtgärder Gymnasieskolan är i realiteten en obligatorisk skola. Alla elever behöver den kompetens som gymnasieskolan skall ge. Många elever har dock svårigheter att nå gymnasieskolans mål. Regeringen bedömer att det finns starka skäl att ge gymnasieskolan utökade möjligheter att nå utbildningsmålen. En ökad total undervisningstid i gymnasieskolan ger bättre förutsättningar för eleverna att nå målen. Det är framför allt på program med yrkesämnen som måluppfyllelsen räknat i andel slutbetyg i gymnasieskolan är lägst. Regeringen avser senast i den ekonomiska vårpropositionen att komma med förslag om att öka det garanterade antalet undervisningstimmar för elever på gymnasieskolans program med yrkesämnen. Inom en ökad timram kan gymnasieskolorna fördela undervisningstiden på det sätt som de lokala förutsättningarna kräver. Regeringens proposition Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160) innehöll flera förslag som syftar till att öka och säkerställa kvaliteten i gymnasie- skolans utbildningar. Efter behandling av propositionen har regeringen uppdragit åt att, i samband med en översyn av de nuvarande kursplanerna i kärnämnena, pröva och ta fram alternativ till en uppdelning av kurserna i kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Denna prövning skall redovisas . har ställt sig bakom principerna för en gymnasieexamen, men frågan hur en examen på gymnasial nivå skall utformas skall ytterligare utredas av regeringen. Regeringen avser att återkomma till med förslag i frågan . 1998/99:UbU3) har uttalat att alla elever bör ges möjlighet att bli minst godkända i de kurser som ingår i programmet. Regeringen avser att i gymnasieförordningen (1992:394) förtydliga gymnasieelevers rätt till stöd. Regeringen kommer även att förtydliga bestämmelserna om elevers rätt till undervisning i gymnasieskolan. I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (1998/99:110) har regeringen föreslagit att det individuella programmets huvudsyfte skall för- tydligas, nämligen att förbereda eleverna för att övergå till ett nationellt eller specialutformat program. Medel kommer i enlighet med ovan nämnda proposition att avsättas för projekt som skall syfta till att stödja och stimulera utvecklingen av det individuella programmet. Åtgärder på I sin skrivelse Samverkan, ansvar och utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) bedömer regeringen, bl.a. mot bakgrund av förslag till inriktningar och verkets pågående utvärdering av de nationella programmen, att det behövs en översyn av gymnasieskolans programutbud. Ett framtida programutbud bör omfatta färre program än . Översynen skall ta sin utgångspunkt i de omstruktureringar av morgondagens arbetsmarknad som forskning och branscher pekat på. Det är viktigt att gymnasieskolans utbud utformas utifrån ungdomars intresseområden, vilket också kan bidra till att öka rekryteringen, minska den sociala snedrekryteringen och skapa förutsättningar för ett friare utbildnings- och yrkesval för flickor och pojkar. Framtidens gymnasiala utbildningar måste konstrueras så att alla elever oavsett val av program får uppleva att studierna är meningsfulla och utvecklande inom de egna intresseområdena. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda och bereda ett förslag till revidering av det nationella programutbudet. Utredningen kommer även att få i uppdrag att utvärdera effekterna dels av gymnasieskolor i mindre kommuner, t.ex. vad gäller elevernas val och utbildningens kvalitet, dels av det ökade utbudet av lokala utbildningsinriktningar. De nya tillträdesreglerna till högskolan påverkar gymnasieskolans organisation, t.ex. beträffande elevernas val av program och kurser. Likaså har möjligheterna att pröva betyg bl.a. medfört en ökad övergång till vuxenutbildning och därmed i princip en förlängning av gymnasietiden. pågår en analys av nuvarande regelsystem och effekterna bl.a. när det gäller antalet elever som går direkt till högskolan. 7.4.3 Vuxenutbildningen Regeringens prioriteringar inom vuxenutbildningsområdet har presenterats i Samverkan, ansvar och utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (rskr. 1998/99:121). Regeringen avser att , efter det att den parlamentariska lämnat sitt slutbetänkande, återkomma till med riktlinjer för den framtida kommunala vuxenutbildningen. Regeringen avser också att till återkomma med ett samlat förslag om den eftergymnasiala yrkesutbildningens organisation och dimensionering, grundat på den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning som pågått . rekrytering och kvalitetssäkring. Arbetet med att förverkliga intentionerna med fortsätter. Syftet är dels att ge fler vuxna möjlighet att höja kunskap och kompetens för vidare studier eller arbete, dels att medverka till en reformering av svensk vuxenutbildning. vänder sig särskilt till lågutbildade arbetslösa. Regeringen anser det särskilt angeläget att intensifiera arbetet med att nå de prioriterade målgrupperna samt att säkerställa kvaliteten i utbildningarna bl.a. mot bakgrund av det stora antalet lokala kurser som skapats och de externa utbildningsanordnare som tillkommit. Trots det stora intresset för återstår mycket arbete med att rekrytera de särskilt prioriterade målgrupperna, dvs. de som har kort utbildning särskilt män, som visar en större tveksamhet för studier än kvinnor. En annan viktig målgrupp är invandrare. Ytterligare insatser krävs för att lyckas med rekryteringen av dessa grupper. Av dessa skäl bör i kontakterna med kommunerna ytterligare stimulera insatser som medverkar till att de särskilt prioriterade grupperna nås av utbildning och arbetslivets efterfrågan. Det särskilda stöd som fördelats till de fackliga organisationerna med flera för bl.a. rekrytering och uppsökande verksamhet till har visat sig ha positiva effekter. De insatser som de fackliga organisationerna gjort har nått ut till målgruppen för och intresset för studier har breddats. Organisationerna har även utvecklat arbetsformer som innebär att de har goda möjligheter att nå även de mest svårmotiverade grupperna. För att denna positiva utveckling skall kunna fortgå krävs att organisationerna ges möjlighet till långsiktig planering. Regeringen bedömer därför att stödet bör finnas kvar under hela kunskapslyftsperioden. Regeringen avser att återkomma till om hur dessa medel skall fördelas efter kunskapslyftsperioden i samband med behandlingen av slutbetänkande. Antalet lokala kurser och externa utbildningsanordnare har stadigt ökat, varför regeringen anser det särskilt angeläget att kvaliteten i utbildningarna granskas och säkerställs. har bl.a. mot bakgrund av detta fått i uppdrag att granska hur lagen om entreprenad i skola och vuxenutbildning fungerar. I uppdraget ingår också att analysera vilka konsekvenser det får för de studerande att många olika utbildningsanordnare har engagerats. Vuxenutbildningens förnyelse skall bidra till att utveckla och förnya vuxenutbildningen både till innehåll och arbetsformer. Arbetet följs och utvärderas av . Som ett led i den successiva reformeringen har regeringen avsatt särskilda medel för att stärka den vuxenpedagogiska utvecklingen genom riktade insatser till vuxenlärare. Syftet är dels att stärka lärarna i sin yrkesroll, dels att medverka till att lärarna utvecklar nya arbetssätt och arbetsformer som tillgodoser de speciella behov och krav som vuxna studerande har. De utvecklingsprojekt som initierats av lärare inom vuxenutbildningen fortsätter och erfarenheterna och resultaten av projekten utgör ännu ett led i förnyelsen av vuxenutbildningen. Regeringen avser att på liknande sätt stödja utvecklingen inom grundläggande vuxenutbildning och särvux med särskilt riktade kompetensutvecklingsinsatser till lärare. Regeringen har för avsikt att komma med förslag till för utvecklingen av särvux mot bakgrund av den utvärdering av särvux som presenterat. För att ytterligare stärka utvecklingen och kompetensen i utbildning för vuxna avser regeringen att ge ett regionalt pedagogiskt centrum i uppdrag att initiera och stimulera samverkan och kompetensutveckling vad gäller vuxnas lärande. Centrumet skall medverka till att resultat av forskning om vuxenlärandets villkor och behov kommer till praktisk användning. Vägledning En viktig del i vuxenutbildningen är att underlätta steget in till utbildning för vuxna bl.a. genom förbättrad vägledning. För att nå svårrekryterade målgrupper krävs insatser med uppsökande verksamhet samt tydlig och tillgänglig information och vägledning. Vägledningen är också viktig för att fånga upp utbildningsbehov, för att stödja otraditionella och icke könsbundna utbildningsval samt för att motverka social snedrekrytering. Erfarenheter har visat att samverkan mellan utbildningsanordnare och fackliga organisationer bidrar till att stimulera och motivera dessa grupper. Denna samverkan mellan kommuner och fackliga organisationer bör utvecklas och även omfatta de lokala arbetsförmedlingarna. Regeringen avser som tidigare beskrivits att tillsätta en utredning rörande vägledning i alla skolformer (se även rubrik 4.4.2 Ökad måluppfyllelse i skolan, avsnitt Vägledning i skolan och vuxenutbildning). Validering Att tillvarata och värdera de kunskaper som människor skaffat sig i arbets-, samhälls- och familjeliv är ett viktigt utvecklingsområde inom vuxenutbildningen och en försöksverksamhet med former för validering utgör ett led i reformeringsarbetet. Former för värdering av yrkeskompetens och yrkesutbildningar från andra länder har presenterats i utredningen om Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165). Syftet med värderings- och valideringsarbetet är, enligt utredningen, att den enskildes kunskaper och kompetenser skall kunna omsättas i nationella dokument som betyg eller yrkesbevis av olika slag.