prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — uppgick avgifterna för att sända lokal- radio till ca och för närradio till . Förändringar ändrades vissa bestämmelser i radio- och TV-lagen om närradio. Bland annat togs kravet bort om att en förening för att få sändningstillstånd skall ha annan huvudsaklig verksamhet än närradio. Sändningstidsavgifterna avskaffades och möjlighet att tillåta sändningar över större sändningsområden än en kommun infördes. Prioriteringar De statliga insatserna för dagspressen förstärks. I syfte att värna den publicistiska mångfalden föreslås att driftsstödet höjs . För att långsiktigt värna presstödssystemet och att presstöd skall ges till tidningar med störst behov föreslås att gränsen för hushållstäckning för medel- och högfrekventa tidningar ändras från till . För lågfrekventa tidningar föreslås en mjukare upplagetröskel i syfte att underlätta den fortsatta utgivningen. En schablonmodell för ersättning till taltid- ningsföretagen föreslås. För att hela befolkningen skall ha tillgång till TV kommer marknätet att vara avgörande . Digitala TV-sändningar i mark- nätet har inletts och ytterligare sändnings- tillstånd kommer att fördelas . har tre utredningar lämnat förslag till regeringen om förändringar inom medieområdet. Utredningarnas förslag syftar till att motverka skadlig ägar- och maktkoncentra- tion inom massmedierna, att reformera lokal- radion samt att kartlägga behovet av att sam- ordna lagstiftningen inom bl.a. radio, television och televerksamhet. Satsningen på radio och TV i allmänhetens tjänst fortsätter. Regeringen föreslår att (), () och () även för tilldelas särskilda medel på sammanlagt för förnyelse. SVT föreslås också för få för särskilt kvalificerad programproduktion. Rege- ringen föreslår också att SR för tilldelas särskilda medel på för att stärka mångfald och kvalitet i programutbudet (se utgiftsområde 17). Det nya filmavtalet innebär en rad föränd- ringar och kraftiga förstärkningar av nuvarande stöd till produktion och visning av svensk film (se utgiftsområde 17). 8.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Mediemarknad Den svenska mediemarknaden har genomgått stora och genomgripande förändringar . Avregleringen av etermedierna och den tekniska utvecklingen har förändrat förut- sättningarna på marknaden och skapat utrymme för nya aktörer. Internet har kommit att utveck- las till ett informations- och kommunikations- system av väsentlig betydelse. Medieanvändning Enligt Mediebarometern 1998 (Nordicom) har den totala medieanvändningen varit relativt . Vissa tendenser till för- ändringar kan dock påvisas, bland annat en kraf- tig ökning av användningen av Internet i hem- met. Under en genomsnittlig dag använde av befolkningen Internet i hemmet, jämfört . Den totala medieanvändningen är per person under en genomsnittlig dag. Radio och TV dominerar tidsmässigt. ägnas åt radiolyssnande och åt TV-tittande. TV, radio och morgontidningar är de medier som har störst räckvidd. En genomsnittlig dag tittar av befolkningen på TV, lyssnar på radio och läser en morgontidning. An- delen TV-tittare har ökat successivt . Radiolyssnandet uppvisade en uppgång men har inte ökat . Andelen som läst eller tittat i en morgontidning en genomsnittlig dag har ökat från år . Medieanvändningen skiljer sig åt mellan olika åldersgrupper. Andelen TV-tittare är störst i åldersgrupperna 9 14 och 65 . Andelen radiolyssnare är störst i åldrarna 25 . Läs- ning av morgontidningar är vanligast i ålders- gruppen 65 . Den bruttotid som ägnas åt medier är relativt likartad för kvinnor och män och användningen av olika medier skiljer sig inte i någon större ut- sträckning mellan könen. Enligt var totalupplagan 1998 knappt 4,2 miljoner exemplar per dag, vilket är en liten minskning jämfört med . Den sammanlagda upp- lagan för stödtidningarna var drygt 700 000 exemplar, vilket är en minskning med jämfört med året innan. Enligt Presstödsnämndens rapport sens ekonomi 1998 förbättrades ekonomin för tidningar utan driftsstöd . Gene- rellt sett är skillnaderna i ekonomiskt resultat betydande mellan tidningar utan och med drifts- stöd. för radio och TV har pub- licerat en rapport om det svenska TV-utbudet. Bland annat redovisas resultat av en studie av sju TV-kanaler som riktar sig till hela landet (SVT1, SVT2, TV3, TV4, Kanal , TV6 och Z-TV). Stu- dien visar att utbudet i SVT i sin helhet karaktäri- seras av mycket stor mångfald i fråga om inne- håll. TV4 profilerar sig som en kanal med ett utbud som ligger mycker nära den genom- snittliga svenska TV-kanalen. Utbudet i TV3, Kanal och präglas av underhållning och förströelse. Nätverksbildning på lokalradioområdet Radio- och har kartlagt ägarförhållan- dena inom lokalradion. Sammanställningen visar att det finns ett omfattande nätverkssamarbete mellan flertalet innehavare av lokalradiotillstånd. finns 84 sändningstillstånd för lokalradio. Av dem ingår 76 i något av nätverken NRJ/Energy, MTG/och . De nuvarande tillstånden gäller till utgången av och är fördelade på 39 olika sändnings- områden. De viktigaste statliga insatserna inom området Digitala TV-sändningar i marknätet meddelade regeringen tillstånd för digitala TV-sändningar i marknätet. Regeringen ändrade sändningstillstånden då ytterligare ett sändarnät blev tillgängligt. har 11 företag tillstånd att sända i de tre sändarnät som är tillgängliga för digital mark- sänd TV. Regeringen har beslutat att sändningsutrymme för digitala TV-sändningar som motsvarar ytterligare en frekvenskanal får upplåtas i de områden som omfattas av den första uppbyggnadsetappen. Fördelningen av sändningstillstånd sker . Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:137) med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sänd- ningarna under den första etappen. Kommittén har också till uppgift att medverka vid urvalet av de programföretag som ges tillstånd genom att yttra sig över ansökningarna till Radio- och TV- verket. Presstöd Stödtidningarna är i hög grad beroende av drifts- stödet för sin överlevnad och många tidningar med driftsstöd har en svår ekonomisk situation. fördelades därför ett tillfälligt presstöd inom ramen för anslaget (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). En uppföljning av användningen av det tillfälliga driftsstödet visar att stödet varit ett nödvändigt bidrag för många tidningar med akuta ekonomiska problem. Uppföljning av utredningar Tre utredningar på medieområdet har avslutats . Den s.k. konvergensutredningen (dir. 1997:95) har överlämnat betänkandet Konver- gens och förändring (SOU 1999:55) med förslag som rör samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna. Remissbehandling av be- tänkandet pågår. Den parlamentariskt sammansatta (dir. 1997:136) har över- lämnat betänkandet Yttrandefriheten och kon- kurrensen (SOU 1999:30) som innehåller förslag till en ny mediekoncentrationslag m.m. Remiss- behandling av betänkandet pågår. En särskild utredare (dir. 1997:11) har över- lämnat betänkandet Den framtida kommersiella lokalradion (SOU 1999:14) med förslag om framtida villkor för den kommersiella lokal- radion. Betänkandet har remissbehandlats. Rege- ringen avser att återkomma till med förslag om förändrad lagstiftning för den lokala radion. Effekter av de statliga insatserna Presstödet har stor betydelse för att bevara mångfalden inom dagspressen. I en rapport från (Ku1999/1437/Me) avseende uppdraget att bedöma presstödets effekter redo- visas att de som är i störst behov av stöd är de med den svagaste hushållstäckningen och att driftsstödet har bidragit till att dessa tidningar kan överleva. I rapporten konstateras också att presstödet har lett till en mer allsidig lokal nyhetsförmedling och bidragit till att bevara strukturen på tidningsmarknaden. Statens insatser för att möjliggöra sändningar av digital marksänd TV har bl.a. betydelse för tillgången till ett varierat radio- och TV-utbud över landet, samt för ett mer effektivt ut- nyttjande av frekvensutrymmet. Radio- och har regeringens upp- drag att följa utvecklingen inom medieområdet. finns omfattande information som Radio- och och andra myndigheter på medie- området producerat. Det är för tidigt att dra några bestämda slut- satser om vilka effekter de ändrade bestämmel- serna om närradio som beskrivits ovan har haft. Vad som kan skönjas är dock en viss uppgång i antalet sammanslutningar som har sändnings- tillstånd (1 149 st ). Det växande antalet taltidningar har medfört en ökad geografisk spridning över landet och en ökad mångfald på taltidningsmarknaden. Regeringens slutsatser Målen för statens insatser inom verksamhetsom- rådet är att stödja mångfald och reella yttrande- möjligheter, garantera massmediernas obero- ende, säkerställa tillgängligheten till mass- medierna, motverka skadliga inslag i mass- medierna samt att främja nyskapande och till- gång till ett varierat utbud. De statliga insatserna syftar bl.a. till att ta till vara de nya förutsättningar som teknikutveck- lingen erbjuder och att skapa en ändamålsenlig lagstiftning. På detta sätt kan insatserna bidra till att värna mångfalden och den reella yttrandefri- heten på medieområdet. Vidare skapas förutsätt- ningar för olika massmedier att finnas tillgängliga i hela landet. Presstödet syftar främst till att bevara och stärka den publicistiska mångfalden. Det är mot den bakgrunden som regeringen föreslår en generell höjning av driftsstödet . Den minskade hushållstäckningen för många dagstidningar innebär bl.a. att ett antal förstatidningar har närmat sig gränsen för driftsstöd utan att deras ekonomiska situation har förändrats. Allt fler tidningar, som driftsstödet ursprungligen inte är avsett att stödja, kan därmed bli aktuella för driftsstöd. I denna proposition föreslås att gränsen för hushållstäckning för medel- och högfrekventa tidningar sänks från . På detta sätt kan trovärdigheten för presstödet värnas genom att de tidningar som i första hand är i behov av stöd får del av stödet. För att underlätta för många lågfrekventa tidningar att fortsätta utgivningen föreslås också en förändring avseende upplagetröskeln för dessa tidningar. Regeringen avser att se över fördelningen av det begränsade driftsstödet som en följd av förändringar på marknader där stödet fördelas. Regeringen föreslår i denna proposition att ersättningsprinciperna för taltidningar ändras. Förslaget innebär att ersättningen skall utgå enligt en schablonmodell i stället för den nuvarande nettokostnadsprincipen. Det är fortsatt viktigt att följa utvecklingen på medieområdet. Mediemyndigheternas arbete med att ta fram och sprida information inom området är angeläget. Resultatet inom verksamhetsområdet bedöms som tillfredsställande. Inriktningen inom om- rådet kommer därför i huvudsak att ligga fast för . 8.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några in- vändningar i revisionsberättelserna. 8.5 Skatteavvikelser Från utgår mervärdesskatt med en skattesats om för allmänna nyhets- tidningar. var nyhetstidningar undan- tagna från skatteplikt. De nettoberäknade skatte- avvikelserna för allmänna nyhetstidningar beräknas uppgå till och . 8.6 och Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 758 2000 Förslag 5 387 2001 Beräknat 5 473 1 2002 Beräknat 5 565 2 1 Motsvarar 5 387 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 387 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Tal- tidningsnämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kas- settidningar. Det anslagssparande som redovisas beror bl.a. på att kostnaden för att anlita specialistkompe- tens blivit lägre än vad som förutsågs. I bud- getunderlaget och i en senare separat redogörelse anges att anslagssparandet bl.a. avses användas för att fortsätta arbetet med att ut- veckla metoder för mätning av presstödets och taltidningsstödets effekter. Regeringen har be- slutat att ställa av anslags- sparandet till regeringens disposition. På tilläggsbudget i denna proposition föreslås att anslaget minskas med för förstärkning av presstödet. Anslagssparandet kommer, som en följd härav, att användas för kostnader under anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation De båda nämndernas förvaltningsuppgifter full- görs av . Av de sam- lade resurserna används för , för samt för gemensamma uppgifter. har inlett ett samarbete med Radio- och för att följa utveck- lingen inom medieområdet. Slutsatser De båda nämndernas verksamhet fungerar väl och inga förändringar av inriktningen på verk- samheten föreslås . Anslaget föreslås öka med vilket mot- svarar den tillfälliga minskningen som genom- fördes för . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 8.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 4 601 Pris- och löneomräkning + 11 Återställande av anslagsnivå + 750 Justering av + 25 Förslag 2000 5 387 E2 Presstöd Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 530 538 2000 Förslag 536 579 2001 Beräknat 539 029 2002 Beräknat 539 029 Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlig- het med bestämmelserna i presstödsförord- ningen (1990:524). fördelades även ett tillfälligt driftsstöd inom ramen för anslaget. Presstöd ges i form av drifts- stöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upp- lagor. användes anslagskrediten för att täcka kostnaderna för presstödet, inkl. det tillfälliga driftsstödet. För att minska kreditan- vändningen föreslås på tilläggs- budget i denna proposition att anslaget tillförs engångsvis. Enligt utgiftspro- gnosen för kommer anslagskrediten att användas med ca för att täcka utgifterna för presstödet. Regeringens överväganden Resultatinformation fanns det totalt 160 dagstidningar i med en sammanlagd upplaga på knappt 4,2 miljoner exemplar. 75 tidningar beviljades driftsstöd , varav 51 lågfrekventa (1 2 nr/vecka) tidningar och 24 hög- och medelfre- kventa (3 7 nr/vecka) tidningar. Den samman- lagda upplagan för stödtidningarna var drygt 700 000 exemplar, vilket var en minskning med jämfört med året innan. Totalt hade tid- ningarna med driftsstöd av dagspressens Dagspressens upplaga har minskat med eller omkring 720 000 exemplar mellan . Nedgången har varit störst () för flerdagars lands- ortstidningar med driftsstöd. Storstadstidningar med stöd har tappat av sin upplaga . Som en följd av bl.a. minskade upplagor har även hushållstäckningen minskat. Presstödet motsvarar av branschens om- sättning. Slutsatser De flesta tidningar med driftsstöd är beroende av stödet för sin överlevnad. För att underlätta tid- ningarnas möjlighet att fortsätta sin utgivning föreslås en generell höjning av driftsstödet. Det föreslås också regelförändringar i syfte att för- bättra möjligheten för presstödssystemet att fungera ändamålsenligt även . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas , vilket är en förstärk- ning med . Även beräknas anslaget tillföras 5 milj- oner kronor . be- räknas en nivåökning av anslaget med . Tabell 8.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 531 579 Tillfällig förstärkning 5 000 Förslag 2000 536 579 Ändrade presstödsregler presenterade en promemoria (Ku1999/1913/Me) med förslag om ändringar i presstödsförordningen. I promemo- rian behandlas bl.a. de frågor som bett regeringen att uppmärksamma (bet. 1997/98:KU1, rskr. 1997/98:94). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen föreslår förutom de åtgärder som tas upp i promemorian att en generell höjning görs av driftsstödet. Regeringen har också be- slutat att ge i uppdrag att kartlägga och analysera distributionssituationen för tidningar med endagsutgivning. Nämnden skall också undersöka möjligheterna för dessa tidningar att ingå i samdistributionen. Regeringens förslag: Stödbeloppen för driftsstödet höjs . Skälen för regeringens förslag: Många tidningar med driftsstöd har drabbats hårt av sjunkande upplagor och hushållstäckning . Denna trend är ett hot mot en bibehållen mångfald inom dagspressen och försvårar anpassningen till de nya förutsättningarna på medieområdet. Många tidningar lever på margi- nalen och har svårigheter att öka sina intäkter. Situationen för dagspressen är en följd både av en försämrad konjunktur och en strukturell föränd- ring i branschen. Driftsstödet har utgått enligt i huvudsak nuva- rande regler . Stödbeloppen för olika tidningskategorier har legat fast . fördelades ett tillfälligt driftsstöd i syfte att värna en fortsatt mångfald på tidningsmarknaden i en situation då många dagstidningar befann sig i en sådan eko- nomisk kris att den fortsatta utgivningen hota- des. har följt upp använd- ningen av det tillfälliga driftsstödet i en rapport till regeringen (Ku1999/2160/Me). Av rapporten framgår att det tillfälliga driftsstödet kom då det fanns stort behov av stöd. Uppföljningen visar att stödet i många fall an- vändes för löpande utgifter och att investerings- behovet i bl.a. ny teknisk utrustning är stort. drar i rapporten slutsatsen att tidningar med driftsstöd troligen inte, utom i en- staka undantagsfall, genom ytterligare rationali- seringar etc. kan förbättra sin ekonomi och att de statliga insatserna kan behöva förstärkas. Mot denna bakgrund och i syfte att långsiktigt värna den publicistiska mångfalden bör drifts- stödet höjas. En höjning motsvarande av de nuvarande stödbeloppen föreslås. Den sam- manlagda höjningen motsvarar ca och finansieras inom anslaget för press- stödet genom regelförändringar. En mildrad tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar Regeringens förslag: De lågfrekventa dagstid- ningar vars upplaga hamnar under gränsen 2 000 exemplar, men över 1 500 exemplar, får ett oreducerat driftsstöd av högst . Därefter avvecklas stödet. Ett nytt oredu- cerat driftsstöd till en tidning vars upplaga understiger 2 000 exemplar kan beviljas först när upplagan överstigit 2 000 exemplar under . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemo- rian föreslogs att en tidning vars upplaga hamnar under 2 000 exemplar, men över 1 500 exemplar, skulle få ett oreducerat driftsstöd under högst . Det förslogs också att ett nytt stöd enligt be- stämmelsen kan beviljas först när upplagan över- stigit 2 000 exemplar under . Remissinstanserna: Remissinstanserna är övervägande positiva till förslaget. Tidningsutgi- varna påpekar att med den föreslagna regeln sak- nas incitament för en tidning att åter höja upp- lagan över 2 000 exemplar förrän . ställer sig tveksam till att ore- ducerat driftsstöd utgår som . Skälen för regeringens förslag: Förslaget är en följd av tillkännagivande (bet. 1997/98:KU1, rskr. 1997/98:94) att regeringen bör uppmärksamma de tröskeleffekter som kan drabba en- och tvådagarstidningar, vars upplagor sjunker under kvalifikationsgränsen. Förslaget innebär att tidningar som hamnar under upplagegränsen för driftsstöd har möjlig- het att med ett bibehållet fullt driftsstöd återigen öka sin upplaga. En avveckling av stödet enligt nuvarande ordning gör det normalt nödvändigt med en ytterligare minskning av utgivningsfre- kvensen eller andra försämringar av tidningens kvalitet, om avvecklingen inte medför tidningens nedläggning. Det är nödvändigt att behålla någon form av undre gräns. En ny undre gräns på 1 500 exemplar föreslås därför. En ny tröskeleffekt inträder självfallet om upplagan faller också under denna gräns, men tillsammans med den nuvarande avtrappningsordningen ger förslaget en mer realistisk möjlighet att åter nå den lägsta upplagegränsen för ordinarie driftsstöd. Ambitionen för en tidning som får stöd enligt förslaget bör vara att så snabbt som möjligt åter nå en upplaga om minst 2 000 exemplar. Därför föreslås att en regel införs som innebär att en tidning som får driftsstöd trots att upplagan inte når upp till 2 000 exemplar inte skall kunna få stöd under mer än sammanlagt högst . I promemorian föreslogs en period om högst . Regeringens bedömning är att den kortare perioden ger ett större incitament att höja upp- lagan på nytt. Det bör dock inte vara möjligt att få oreducerat driftsstöd om upplagan enbart når över den ordinarie upplagegränsen så att en tidning i praktiken mer eller mindre permanent ligger under 2 000 exemplar. Ett nytt oreducerat driftsstöd till en tidning vars upplaga understiger 2 000 exemplar kan beviljas först när upplagan överstigit 2 000 exemplar under . Regeringens förslag: Gränsen för högsta hushåll- stäckning för att få driftsstöd sänks från till för hög- och medelfrekventa tidningar. Regeln gäller tidningar där beslut om nytt drifts- stöd fattats för eller . Tidningar som fick driftsstöd och vars rätt upphör med anledning av förslaget bör få reducerat driftsstöd enligt gällande avvecklingsregel i presstödsförord- ningen. Under avvecklingen upprätthålls inte kravet på att tidningens redaktionella innehåll skall uppgå till av det totala innehållet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemo- rian föreslås dock en treårig avtrappning av stödet för de tidningar vars stöd upphör med anledning av förslaget. Remissinstanserna: Remissinstanserna är övervägande positiva till förslaget. framhåller att avtrappningen inte behöver förlängas eftersom det inte finns några praktiska hinder för att tidningsföretagen på ett planerat sätt skall hinna vidta nödvändiga åtgärder med anledning av förordnings- ändringen. och Pres(s)gruppen bedömer att en treårig avtrapp- ning är för kort. Skälen för regeringens förslag: har hushållstäckningen minskat med för abonnerade dagstidningar som utkommer . Trenden med generellt sjunkande hushållstäckning gör att flera tidningar kan komma i fråga för driftsstöd. Att hushållstäckningen sjunkit för många tidningar har inte ändrat relationerna mellan tidningar med högre resp. lägre hushållstäckning på en ort. Av- stånden i upplaga och hushållstäckning mellan dessa tidningar har snarare ökat än minskat. Då driftsstödet är avsett att stödja tidningar i ett marknadsmässigt underläge för att på så sätt bevara den publicistiska mångfalden är det inte försvarbart att presstödet används till tidningar med en stark ställning på annonsmarknaden och med goda inkomster. För att motverka detta bör gränsen för högsta hushållstäckning för att få driftsstöd sänkas från till . Den nya regeln föreslås gälla för dagstidningar som har beviljats ett nytt driftsstöd för åren 1998 eller 1999 samt för tidningar som kommer att beviljas nytt driftsstöd i fortsättningen. Med nytt drifts- stöd avses stöd till en tidning som inte hade stöd under föregående år. För de tidningar vars rätt till driftsstöd upphör med den föreslagna ändringen gäller avveck- lingsbestämmelserna enligt presstödsförord- ningen. Dessa regler underlättar nödvändig om- ställning för tidningarna. För att det avtrappade stödet skall utgå krävs att tidningen kommer ut under eget namn med utgivningsbevis även om dess redaktionella innehåll inte uppgår till av det totala redaktionella innehållet. E3 Stöd till radio- och kassettidningar Tabell 8.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 131 000 2000 Förslag 127 300 2001 Beräknat 127 300 2002 Beräknat 127 300 Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestäm- melserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslagssparandet för beror delvis på att nya taltidningar ännu inte startat utgivningen i den omfattning som är möjligt inom ramen för anslaget. Regeringen har beslutat att ställa av anslagssparandet till rege- ringens disposition. På tilläggsbudget i denna proposition föreslås att anslaget minskas med för förstärkning av presstödet. Anslagssparandet kommer, som en följd härav, att användas för kostnader under anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation Vid utgången av gavs sammanlagt 88 dagstidningar ut som taltidningar.