prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — ökar intäkterna med 2,2 respektive , vilket huvudsakligen förklaras av en antagen vinstförbättring för företagen på 4 . I jämförelse med prognosen i budgetpropositionen har intäkterna endast förändrats marginellt. Taxeringsutfallet avseende blev lägre än beräknat. Övriga förändringar förklaras av nya vinstantaganden. Intäkter från företagens inkomstskatt är mycket konjunkturkänsliga och kan variera kraftigt från till ett annat. I diagram 6.2 visas den årliga förändringen av intäkterna 1998. Diagram 6.2 Årlig förändring av inkomstskatten kronor Intäktsökningar motsvarande har förekommit . Under lågkonjunkturen minskade däremot intäkterna vissa år med . Om samma minskning av intäkterna som skedde 1990, -, skulle ske års nivå skulle intäkterna minska med . På motsvarande sätt, om samma ökning som skedde 1997, , skulle ske års nivå skulle intäkterna öka med . 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 11,9 10,6 12,8 16,2 16,9 17,1 Diff. BP2000 0,4 0,3 2,1 3,5 3,2 Avkastningsskatten uppgick till . beräknas intäkterna minska med . ökar intäkterna med 2,2 respektive . Intäkterna ökar även efterföljande år men då i en betydligt långsammare takt. Underlaget för avkastningsskatten utgörs av ett kapitalunderlag vid årets ingång multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan föregående år. Kapitalunderlaget består till största delen av livförsäkringsföretagens förmögenhet. Den årliga ökningen av förmögenheten har 1999 varierat med 18 . görs en mer försiktig framskrivning med en årlig ökningstakt på 6 . Nedan visas den genomsnittliga statslåneräntan 1997 1999 samt en prognos 2002. Tabell 6.5 Genomsnittlig statslåneränta Procent 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 6,47 4,98 4,89 5,76 5,65 5,37 Diff. 0,19 0,46 0,25 0,17 Den stora räntenedgången på 1998 förklarar minskningen av avkastningsskatten 1999. beräknas statslåneräntan stiga vilket förklarar de kraftigt högre intäkterna 2001. Ränteantagandet i föreliggande beräkning är högre än i budgetpropositionen för samtliga prognosår. Detta förklarar huvudsakligen upprevideringen av intäkterna jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. 6.2.3 Övriga inkomstskatter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 3,0 3,9 4,2 4,1 4,2 4,3 Diff. BP2000 0,0 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Till övriga inkomstskatter hänförs särskild premieskatt för grupplivförsäkringar, kupong- och lotteriskatt, artistskatt samt skattereduktioner för företag. De lägre intäkterna jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beror på att prognosen för kupongskatt har reviderats ned. 6.2.4 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning varav Arbgiv.avg Egenavg. 256,8 6,8 15,9 -5,7 291,6 271,6 7,3 18,5 -5,9 302,5 284,1 7,6 17,8 -7,1 315,1 296,7 8,0 18,6 -8,1 327,2 308,0 8,3 19,3 -8,4 339,7 319,7 8,6 19,9 -8,6 Diff. BP2000 0,3 1,9 1,1 3,2 4,9 Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. utgår arbetsgivaravgifter , egenavgifter och särskild löneskatt . Utvecklingen av intäkterna beror i huvudsak på hur timlön och sysselsättning samt inkomst av näringsverksamhet utvecklas. ökade socialavgifterna med . Främst förklaras ökningen av lönesummans starka tillväxt, men även av en stor ökning av särskild löneskatt för pensionsavsättningar. Bland annat gjorde en större engångsinbetalning avseende pensionsavsättningar. fram beräknas intäkterna öka med . Utvecklingen följer i stort den antagna förändringen i lönesumman. Under vissa förutsättningar medges nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Nedsättningarna avser nyanställningar i små och medelstora företag, anställning av långtidsarbetslösa och regionalt stöd. uppgick nedsättningarna till . Ökningen förklaras till största delen av det anställningsstöd som ges som en skattekreditering till företagen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna med och 2000. Ökningarna förklaras främst av högre intäkter från särskild löneskatt. ökar intäkterna med 3,2 och , främst till följd av högre sysselsättning och timlön. Allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 56,7 60,3 63,2 65,3 67,4 69,7 Diff. BP2000 -0,2 -0,3 0,2 0,5 0,8 Allmän pensionsavgift utgår på lön och skattepliktiga transfereringar och betalas av fysiska personer. Avgiftssatsen 2000 är och utgår på inkomster upp till och med 8,07 gånger det förhöjda prisbasbeloppet. Intäktsförändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. Intäkterna 1999 är lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. Upprevideringen av intäkterna 2000 2003 förklaras av en högre lönesumma. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 6,0 6,6 6,7 7,4 7,6 7,7 Diff. BP2000 0,3 0,6 0,6 0,6 0,6 Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka med . Ökningen förklaras främst av utvecklingen på . Intäkterna väntas öka 2001 med ytterligare i och med att omräkningsförfarandet av taxeringsvärden för fastigheter antas återinfört. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna över hela perioden. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 24,8 23,3 23,1 30,4 31,4 32,3 Diff. BP2000 -0,1 0,0 0,0 0,8 0,8 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen på intäkterna baseras på antaganden om prisutvecklingen på de olika fastighetskategorierna och tillväxten i de olika bestånden. Tabell 6.6 redovisar antaganden om prisutveckling på småhus i nuvarande beräkning jämfört med antaganden i tidigare beräkningar. Av tabellen framgår att prisutvecklingen 2000 successivt justerats upp vid de olika beräkningstillfällena. I nuvarande beräkning förväntas huspriserna öka , vilket är en ökning med jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Uppjusteringen beror på en fortsatt stark utveckling av småhuspriserna. Tabell 6.6 Prisutveckling på småhus Årlig procentuell förändring 1996- 1997 1997- 1998 1998- 1999 1999- 2000 1996- 2000 Aktuell beräkning 6,8 6,9 9,2 4,9 30,8 BP2000 6,8 6,9 9,2 1,5 26,5 VP1999 6,8 6,9 3,9 1,5 20,4 Anm: Prisutvecklingen avser . Beräkningen av de totala intäkterna från fastighetsskatten utgår från nu gällande regler. Detta innebär att prisutvecklingen 2000 får fullt genomslag 2001 då omräkningsförfarandet återinförs och skattesatsen för hyresfastigheter återgår till . För regeringens bedömning av fastighetsskatteuttaget hänvisas till avsnitt 8.2. De totala skatteintäkterna minskar 1999 och 2000 med 1,5 respektive jämfört med , beroende på tidigare beslutade skattesänkningar. beräknas enligt gällande regler intäkterna öka med . Återstående prognosår beräknas intäkterna öka med . Tabell 6.7 redovisar skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 6.7 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Småhus 13,1 13,1 13,1 17,2 17,6 18,0 Flerfamiljshus 5,7 5,2 4,9 8,0 8,4 8,7 Lokaler 3,0 3,2 3,4 3,5 3,7 3,8 Industrier 1,4 1,4 1,4 1,4 1,4 1,4 Vattenkraft 1,5 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas öka med . Skattereglerna för industrier och vattenkraft förändrades 1999 vilket minskade intäkterna med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna 2001 och 2002 med beroende på ett högre antagande om prisutvecklingen på bostadsfastigheter. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 4,0 4,5 4,3 4,4 4,4 4,5 Diff. BP2000 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. Intäkterna är främst beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. ökade intäkterna med och förklaras av den historiskt sett höga omsättningen och de stigande fastighetspriserna. antas en viss nedgång i intäkterna då omsättningen förväntas minska något. Därefter beräknas intäkterna öka med . Jämfört med budgetpropositionen visar utfallet att intäkterna blev högre än beräknat. Prognosåren 2000 2002 antas ingen förändring i intäkterna jämfört med budgetpropositionen. Arvs- och gåvoskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 2,0 2,1 2,1 2,1 2,2 2,2 Diff. BP2000 0,0 0,3 0,2 0,2 0,2 Intäkterna från arvsskatten blev 1999 vilket är mer än beräknat i budgetpropositionen . Prognosen för åren 2000 2002 har justerats upp med på basis av utfallet . Prognosen på gåvoskatten är oförändrad, , jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. 6.2.6 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 160,5 173,0 183,5 191,9 199,6 207,6 Diff. BP2000 0,2 4,2 6,9 7,9 7,8 beräknas intäkterna öka med . Intäkterna ökar i genomsnitt med . Ökningen är störst 1999 och 2000 då intäkterna ökar med 13 respektive jämfört med föregående år. I diagram 6.3 visas fördelningen av mervärdesskatten 1999 uppdelad efter användning. Utvecklingen av mervärdesskatten är till stor del beroende av hushållens konsumtionsutgifter som förklarar av intäkterna. Till resterande del härrör intäkterna från investeringar och insatsförbrukning i icke mervärdesskattepliktiga företag samt insatsförbrukning och investeringar i kommunsektorn. Fördelningen som visas nedan är relativt stabil över åren. Diagram 6.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har betydelse för hur intäkterna utvecklas, vilket framgår av diagram 6.4. Diagram 6.4 Mervärdesskatt och konsumtionsutgifter i löpande priser, procentuell årlig förändring Procent var skillnaden i utvecklingstakt mellan hushållens konsumtionsutgifter och intäkter från mervärdesskatten särskilt stor. Hushållens konsumtionsutgifter ökade medan intäkterna ökade med . I jämförelse med budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp med , vilket förklaras av en ökad konsumtion och av att en större andel av konsumtionen avsåg högbeskattade varor, framför allt bilar, sällanköpsvaror och tjänster. För prog nosåren 2000 2002 har intäkterna reviderats upp med vilket förklaras av högre antaganden om hushållens konsumtionsutgifter samt av en högre andel högbeskattade varor. Andelen högbeskattade varor beräknas bli högre än 1999 men ökningen förväntas inte ske i lika snabb takt. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 7,4 7,4 7,4 7,4 7,4 7,5 Diff. BP2000 0,0 0,4 0,4 0,4 0,5 Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 1999. antas intäkterna vara i stort sett oförändrade. I beräkningen har hänsyn inte tagits till eventuella ändringar i införselregler och skattesatser. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna räknats upp med 0,4 till , främst beroende på det högre utfallet . 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 10,0 10,7 10,5 10,6 10,7 10,9 Diff. BP2000 0,0 0,3 0,1 0,1 0,0 Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Med mellanklassprodukter avses i huvudsak starkviner, men även drycker där alkoholhalten inte enbart uppkommit genom jäsning, t.ex. sherry. I beräkningen har hänsyn inte tagits till eventuella ändringar i införselregler och skattesatser. beräknas skatten på alkohol uppgå till , vilket är mindre än utfallet . Den långsiktiga trenden är emellertid svagt uppåtgående med en substitution av sprit mot vin och öl. Orsaken till de minskade intäkterna är en särskilt hög vin- och ölkonsumtion 1999. Sammanlagt beräknas intäkterna öka med mellan 1999 2003. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna räknats upp med . 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 50,3 50,4 52,1 52,7 53,4 54,2 Diff. BP2000 0,0 0,0 0,2 0,6 0,7 Under energiskatt redovisas inte enbart energi skatt, utan även koldioxid- och svavelskatt. Åren 2000 beräknas de sammanlagda skatterna på energi öka med . Den största delen av denna ökning sker 2000 då skatteintäkterna beräknas stiga med . Detta beror i huvudsak på höjningar av energiskatten på elektrisk kraft och dieselolja, men även indexeringen av skattesatserna bidrar till ökningen. Därefter beräknas den totala skatten på energi öka i relativt jämn takt med . I diagram 6.5 visas de prognostiserade energiskatteintäkterna dels enligt nuvarande beräkning, dels för det fiktiva scenariot att skattesatserna 2000 bibehålls under hela prognosperioden. Diagram 6.5 Energiskatt Miljarder kronor Av diagrammet framgår att den underliggande förbrukningen av olika energislag förväntas minska . Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 6.8. Det beskattade energislag som dominerar i grupperna övrigt är oljeprodukter. Energiskatten utgör av de totala skatterna på energi. De resterande skatteintäkterna kommer nästan uteslutande från koldioxidskatten. Svavelskatten bidrar endast med av de totala intäkterna. Tabell 6.8 Skatt på energi Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Energiskatt varav Elektrisk kraft Bensin Övrigt 37,5 10,8 19,5 7,2 39,0 11,4 19,5 8,1 39,7 11,7 19,8 8,2 40,2 11,9 20,0 8,3 40,9 12,1 20,3 8,4 Koldioxidskatt varav Bensin Övrigt 12,7 4,9 8,4 Svavelskatt 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är intäkterna högre för hela prog nosperioden. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 6,1 6,6 6,7 6,8 6,9 7,0 Diff. BP2000 0,0 0,4 0,2 0,3 0,4 Fordonsskatt utgår på personbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar. Skatten beräknas efter fordonets skattevikt. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen blev utfall högre beroende på en hög tillväxt i fordonsparken. För prognosåren antas denna återgå till en långsiktig trend med lägre ökningstakt. Prog nosen justeras därmed upp med mellan 0,2 och . Skatt på import Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 3,8 3,6 3,7 3,8 4,0 4,3 Diff. BP2000 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 Skatt på import består av tullmedel, särskilda jordbrukstullar, sockeravgifter samt övriga skatter på import. Dessa intäkter är till största delen skatter som tillhör EU. ökar tullmedel med . I jämförelse med budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp med . Övriga skatter på varor och tjänster Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning 3,3 3,3 4,9 4,9 5,0 5,0 Diff. BP2000 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 Under övriga skatter redovisas försäljningsskatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot försurning, avfallsskatt, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Ökningen 2000 förklaras av avfallsskatten som infördes . Inkomsterna från särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk beräknas uppgå till 2000. Detta är högre än utfallet . Orsaken är en höjning av skatten från till vilken ökar intäkterna med . minskar stängningen av intäkterna med . planeras den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk omvandlas till en effektskatt per installerad kapacitet (se vidare kapitel 8). Denna omläggning antas dock inte påverka skatteintäkterna. 6.2.7 Restförda skatter m.m. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Aktuell beräkning -0,6 0,4 -2,4 -1,9 -2,7 -3,0 Anm: Ej tidigare redovisad, varför differens mot BP2000 saknas. Under restförda skatter m.m. redovisas dels ändringar av skatter som gjorts efter taxeringen, dels restförda skatter. De periodiserade skatterna är de skatter som debiteras avseende ett viss inkomstår. Även efter inkomståret ändras skatterna exempelvis genom revisioner, omräkningar och överklaganden. Om ändringen är till den skattskyldiges nackdel redovisas detta som en tillkommande skatt medan en ändring till den skattskyldiges fördel redovisas som en återbetalning. I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till restitutioner, tillkommande eller restförda skatter innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. 6.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna av flera orsaker, vilket framgår av tabell 6.9. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör EU ingår inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften ingår inte i inkomsterna, eftersom dessa definitionsmässigt inte är nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska gemenskapen. föreslås företag och anställda få ett avdrag/skattereduktion för avsättningar till kompetensutveckling. Formerna för detta stöd utreds f.n. av utredningen för individuellt kompetenssparande. I beräkningarna är stödet inlagt som en kreditering på skattekontot, vilket minskar de betalda skatterna men inte de periodiserade. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB . Resterande skillnad utgörs av periodiseringseffekter, som uppkommer när betalningen av skatten sker efter det inkomstår som skatten avser. ökar skatterna med både enligt NR och enligt den periodiserade redovisningen. Tabell 6.9 Periodiserade skatter och skatter enligt NR Miljarder kronor och procent 1999 2000 2001 2002 2003 Periodiserade skatter 1079 1100 1148 1189 1233 ./. Kommunmoms ./. EU-skatter ./. Kompetensutveckling, ./. Bredband 27 12 28 12 28 13 1 1 29 10 1 1 30 10 1 1 + Övriga NR-skatter + Periodiseringseffekter 8 -5 8 -1 7 -6 7 -1 7 2 Summa NR-skatter 1043 1066 1106 1154 1199 Skattekvot 53,5 51,8 51,0 51,0 51,0 Diff. BP2000 Periodiserade skatter NR-skatter Förändringarna jämfört med budgetpropositionen är betydligt större för skatterna enligt NR än för de periodiserade skatterna. Detta förklaras främst av att prognosen för mervärdesskatt i NR-termer, i beräkningen till budgetpropositionen, blev för låg p.g.a. en felaktig framskrivning. Dessutom har preliminärskatterna för företagen reviderats ned , trots att den periodiserade skatten beräknas öka. Denna neddragning minskar skatterna i NR-termer . I tabell 6.10 redovisas offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Pensionsomläggningen minskar statens inkomster men ökar inkomsterna i pensionssystemet. Tabell 6.10 Offentliga sektorns totala inkomster Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Staten 632 95 316 1043 600 129 337 1066 625 134 348 1106 659 139 356 1154 685 144 370 1199 Övriga inkomster 145 144 138 138 144 1210 1244 1292 1343 Diff. BP2000 Skatter Övriga inkomster Den statliga sektorns skatter utvecklas snabbare än kommunsektorns och pensionssystemets inkomster. De båda senare sektorernas inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Den snabbare utvecklingen av statens skatteinkomster beror på en snabbare utveckling av konsumtions- och kapitalskatterna. Övriga inkomster är relativt stabila med en liten nedgång 2001 och 2002. 6.4 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning I avsnitt 6.4 redovisas statsbudgetens inkomster som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. 6.4.1 Skatter Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 6.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Statsbudgeten omfattar enbart statens skatteinkomster. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodiserade skatter, och inkomster, dvs. kassamässiga skatter, förklaras i huvudsak av förskjutningar i den månatliga uppbörden och att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För enskilda inkomsttitlar finns ytterligare skillnader genom att de titlar vars skatter redovisas över skattekontot inte redovisar inbetalda skatter utan deklarerade/debiterade skatter. För t.ex. juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen sker 2000. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot Betalningsdifferenser, skattekonto. Betalningsdifferensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 1999. när betalningen sker visar differensen ett positivt saldo. För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att den höjning av fastighetsskatten som sker 2001 redovisas mot egen inkomsttitel i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting av intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensionssystemet. Statens utbetalningar av kommunalskatt avseende baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställer i september året före budgetåret. Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna tillfaller staten 2000 medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering . I regel är den kommunala slutregleringen positiv. Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 6.13. De skatter som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten av flera orsaker, vilket framgår av tabell 6.11. Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgiftsida. De planerade stöden för kompetensutveckling och bredband minskar inkomsterna. Resterande skillnader förklaras av betalningsförskjutningar. beräknas statsbudgetens skatteinkomster öka med . minskar inkomsterna med vilket förklaras av pensionsomläggningen och den påbörjade skattereformen. Nedgången beror även på en relativt stor slutreglering av kommunalskatter. Även 2001 påverkas inkomsterna av en mycket stor slutreglering av kommunalskatter om . Tabell 6.11 Statsbudgetens skatter Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Periodiserade skatter ./. Kommunsektorn ./. Pensionssystemet 1079 323 111 1100 331 146 1148 344 152 1189 356 157 1233 370 163 = Periodiserade skatter, staten 645 623 653 677 700 + Utjämningsavgift ./. Kompetensutveckling, ./. Bredband + Betalningsförskjutn. 5 18 1 1 -17 18 1 1 -7 18 1 1 1 Statsbudgetens skatter 672 647 653 687 718 Diff. BP2000 20 30 30 31