prop · GN031D2 · 2000-01-01 00:00:00 — Sammantaget bedöms investeringarna i övrigt näringsliv öka med . väntas investeringstillväxten i övrigt näringsliv avta. Inom sektorer som påverkas av hushållens efterfrågan väntas dock ökningstakten bli fortsatt hög liksom i fastighetsverksamhet där efterfrågan på nya lokaler även förutses bli stark. Räntehöjningarna bidrar dock till att dämpa expansionstakten. Inom andra delar av övrigt näringsliv bedöms däremot ökningstakten bli avsevärt lägre än trots en fortsatt god produktionsutveckling. Nivån på investeringarna i flera branscher inom övrigt näringsliv är nu så hög att också en oförändrad investeringsvolym innebär en fortsatt betydande kapacitetsutbyggnad. Det gäller såväl företagstjänster som energiinvesteringar. Investeringarna i transportnäringen minskar när byggnationen av med tillfartsleder är klar . Investeringar i programvara förväntas också öka i lugnare takt när merparten av omställningsarbetet är klart. Den senaste statistiken över orderingången till dataföretagen tyder på en sådan utveckling. Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 1998 1997 1998 1999 2000 Jordbruk och skogsbruk 9 11,6 1,3 4,1 4,2 Energi och vattenverk 15 8,3 1,5 10,9 4,0 Byggnadsindustri 8 15,2 26,3 13,7 14,2 Handel 26 4,0 30,8 6,1 7,9 Finansiell verksamhet 7 4,6 25,9 3,9 4,2 Företagstjänsteverksamhet 25 2,2 27,8 16,1 6,4 Hushållsverksamhet 9 4,4 13,6 8,6 5,1 Fastighetsverksamhet 13 4,2 6,0 14,4 10,1 Övrig tjänsteverksamhet 40 15,3 3,1 7,7 0,5 därav transport 19 25,1 0,5 9,6 3,9 Summa 153 7,6 13,5 9,7 5,4 Källor: och 10.2 Bostäder Bostadsbyggandet har varit mycket lågt. Antalet nyproducerade bostäder har i genomsnitt uppgått till drygt 12 000 . Den historiskt sett mycket låga bostadsproduktionen avspeglar behovet av att anpassa nivån på bostadsstocken till betydligt lägre bostadssubventioner än . Dessutom har de höga realräntorna och hushållens svaga inkomst- utveckling bidragit till den låga bostadsproduktionen. Anpassningsprocessen till lägre bostadssubventioner bedöms nu vara över som de allmänna ekonomiska förutsättningarna för en gradvis återhämtning av bostadsbyggandet är gynnsamma. Hushållens disponibla inkomster stiger kraftigt som arbetsmarknadsläget förbättras ytterligare. Räntenivån förutses också ligga betydligt lägre än . Enligt ökade också antalet påbörjade bostäder markant och steg med jämfört med året innan. De flesta kortsiktsindikatorer tyder på en fortsatt kraftig återhämtning av bostadsbyggandet framöver. Enligt barometer förväntas bostadsbyggandet öka kraftigt . En liknande bild framträder i trähusfabrikanternas statistik som visar att orderingången månad har stigit med jämfört med . Priserna på småhus har stigit med , vilket innebär att priserna på andrahandsmarknaden nu överstiger nyproduktionskostnaden för riket som helhet. De regionala prisskillnaderna är dock mycket stora, vilket förklaras av att tillväxten har varit stark i vissa expansiva områden såsom och . har också vakansgraden, dvs. andelen outhyrda lägenheter i förhållande till beståndet, minskat ytterligare i tillväxtregioner medan den i stort varit oförändrad i övriga delar av riket. För landet som helhet har vakansgraden sjunkit från till . Av diagram 10.3 framgår att om antalet outhyrda lägenheter fortsätter att minska bör bostadsproduktionen ta fart . I tillväxtregionerna har också vissa bristsituationer uppstått vilka förutses kvarstå , trots en förväntad uppgång i bostadsproduktionen. I mindre kommuner väntas en svag arbetsmarknad bidra till en stagnerande eller negativ befolkningsutveckling, vilket innebär att vakansgraden permanentas på en hög nivå. Enligt långtidsbedömning över bostadsbyggandet skulle det behöva produceras omkring 25 000 bostäder för att svara mot den långsiktiga efterfrågan. Bedömningen tar sin utgångspunkt i demografiska beräkningar men tar också hänsyn till regionala tillväxtaspekter samt en långsiktig genomsnittlig BNP-tillväxt på strax . Diagram 10.3 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter Tusental Trots att de flesta indikatorer är mycket positiva finns det ändå skäl att räkna med en lägre bostadsproduktion än den av beräknade långsiktiga efterfrågan. I tillväxtregionerna begränsas produktionen på kort sikt av kapacitetsrestriktioner både i form av brist på planerad tomtmark och av en begynnande brist på byggnadsarbetare. Bristande incitamentstruktur vid nyproduktion av hyresrätter förhindrar också en mer markerad uppgång. Inledningsvis märks uppgången främst inom byggnation av egnahem och bostadsrätter medan byggande av hyresfastigheter begränsas. Sammantaget beräknas antalet påbörjade bostäder stiga från 12 000 till 15 000 och till 17 000 . Antalet påbörjade ombyggnationer minskade till låga 17 000 . En förklaring till den låga ombyggnadsverksamheten är sannolikt att de fördelaktiga stimulansbidrag som kunde erhållas , ledde till en tidigareläggning av vissa projekt. Därtill skall läggas svårigheten att höja hyrorna tillräckligt för att ombyggnaderna skulle bli lönsamma. har tidigare uppskattat de långsiktiga behoven av ombyggnader till 30 000 35 000 lägenheter så att bostadsstocken kan bibehållas. Hushållens starka inkomstutveckling tillsammans med relativt sett låga räntor bör innebära att ombyggnadsvolymerna närmar sig en mer långsiktig jämviktsnivå. Dessutom har ekonomin hos de allmännyttiga företagen förbättrats . Antalet påbörjade ombyggnationer steg också med . 10.3 avseende lagerinvesteringarna har reviderats upp sedan vårpropositionen, från ett tillväxtbidrag på till av BNP. Upprevideringen av lagren kan hänföras till den högre aktivitetsnivå i ekonomin som förutses och som bedöms minska behovet av att justera ned lagerstockarna. Det bör understrykas att tolkningen av lagerutvecklingen försvåras dels av att primärstatistiken och nationalräkenskaperna delvis ger olika resultat, dels av att omläggningen av nationalräkenskaperna har medfört att redovisningen av lagerstatistiken är mer aggregerad. Ett flertal begreppsförändringar beträffande lagerinvesteringarna har skett vid införandet av de nya nationalräkenskaperna. Bland annat ses tillväxt av skog numera som produktion. Därmed bokförs nettot av tillväxt och avverkning av skog som en lagerförändring. Dessa lagerinvesteringar har varit positiva och successivt ökat från ca 1993 till ca . Ytterligare en förändring av lagerbegreppet är att det numera bokförs lagerinvesteringar i tjänstebranscherna (främst mjukvara) och i byggbranschen. Sammantaget har begreppsförändringarna höjt nivån på lagerinvesteringarna i jämförelse med de gamla nationalräkenskaperna. Lageromslaget, dvs. skillnaden i lagerförändringen mellan , och BNP-bidraget är emellertid i stort sett desamma som i den gamla tidsserien, se diagram 10.4. försämrades industrikonjunkturen påtagligt. Orderingången föll, produktionen minskade och industrins lager växte snabbt. Enligt barometer för industrin fanns också ett betydande missnöje med färdigvarulagrens storlek. Därefter har utsikterna för industrin förbättrats markant. Orderingången visar på en kraftig ökning av efterfrågan på industrivaror, produktionen har ökat och barometern visar på en oväntat snabb förbättring av lagersituationen. Justeringen av lagren förefaller därmed vara avklarad och antas lagren växa i takt med den förväntade uppgången av industriproduktionen. Diagram 10.4 Totala lagerinvesteringar BNP-bidrag, procent Utvecklingen av lagren inom handeln har vissa likheter med situationen inom industrin. Under slutet av och inledningsvis fanns det ett missnöje med storleken på lagerstockarna inom flera delar av handeln enligt barometer för tjänstebranscherna. Enligt nationalräkenskaperna genomfördes också en viss avveckling . I likhet med industrin förbättrades lageromdömena enligt barometern. Därmed förefaller ytterligare neddragningar av lagren inte vara nödvändiga. men framför allt förväntas handelslagren växa något i samband med en fortsatt ökad inhemsk efterfrågan. Sammantaget beräknas lagren, utöver revideringar betingade av de nya nationalräkenskaperna, växa snabbare både och än i den bedömning som gjordes vårproposition. Mot bakgrund av den kraftiga uppbyggnaden innebär årets lagerökning ett negativt tillväxtbidrag på motsvarande av BNP. beräknas lagerinvesteringarna vara något högre än , bl.a. på grund av den stärkta industrikonjunkturen. Lagerförändringarna förväntas därmed ge ett positivt tillväxtbidrag på av BNP . I den medelfristiga kalkylen, dvs. , är lagerinvesteringarna tillväxtneutrala. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande visade ett överskott på av BNP 1998. beräknas överskottet till av BNP. leder den gynnsamma ekonomiska utvecklingen till att det finansiella sparandet, vid oförändrad politik, överträffar budgetmålet om ett överskott på av BNP. Därmed uppstår ett finansiellt utrymme för de nu föreslagna skattesänkningarna och andra åtgärder. väntas det finansiella sparandet förstärkas ytterligare, vilket vidgar utrymmet för eventuella framtida skattesänkningar och/eller utgiftsökningar. Överskotten bidrar till att den konsoliderade bruttoskulden understiger av BNP och att nettoskulden går ned till nära noll . 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansiellt sparande uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande enligt de nya nationalräkenskaperna till ca eller av BNP. I det redovisade överskottet ingår effekten av att AP-fondens fastigheter överförts till bolagsform, vilket drar upp sparandet med ca eller av BNP. beräknas det finansiella sparandet till av BNP. Det är en förbättring jämfört med , exkluderat effekten av bolagiseringen av AP-fondens fastigheter. Det finansiella sparandet förstärks till av BNP , efter beaktande av de nu föreslagna skattesänkningarna och andra åtgärder. Vid beslutade och föreslagna regler väntas det finansiella sparandet uppgå till av BNP och sedan öka till av BNP . Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 1136,9 1155,1 1189,5 1212,6 av BNP 60,7 59,2 58,3 57,0 56,5 Skatter och avgifter 998,2 1021,5 1056,4 1081,4 av BNP 53,3 52,4 51,7 50,8 50,7 Kapitalinkomster 73,5 67,1 64,8 61,0 56,4 Övriga inkomster 65,2 66,5 68,4 70,2 72,1 Utgifter 1093,0 1121,0 1147,6 1169,8 av BNP 58,4 57,5 56,2 55,0 53,6 Transfereringar 456,0 448,1 461,1 467,9 471,7 Konsumtion och investeringar 529,3 569,5 594,6 617,9 637,1 Ränteutgifter 107,8 103,4 91,9 84,0 79,2 Finansiellt sparande före överföring av BNP 2,3 1,7 2,1 2,0 2,9 Beräkningsteknisk överföring 20,6 Finansiellt sparande efter överföring av BNP 2,3 1,7 2,1 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 288,6 237,6 116,5 60,2 av BNP 15,4 12,2 5,7 2,8 0,7 Konsoliderad bruttoskuld1 1342,2 1289,4 1199,5 1152,6 av BNP 71,7 66,1 58,8 54,1 52,0 1 Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , , , och 2002 sjunker skatteinkomsterna som andel av BNP (skattekvoten) till följd av skattesänkningarna, men utgiftskvoten sjunker än mer. Ränteutgifterna minskar även nominellt till följd av att statsskulden amorteras. Inkomsterna av räntor och utdelningar faller också eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten, men även till följd av försäljningar av aktier i statliga bolag. Intäkterna från dessa försäljningar inkluderas inte i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga bruttoskulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det finansiella sparandet 2002 överträffar budgetmålet om ett överskott på av BNP med . Detta överskjutande överskott antas i föreliggande kalkyl beräknings- tekniskt tillföras hushållssektorn, vilket har betydelse för bl.a. prognosen för den privata konsumtionen. Jämförelse med ekonomiska vårproposition Omläggningen av nationalräkenskaperna (se appendix till kapitel 1) innebär att en direkt jämförelse av inkomster och utgifter med vårpropositionen ej är möjlig. Det utfall som låg till grund för prognosen i vårpropositionen har reviderats ned med ca , exkl. effekten av bolagiseringen av AP-fondens fastigheter, som inte ingick i nationalräkenskapernas redovisning . Det finansiella sparandet är oförändrat jämfört med vårpropositionen, trots att tillväxten och sysselsättningen justerats upp betydligt. Det beror delvis på den lägre utgångsnivån på sparandet 1998. Därtill kommer att en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet avseende 1998 väntas medföra lägre skatteintäkter , jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Prognosrevideringarna för medför dock att det finansiella sparandet beräknas bli ca högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Denna förbättring ger utrymme för de nu föreslagna åtgärderna. beräknas det finansiella sparandet, exkl. effekten av åtgärderna, ligga på i stort sett samma nivå som i vårpropositionen. Den finansiella ställningen Det finansiella sparandet visar den förändring av den finansiella förmögenheten som sker genom reala transaktioner. Finansiella transaktioner, som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Den offentliga skulden påverkas däremot av anskaffning och försäljning av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriteri-erna, motsvarade av BNP vid utgången av 1994. Skuldkvoten har sedan reducerats och uppgick till vid utgången av 1998. Genom de finansiella överskotten och försäljningar av statens aktieinnehav fortsätter skulden att sjunka och beräknas understiga av BNP . Den konsoliderade bruttoskulden reduceras även av att det som ett led i ålderspensionsreformen sker en betydande engångsöverföring av tillgångar från AP-fonden till staten för amortering av statsskulden. Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar, är väsentligt lägre än den konsoliderade bruttoskulden. Detta beror huvudsakligen på att AP-fonden har betydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobligationer. Även staten och den kommunala sektorn har finansiella tillgångar i form av t.ex. aktier och utlåning. Nettoskulden sjunker genom överskotten i det finansiella sparandet och påverkas också av de värdeförändringar som sker på den offentliga sektorns innehav av aktier och obligationer. Planerade försäljningar av statliga icke börsnoterade aktier reducerar nettoskulden på grund av att det bokförda värdet av dessa aktier är lägre än det marknadsvärde som framkommer vid försäljning. Skillnaden mellan det bokförda värdet och försäljningsinkomsterna redovisas i national- och finansräkenskaperna som värdeförändring. Nettoskulden, som uppskattas till av BNP vid utgången av 1998, beräknas understiga av BNP vid utgången av 2002. Skatter och avgifter I de nya nationalräkenskaperna redovisas skatterna när skattskyldigheten uppstår och inte som tidigare när skatten betalas. Den ändrade periodiseringen har stora effekter jämfört med den tidigare redovisningen. Därtill kommer att den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna, som ingår som en del av EU- avgiften, inte längre redovisas i den offentliga sektorn utan bokförs som en skatt till utlandet. De totala skatterna är således större än den offentliga sektorns skatteinkomster. Skattekvoten har stigit kraftigt och uppgick till . har den statliga inkomstskatten sänkts från till för inkomster upp till ca och en skattereduktion har införts för inkomsttagare med låga inkomster. Skatten har också förändrats i vissa kommuner och landsting så att den genomsnittliga kommunalskatten minskat från till . Vidare har fastighetsskatten på hyreshus sänkts från till av taxeringsvärdet. Dessa skattesänkningar, motsvarande ca , bidrar till att skattekvoten sjunker till . Därtill minskar företagens direkta skatter från den historiskt höga nivån . Tabell 11.2 Skatter och avgifter Procent av BNP 1998 1999 2000 Hushållens direkta skatter och avgifter 21,7 Företagens direkta skatter 3,6 3,3 3,2 Arbetsgivaravgifter 14,5 14,9 14,8 Mervärdesskatt 7,2 7,0 6,9 Övriga indirekta skatter 6,1 5,8 5,7 Totala skatter och avgifter 53,9 53,0 52,3 varav till EU 0,7 0,6 0,5 Källor: , och föreslås nu skattesänkningar på motsvarande netto eller av BNP. Inkomstskatten för hushållen sänks med ca genom en skattereduktion för ¼ av ålderspensionsavgiften och genom en höjning av skiktgränsen för den statliga skatten med . Bolagsskatten sänks med ca genom en höjning av avsättning till periodiseringsfonder. Därtill kommer ett tillfälligt skattebortfall till följd av att tiden för återföringen till beskattning förlängs från 5 till . Fastighetskatten på hyreshus sänks ytterligare från till av taxeringsvärdet. Energibeskattningen höjs för att finansiera kompetensutveckling i företagen. Skatteförändringarna slår inte igenom omedel- bart i minskade skatteinkomster, utan successivt . Det visar sig i att skatte- kvoten, som sjunker till , fortsätter att minska . Utgifter Utgifterna som andel av BNP (utgiftskvoten) uppgick till 1998. Därav svarade ränteutgifterna för . Utgiftskvoten beräknas sjunka successivt . Som framgår av tabell 11.3 minskar ränteutgifterna kraftigt till följd av den relativt låga räntenivån och den minskade statsskulden. Men även exklusive räntor sjunker utgiftskvoten. Tabell 11.3 Den offentliga sektorns utgifter Andel av utgifter i % 1998 1999 Procent av BNP 2000 Summa utgifter 100,0 58,4 57,5 56,2 exklusive räntor 90,1 52,6 52,2 51,7 Hushållstransfereringar 35,6 20,8 20,2 19,6 Pensioner 20,1 11,7 11,5 11,2 Sjukförsäkring m.m. 3,7 2,1 2,4 2,4 Arbetsmarknadsstöd 4,5 2,6 2,2 1,9 Barnbidrag 1,5 0,9 0,9 0,9 Studiebidrag m.m. 1,5 0,9 0,9 0,9 Bostadsbidrag och underhållsbidrag 0,4 Assistantersättning 0,5 0,3 0,3 0,3 Socialbidrag 1,1 0,7 0,6 0,5 Övrigt 2,0 1,2 1,1 1,1 Övriga transfereringar 6,1 3,6 2,7 3,0 Räntebidrag till bostäder 0,2 BNI-avgiften till EU 0,8 0,5 0,4 0,6 Bistånd 1,1 0,6 0,6 0,6 Övrigt 3,2 1,9 1,3 1,6 Ränteutgifter 9,9 5,8 5,3 4,5 Konsumtion 45,6 26,6 26,8 26,7 Investeringar 4,5 2,7 2,6 2,5 Köp och försäljning av fastigheter 0,1 Källor: , och Transfereringarna till hushållen, som svarar för av de offentliga utgifterna, sjunker på bred front som andel av BNP, trots en ökning i reala termer (jämför tabell 9.1). Det förbättrade läget på arbetsmarknaden medför lägre kostnader för ersättningarna till arbetslösa och till personer i arbetsmarknadspolitiska program. Även socialbidragen minskar. Utbetalningarna från sjukförsäkringen har dock gått upp kraftigt till följd av ökad sjukfrånvaro. Dessutom halverades arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen , vilket ökat utbetalningarna från den offentliga sektorn. Barnbidragen föreslås höjas i två steg . Pensionsutbetalningarna stiger realt, men minskar som andel av BNP. Räntebidragen till bostäder har minskat från 1993 till 1998. beräknas bidragen uppgå till endast . Den fortsatta minskningen beror huvudsakligen på att bidrag lämnas till en stegvis minskande andel av räntekostnaderna. Den BNI-baserade EU-avgiften ökar kraftigt . En anpassning till för att beräkna bruttonationalinkomsten, som ligger till grund för avgiften, innebär att BNI-avgiften höjs med ca framöver. Därtill kommer en retroaktiv betalning om ca . Den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna, som sammanlagt motsvarar hälften av de offentliga utgifterna, steg i volym minskningar. Denna återhämtning väntas fortsätta . I volym växer den offentliga konsumtionen betydligt långsammare än BNP, men då prisutvecklingen är högre än för BNP är konsumtionsutgifterna som andel av BNP i stort sett oförändrade mellan 1998 och . Finanspolitikens inriktning I tabell 11.4 förklaras förändringen av det finansiella sparandet av några viktiga faktorer, som konjunkturutveckling, förändringar av kapitalinkomster och ränteutgifter, periodiseringar av skatteinkomster samt köp och försäljningar av fastigheter. Efter beaktande av bidragen från dessa faktorer till förändringen av det finansiella sparandet återstår en restpost, justerat finansiellt sparande, som kan tolkas som en grov indikator på finanspolitikens inriktning. Den komponent som hänförs till konjunkturen beaktar såväl BNP-utvecklingen som de viktigaste skattebasernas utveckling i förhållande till BNP. Den del som beror på BNP-utvecklingen mäts som av avvikelsen i BNP-tillväxt från en antagen trendmässig utveckling på . Denna uppskattning av konjunkturkänsligheten i de offentliga finanserna är baserad på simuleringar i modeller av den offentliga sektorns inkomster och utgifter. Hur det offentliga sparandet påverkas av konjunkturen beror inte bara på BNP-tillväxten utan också på tillväxtens sammansättning. En exportledd tillväxt ger lägre skatteinkomster än om tillväxten drivs av privat konsumtion. Förskjutningar mellan vinster och löner påverkar också skatteinkomsterna eftersom vinster på kort sikt är lägre beskattade än löner. Den kraftiga ökningen av sysselsättningen betyder att skattebaserna stiger mer än BNP. Periodiseringar av skatteinkomsterna har vissa år stor betydelse för det finansiella sparandet. Redovisningen i nationalräkenskaperna avviker från den slutligt fastställda skatten för bolag och hushåll. Den starka periodiseringseffekten beror på att de redovisade skatteinkomsterna var större än de slutligt fastställda och att motsatsen väntas gälla . Det som i nationalräkenskaperna registreras som köp och försäljningar av fastigheter är ofta ett resultat av tillfälliga transaktioner, s.k. sale- lease-backavtal och bolagiseringar. drogs det offentliga sparandet upp av den ovan nämnda bolagiseringen av AP-fondens fastigheter. Tabell 11.4 Beräkning av finanspolitikens inriktning Procent av BNP 1999 2000 2001 2002 Total förändring av finansiellt sparande Kapitalinkomster och ränteutgifter, netto 0,1 Konjunkturläge inkl. föränd- ring av skattebaser 0,3 Periodisering av skatte- inkomster 0,3 Köp och försäljning av fastigheter, netto 0,0 Justerat finansiellt sparande efter överföring1 0,1 1 Det justerade finansiella sparandet visar finanspolitikens inriktning. Ett negativt tal innebär att inriktningen är expansiv och ett positivt tal att inriktningen är kontraktiv. Som framgår av tabell 11.4 minskar det justerade finansiella sparandet 1999 med av BNP. Finanspolitiken ger således en stimulans till ekonomin . Det kan ses mot bakgrund av den kraftiga åtstramningen som skedde genom konsolideringsprogrammet 1998, då den offentliga sektorns finansiella sparande vändes från ett underskott på av BNP 1994 till förra årets överskott. Skattesänkningar och andra åtgärder medför att det justerade sparandet sjunker av BNP , vilket således innebär en fortsatt expansiv finanspolitik. innebär ett finansiellt sparande enligt budgetmålet på av BNP att finanspolitiken blir något åtstramande detta år, då det justerade sparandet ökar av BNP. Exklusive den beräkningstekniska överföringen från offentlig sektor till hushållen ökar det justerade finansiella sparandet med av BNP . Denna förbättring är ett resultat av den underliggande utvecklingen av den offentliga sektorns inkomster och utgifter vid fattade beslut och förslag. Efter den beräkningstekniska överföringen från den offentliga sektorn till hushållen minskar det justerade sparandet marginellt som andel av BNP, vilket indikerar en neutral finanspolitik. 11.2 Den statliga sektorn Statens finansiella situation har förbättrats markant . Det finansiella sparandet har vänts från ett underskott på ca 1994 till ett överskott på ca 1998. Motsvarande förbättring visar sig också i att statens budgetsaldo vänts från en upplåning på 1994 till en amortering av statsskulden med nära 10 miljarder . Statsskulden ökade dock 1998 till följd av den kraftiga försvagningen av kronan . reducerades statsskulden som andel av BNP från till . Statens finansiella sparande kommer att variera kraftigt till följd av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet.