prop · GN0313 · 2000-01-01 00:00:00 — Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att under de närmaste 10 15 åren kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och att utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i närings- livet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med beslut . Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Det finns inga kvantitativa eller tidsbestämda mål uppsatta för de långsiktiga åtgärderna. Huruvida målen om att etablera relevant forskning av hög kvalitet är uppfyllda kommer att kunna bedömas först vid avslutningen av de enskilda forskningsprogrammen och projekten. avser att initiera utvärderingar av tio av programmen . () stödjer FoU kring hållbara energisystem i den byggda miljön. Arbetet inriktas på att integrera effektiva och miljö- riktiga energisystem i bebyggelsen. Forskningen inom detta område har bidragit till att energianvändningen för uppvärmning, tappvarmvatten och driftelektricitet inom bebyggelsen inte har ökat trots att den uppvärmda ytan har ökat med . Forskningen har även visat att det fortfarande finns en betydande potential att minska energianvändningen i bebyggelsen. Med insatsområdet Elanvändning i byggd miljö påbörjar BFR nu en särskild satsning för att öka kunskap- erna när det gäller effektivisering av elanvändning samt konvertering av eluppvärmda byggnader och uppnå ett bra inneklimat. Inom ramen för insatsområdet kommer BFR att samarbeta med bland andra , och . Miljöteknikdelegationen använder olika "verktyg" och metoder för att driva på miljöteknikutvecklingen. Miljö och miljöteknik berör nästan alla sektorer (miljö, utbildning, näringspolitik etc.). För att ge så stor effekt som möjligt av insatta medel och resurser har arbetet inriktats på att ta fram metoder för att driva på teknikutveckling inom fyra prioriterade områden: transport, byggande och boende, livsmedel och lantbruk samt marksanering. Bland de "verktyg" Miljöteknikdelegationen valt att använda finns kravspecifikationer, tävlingar, teknikdemonstrationer samt teknikupphandling. Bland de projekt som Miljöteknikdelegationen startade finns bl.a. tävlingar för att demonstrera och verifiera marksaneringstekniker respektive teknik för miljöanpassning av enskilda avlopp, en nationell tävling för att ta fram kommersialiserbara miljöanpassade innovationer, kravspecifikationer för smörjfetter, tvåtaktsoljor, inomhusfärger på trä samt gödselspridare, teknikupphandling av bränsleflexibla småbilar, inventering och information om teknik för att ta hand om PCB i fastigheter, inventering av potentialen för miljöanpassad teknik i storkök samt inventering av miljöanpassade lösningar i ekobyggen. Till projekt hör bl.a. , en mötesplats för innovatörer och finansiärer, en upprepning av fjolårets miljöteknik- tävling, teknikupphandling av ruttplaneringssystem, demonstration av teknik för sanering av mark förorenad med klorerade lösningsmedel, demonstrationsturné för miljöanpassade gödselspridare, demonstrations- projekt för samordning av transporter och kunskapssammanställning om smarta hus. Som tidigare nämnts föreslås Miljöteknikdelegationen till- delas för att fortsätta och utveckla sitt uppdrag . Inom ramen för EU:s energiråds ansvarsområde betonar vikten av att en strategi för integration av miljö och hållbar utveckling på energiområdet skall omfatta åtgärder som är kostnadseffektiva och flexibla. Exempel på frågor som skall prioriteras i rådets fortsatta arbete är den inre marknaden för energi, förnybara energi- källor, energieffektivisering, forskning och utveckling samt ekonomiska styrmedel och andra finansiella åtgärder. 3.7.3 Transportforskning I det transportpolitiska beslutet gjorde regeringen den bedömningen att långsiktig hållbarhet är ett av de tre prioriterade områdena inom strategisk transportforskning. Inom den tillämpade transportforskningen har miljöanpassade transporter och drivmedel samt kollektivtrafik givits särskild prioritet. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har bedrivit breda forskningsprogram med en inriktning som berör bl.a. bilismens och de övriga transportslagens stegvisa miljöanpassningar. El-, bio- och hybridteknik har prövats. Forskningen visar att det är fullt möjligt att med teknisk utveckling av ny fordons- och bränsleteknik nå mycket stora förbättringar vad gäller utsläpp, energiåtgång och bullerreduktion inom alla transportslag. Resultaten från forskningen pekar också på att användning av ekonomiska styrmedel är effektivt för att åstadkomma förändringar i önskvärd riktning. Utveckling av trafiksäkra, bränslesnåla och i övrigt miljöanpassade fordon och drivmedel ställer krav på fortsatt omfattande forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser. 3.7.4 Byggforskning Ett viktigt mål för statens insatser för forskning inom plan-, bygg- och bostadssektorn är att främja en ekologiskt hållbar utveckling. Genom metodutveckling skall samhällsplaneringen bli ett effektiv verktyg i dessa strävanden. har som mål att främja sådan forskning och utvecklingsarbete. Rådet skall också verka för ökat samarbete inom EU. BFR har samordningsansvaret för forskning och utveckling som rör byggnader, anläggningar samt energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö. Inriktningen på den BFR-finansierade forskningen är i ökande omfattning miljö och hållbar utveckling. Tyngdpunkten på satsningarna förskjuts successivt från disciplinriktade projekt till stora och fokuserade insatsområden. Fyra sådana insatsområden med fokus på miljö och hållbar samhällsutveckling har initierats av BFR. Miljö- och kretsloppsanpassat byggande och förvaltande är det senaste området. De övergripande målen är att etablera en helhetssyn och samverkan inom ämnesområdet, demonstrera hur miljöfarliga ämnen kan fasas ut och hur resurseffektiviteten kan öka med en faktor 4 10 fram . Insatsområdet Staden som livsmiljö fokuserar på människors vardagsliv samt behov av och förväntningar på den byggda miljön. Forskningen skall bidra till kunskap om hur en god livsmiljö skall kunna utvecklas i den byggda miljön. Några resultat från insatsområdet är förslag till hur problem i storskaliga förortsområden, företrädesvis inom miljonprogrammet, kan lösas och vad grönstruktur i städer betyder för människors livskvalitet. Staden framställs ofta som ett stort problem på vägen mot ett uthålligt samhälle. är det ett faktum att alltfler av jordens invånare kommer att bo i städer. Städer kan under rätta förutsättningar och förhållanden bidra till att lösa många miljö- och resursproblem. Syftet med BFR:s insatsområde Den uthålliga staden är därför att utveckla nya verktyg, metoder och processer för förändringsarbete, främst i städer, men även regioner. 3.8 Internationellt samarbete Ambitionen att skall vara en internationellt pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologisk hållbar utveckling står fast. Det internationella samarbetet är en viktig hörnsten i ansträngningarna för att åstadkomma ekologisk hållbarhet. Uppföljningen av om miljö och utveckling och genomförandet av är centrala utgångspunkter för detta arbete. har deltagit aktivt i en mängd olika internationella fora, främst inom EU, , , , internationella miljökonventioner samt genom regionalt utvecklingssamarbete i vårt närområde. 3.8.1 En reformprocess för FN inleddes , bl.a. i syfte att åstadkomma en mer integrerad och systematisk hantering av miljö och hållbar utveckling inom alla . Ett viktigt led i detta arbete är att stärka FN:s miljöprogram () och FN:s kommission för boende och bebyggelsefrågor (UNCHS). En särskild arbetsgrupp utsedd av FN:s generalsekreterare lade fram en rapport med ett antal konkreta förslag på detta område. Dessa inriktades bl.a. på att bilda en samordnande tjänstemannagrupp inom FN med särskilt ansvar för miljöfrågor, förbättra samverkan med de globala konventionssekretariaten och ökat samspel med det civila samhället. Rapporten, som fick ett uttalat stöd av medlemsländerna vid styrelsemöten med både och , godkändes i sina huvuddelar av . , som var representerat i arbetsgruppen, fortsätter att verka för att FN:s arbete på miljöområdet stärks och utvecklas. Målet är att skapa en mer sammanhållen, fokuserad och kraftfull behandling på den globala nivån av frågor kring hållbar utveckling och i anslutning härtill en förstärkt internationell rättsordning på miljöområdet. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) möts för att driva på och underlätta genomförandet av rekommendationerna i handlingsprogrammet . har bl.a. frågorna om hållbara konsumtions- och produktionsmönster, hållbar turism och ren havsmiljö behandlats särskilt. skall bl.a. frågor kring finansiella resurser, handel och jordbruk behandlas. Under EU- ordförandeskap behandlas bl.a. energi och transporter. skall en ny övergripande översyn av Rio-processen genomföras. Den svenska m.fl. myndigheter deltar i det globala miljösamarbete som bedrivs av (). Verksamheten är inriktad på att åstadkomma en praktisk tillämpning av (Oilpollution, Preparedness, Response and Cooperation) inom utbildningsområdet och på att färdigställa olika IMO-publikationer. 3.8.2 I pågår ett omfattande s.k. horisontellt arbete om hållbar utveckling. Bl.a. arbetar med en miljöstrategi för åren 2001 2011 med tidshorisonten 2020. anser att har särskilt goda förutsättningar att bidra med analys av integreringen av ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter. prioriteringar i miljöarbete förutom miljöstrategin och projektet om hållbar utveckling gäller resurseffektivitet, klimat, kemikalier, handel och investeringar samt ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. 3.8.3 Europeiska unionen Amsterdamfördraget antogs av EU:s stats- och regeringschefer och trädde i kraft . Det innehåller ändringar i de grundläggande fördragen (Unionsfördraget och EG-fördraget) som berör ekologisk hållbarhet på tre områden: hållbar utveckling anges som ett övergripande mål för gemenskapen, krav ställs på integrering av miljön i olika politikområden och förhållandet mellan miljö och inre marknad förtydligas. Fördragsändringarna innebär att EU:s arbete för hållbar utveckling och integration av miljöhänsyn inom olika politikområden har stärkts väsentligt. har varit pådrivande i denna utveckling med ambitionen att ekologiskt hållbar utveckling skall vara en viktig del av EU:s politik på alla relevanta områden. För att så skall ske krävs att fördragsändringarna om hållbar utveckling och starkare krav på integrering av miljöhänsyn i andra sektorer följs upp med konkret politisk handling. har därför verkat för att sektorerna skall utarbeta särskilda strategier för integration av miljöhänsyn i syfte att uppnå en hållbar utveckling. har också verkat för att medlemsländerna skall enas om tydliga tidtabeller och uppdrag till såväl som relevanta ministerråd för att detta skall kunna realiseras. Arbetet har varit framgångsrikt. På svenskt förslag beslöt EU:s stats- och regeringschefer vid toppmötet i att låta kommissionen ta fram ett särskild rapport för hur miljöfrågorna bättre skall integreras i EU:s sektorer. Huvudlinjerna i kommissionens rapport antogs vid i . Mötet uppmanade bl.a. de olika sektorsråden att utforma särskilda strategier för att integrera aspekter som rör miljö och hållbar utveckling inom sina verksamhetsområden. Transportsektorn, energisektorn och jordbrukssektorn inbjöds att påbörja detta arbete. Vidare betonades vikten av att kommissionen förstärker det interna arbetet med sektorsintegration samt att indikatorer för att mäta utvecklingen utarbetas. Vid de båda påföljande toppmötena breddades denna process ytterligare. I inbjöds tre nya rådskonstellationer inre marknaden, industri och utvecklingssamarbete att delta i detta arbete. I uppmanades ytterligare tre råd, med ansvar för ekonomiska frågor, fiskefrågor och utrikesfrågor, att rapportera om integration av miljö och hållbar utveckling till . Det innebär att sammanlagt nio sektorer har pekats ut inom EU för att stärka sitt arbetet med att integrera miljöhänsyn inom sina politikområden i syfte att uppnå hållbar utveckling. Både i och i underströks att sektorerna i sitt arbete bör ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om klimatförändringar. Frågor som berör transport och energi är här av särskild vikt. Vid toppmötet i beslöts vidare att en övergripande översyn av arbetet med att integrera miljöhänsyn skall ske vid i . Viktiga underlag för översynen är de sex första sektorsstrategierna, en rapport om indikatorer från kommissionen samt kommissionens utvärdering av EU:s femte miljöhandlingsprogram som väntas . 3.8.4 utom EU Inom det alleuropeiska miljösamarbetet utom EU, som bedrivs genom FN:s regionala ekonomiska kommission för (ECE), verkar för att samarbetet skall ges tydligare prioriteringar och kon- kretiseras. Arbetet bör enligt svensk ståndpunkt fokuseras på regionalt och subregionalt miljösamarbete med särskild inriktning på de nya staterna i före detta samt på och Barents- området. Inom WHO:s europaregion deltar även i det arbete som bedrivs för att minska exponeringen för olika hälsorisker i miljön. Vidare har miljöinsatser i inklusive hög prioritet inom ramen för östbiståndet genom Sida och . Arbete pågår för att stödja centrala och regionala miljöförvaltningar, kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad samt utarbetande av nationella miljöstrategier. Vidare ges investeringsstöd till bl.a. vatten- och avloppshantering och energiområdet. är aktivt inom det internationella försvarsmiljösamarbetet (miljöarbete inom den militära sektorn) i det euroatlantiska partnerskapsrådet (EAPR) och (NATO/CCMS). har också tillsammans med inom EAPR:s ram åtagit sig ett visst planeringsansvar för att hjälpa stater i framför allt att utarbeta nationella försvarsmiljöprogram. 3.8.5 , Arktis- och I syfte att förbättra havsmiljön arbetar inom ramen för en rad internationella avtal och konventioner som syftar till att minska mängden havsföroreningar i . Uppföljning av den s.k. Esbjergdeklarationen inom ramen för är av särskild betydelse. I samarbetet mellan de arktiska länderna samt mellan länderna runt verkar för att miljöfrågorna prioriteras samt för samordning mellan samarbetet i , och Baltic 21. Det är viktigt att EU:s medverkan inom stärks vilket kan ske bl.a. genom en konkretisering av den s.k. nordliga dimensionen. 3.8.6 verkar för en hållbar utveckling inom . Vid sitt möte i kom statsministrarna i och överens om att hållbar utveckling skall vara grunden för det fortsatta samarbetet i regionen. antog utrikesministrarna och EU inom en för kallad Baltic 21. Denna inkluderar mål och scenarier för hållbar utveckling i ett 30-årigt perspektiv inom regionen och ett aktionsprogram med tidsplaner, aktörer och finansiering. Baltic 21 fokuserar på sju sektorer (jordbruk, energi, fiske, skog, industri, turism och transporter) vars utveckling bedöms vara av särskilt stor betydelse för att uppnå ett hållbart Östersjöområde. Arbetet inriktas på genomförandet av aktionsprogrammet och initiativ tas inom alla sektorer. Sektorerna själva ansvarar för genomförandet av sina aktionsprogram. är tillsammans med ansvarigt för samordningen av åtgärder inom industrisektorn. Ett internationellt upptaktsmöte för industrisektorn är planerat att hållas med representanter för alla medlemsländer, sannolikt förlagt till . Vid mötet är det tänkt att en arbetsplan och strategier för arbetet inom industrisektorn skall fastställas. Lägesrapporter kommer att presenteras för miljöministrar och sektorsministrar vart annat till och till statsministrarna ungefär . Den första rapporten till miljöministrarna och sektorsministrarna kommer att antas av styrgruppen . Baltic 21 styrs av "the " (SOG) med representanter från samtliga länder och organisationer. Styrgruppen stöds av ett interimsekretariat som är lokaliserat till fram till . Beslut om lokaliseringen av ett permanent sekretariat skall tas . För att utveckla och stärka arbetet för kulturmiljön i beslutade kulturministrarna i att tillsätta en gemensam arbetsgrupp som letts av i . Denna har lämnat förslag till en strategisk handlingsplan för gemensamma kulturarv. Även andra organisationer och insatser är viktiga för att främja en miljömässigt hållbar utveckling i . Det gäller t.ex. International Baltic Sea Fishery Commission (IBSFC), Helsingfors- kommissionen för miljö (HELCOM), som är ett organ inom Helsingforskonventionen, och Vision and Strategies around the Baltic Sea (VASAB), ett samarbete organiserat av ministrarna ansvariga för fysisk planering och som alla deltar aktivt i Baltic 21. Miljösamarbetet vad avser miljö sker inom Helsingforskonventionen. Inom ramen för denna samarbetar kuststaterna i utvecklingen av principer som rör alla väsentliga aspekter av miljömål. Det nordiska samarbetet inom ramen för och () med sin starka koncentration på närområdena är också viktigt för en hållbar utveckling av regionen, särskilt med beaktande av det arbete med hållbar utveckling som initierades inom NMR under det svenska ordförandeskapet . Med finansiellt stöd från bl.a. har fem reningsverk i byggts om, moderniserats och utvidgats. På regeringens uppdrag genomför Försvarsmakten olika försvars- miljöprojekt i , och . Vidare deltar Kustbevak- ningen inom ramen för bl.a. i gemensamma flyg- övervakningsoperationer runt i syfte att upptäcka pågående illegala oljeutsläpp. 3.8.7 Under det svenska ordförandeskapet i antog statsministrarna en deklaration om ett hållbart . Deklarationen var en uppföljning av ett av två övergripande temata för sitt ordförandeskap, nämligen att göra och dess närområden till en ekologisk hållbar region. Som en uppföljning av det svenska ordförandeskapet och dess två så kallade profilfrågor anordnades en nordisk konferens om sysselsättning och miljö. Dess syfte var att undersöka det nuvarande läget i samarbetet mellan sektorerna sysselsättning och miljö. för arbetsmarknad och arbetsmiljö (ÄK-A) respektive miljö (ÄK-M) har gett en svensk arbetsgrupp i uppdrag att undersöka förutsättningar för ett utökat samarbete mellan sektorerna. finns det ett särskilt samarbetsprogram mellan ÄK-M och ämbetsmannakommittén för jord- och skogsbruksfrågor (NÄJS). Det pågår också samarbete på transportområdet och energiområdet inom särskilda arbetsgrupper under respektive ämbetsmannakommitté. är ordförandeland i . ordförandeskap inriktas på att fokusera insatsen mot gles- bygdsområden i arktiska och västnordiska områden men ger också prioritet åt arbetet med att följa upp statsministerdeklarationen om hållbar utveckling. Bl.a. skall flera viktiga sektorer under utarbeta särskilda strategier för en ekologiskt hållbar utveckling. Det nordiska försvarsmiljösamarbetet fortsätter att utvecklas. På departementsnivå bedöms en Nordisk för försvarssektorn kunna bli klar . Även på myndighetsnivå samarbetar de nordiska myndigheterna med bl.a. införandet av miljöledningssystem. 3.8.8 hållbar utveckling är ett uttalat mål för (). Handelssystemet och WTO måste därmed engageras och ge sitt bidrag till det globala arbetet med hållbar utveckling. Detta är nödvändigt för att förtroendet för organisationen skall upprätthållas och för att förståelsen för fördelarna med en öppen handel skall kunna öka. Regeringen har i skrivelse om handelspolitiken (skr. 1998/99:59) klargjort att detta är ett av många viktiga mål med en ny runda i WTO. deltar i de internationella diskussionerna om handel och miljö främst inom för handel och miljö, CTE. Denna kommitté är huvudforumet för behandlingen av sambandet mellan handel och miljö. Arbetet inom CTE är av stor betydelse för att påverka och genomdriva eventuella förändringar i handelsregelverket med inriktning mot en hållbar utveckling. arbetar för att miljö och hållbar utveckling skall integreras i handelsregelverket så att en liberalisering av handeln kan medverka till en hållbar utveckling. Det anses allmänt att miljöfrågorna endast kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. För att nå ett önskat resultat på området verkar och EU för att miljöfrågorna skall ingå i den förhandlingsrunda i WTO som planeras inledas . och EU verkar här dels för att miljöfrågorna skall kunna integreras horisontellt i alla områden som förhandlas, dels för att specifika miljöfrågor skall kunna hanteras. Till dessa hör bl.a. den viktiga frågan om relationen mellan handelsregelverket och handelsåtgärder i miljökonventioner, försiktighetsprincipens utrymme i samt frågan om miljömärkningssystemens relation till . 3.8.9 Samarbete med Utvecklingen i påverkar i hög grad den övriga världen. Det gäller inte bara ekonomi och handel utan också på miljöområdet. Omfattningen av miljöproblemen är så stor att de redan har globala konsekvenser. Regeringen anser därför att det är viktigt för att utveckla och fördjupa miljösamarbetet med de . I skrivelsen Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet (skr. 1998/99:61) redovisas regeringens Asienpolitik inom ett antal viktiga områden. Strategins syfte är att intensifiera relationer med regionen. Miljö och hållbar utveckling tillhör ett av de åtta samarbetsområden som utpekats särskilt. En samlad svensk satsning skall bl.a. innefatta en offensiv satsning på att lansera svensk miljöteknik. 4 Åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika departements verksamhets- områden I detta avsnitt redovisas hur de olika departementens arbete med åtgärdsprogram har framskridit. Vissa av åtgärderna har kunnat genom- föras . Många åtgärder är dock av mer långsiktig karaktär och arbetet med att genomföra dem pågår . Åtgärderna har numrerats på samma sätt som i förra årets skrivelse, dvs. 97:1, 97:2, 98:1 etc. med en inledande bokstavsbeteckning som anger vilket departement som har ansvaret för att åtgärden genomförs. De nya åtgärder som har tillkommit redovisas under en särskild rubrik under respektive departement. De är numrerade enligt samma system. Där inget annat anges finansieras åtgärder och initiativ inom departementens/utgifts- områdets egna budgetramar. Omorganisationen av innebär att bokstavsbeteckning och numrering av åtgärdspunkterna i vissa fall har ändrats i jämförelse med skrivelse. En ny löpande numrering har i vissa fall införts. För att underlätta möjligheten att göra en återkoppling till redovisningen i föregående års regeringsskrivelse anges, där det är nödvändigt, inom parentes i rubriken för varje pågående åtgärd även dess nummer skrivelse. 4.1 verksamhetsområde I samband med behandlingen av budgetpropositionen gav som sin mening till känna att regeringen borde utarbeta och redovisa en strategi för att förebygga och bekämpa miljöbrott (bet. 1997/98:JuU1). Regeringen beslutade om en preciserad och vidareutvecklad miljöbrottsstrategi (skr. 1998/99:25). Regeringen hade beslutat om en strategi i ämnet (skr. 1994/95:217). Den nya strategin innehåller ett brett åtgärdsprogram för att minska miljöbrottsligheten. Det är bl.a. fråga om att genomföra effektivitets- höjande organisationsförändringar hos de brottsutredande myndigheterna, effektivisera myndighetssamarbetet och höja miljökompetensen hos åklagare och poliser. Det slås fast att miljöbrottsbekämpning skall vara en prioriterad verksamhet för polis- och åklagarorganisationen. Begångna miljöbrott skall utredas och lagföras betydligt snabbare än . finns det en miljööverdomstol vid och sex regionala miljödomstolar i , , , och tingsrätter. är slutinstans i mål som en miljödomstol prövat. , vattendomstolarna och Vattenöverdomstolen har upphört. Ordinarie domare och miljöråd har anställts och sakkunniga har förordnats. I regi har utbildning anordnats för ordinarie domare och miljöråd, sakkunniga, beredningsjurister och kanslipersonal.