prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetet med att öka effektiviteten inom långsiktiga satsningarna på rymdverksamhet fortsätter. Arbetet med att öka effektiviteten inom , fortsätter liksom översynen av ESA:s industripolitik. Industriella utvecklingscentra, IUC, är en verksamhet som syftar till att skapa ökad tillväxt inom små och medelstora företag. IUC skall fylla ett tidigare eftersatt behov av en regional aktör som har kompetens legitimitet och förtroende inom teknikområdet. IUC finns f.n. på 11 orter (, , , , , , , , , och ). Försöksperioden är nu slut och befintliga IUC får förlängd finansiering med . En försöksverksamhet föreslås också att inledas med uppstart av nya IUC på 7 orter (, , , , , , samt ). 38.6 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 38.7 Anslag D1 Teknisk forskning och utveckling Tabell 38.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 829 000 2000 Förslag 688 588 2001 Beräknat 704 334 2002 Beräknat 718 624 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen 1999 minskades anslaget 5000 tkr Anslagsförbrukningen och därmed utgiftsprognosen har begränsats av den anslagslimit som beslutats för att inte överskrida utgiftstaket. I regleringsbrev ställdes av anslagssparandet på anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling till regeringens disposition. Regeringen hemställer att medger att högst av dessa medel får användas för att inledningsvis finansiera en försöksverksamhet som syftar till att vidga IUC-konceptet till tjänstesektorn med ett IUC som riktar sig mot musikområdet. Från anslaget föreslås överföras till anslaget A1. förvaltningskostnader för att finansiera utveckling av ett nytt projekt- hanteringssystem. Regeringens överväganden Anslaget avser långsiktiga verksamheter. De föreliggande riktlinjerna och målen bör ligga fast även . Medel från anslaget får, med beaktande av för anslaget gällande mål, regler och ändamål användas för medfinansiering av FoU- projekt och FoU-program som hänför sig till regionala tillväxtavtal. Samverkansprogrammet för forskning och utveckling av mer miljövänliga fordon som beskrivs under utgiftsområde 21 berör också utgiftsområdena 22 och 24. Avsikten är att medel från anslaget D1. Teknisk forskning och utveckling skall avsättas för att delfinansiera projektet . är en av de aktörer med FoU- verksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. Resultatbedömning Regeringen anser att alla program skall ha en väsentlig näringslivsanknytning för att uppnå en effektiv dubbelriktad kunskapsöverföring mellan forskning och företag. En provperiod med program som fångar upp företag som inte tidigare haft kontakter med industriforskningsinstitut och högskolor har genomförts med goda resultat. Den har utmynnat i insatser av längre varaktighet. Internationella utvärderingar visar att kompetensen för att utveckla samverkansprogram är hög inom och att förankringen i näringslivet är bred. Insatser görs för att öka deltagandet av svenska företag i EU:s forsknings- och utvecklingsprogram. Företagen får därigenom tillgång till forskningsresultat som kan utnyttjas för att utveckla den egna verksamheten, något som är nytt för många små och medelstora företag. De får också en ökad FoU-kompetens och en förbättrad teknisk position i förhållande till sina konkurrenter. strävar inom det femte ramprogrammet efter att ytterligare stärka sina industriella kontaktnät. Viktiga generiska områden av stor industriell vikt och utvecklingspotential där gör insatser är informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Andra områden för insatser är processteknik, miljöteknik, verkstadsteknik, transportteknik och medicinsk teknik. Ytterligare insatsområden är Komplexa tekniska system, mindre företags kompetens och teknikförsörjning, Tjänsteproduktion och IT- användning samt . Inom anslaget ryms medel för , industriforskningsinstitutens kollektiva forskningsprogram samt särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, IT-verkstadsteknik, träråvarubaserad industri och livsmedelsteknik. Det fordonstekniska programmet går in på sitt fjärde år av en femårig förlängning. Anslagets storlek är . Medel anvisas också för deltagande i ett skogstekniskt forskningsprogram, det europeiska FoU- samarbetet EUREKA och för åtgärder som syftar till att stimulera svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Dessutom inryms medel för att främja s.k. industriretur från sådan forskning som bedrivs vid stora utländska forskningsanläggningar där är medfinansiär. Det IT-verkstadstekniska programmet är inne på sitt tredje år i en treårig försöksperiod. En utvärdering har gjorts som visar på mycket lovande resultat som bl.a. innebär att nya tvärvetenskapliga forskningsprojekt etableras. I avvaktan på regeringens ställningstagande till närings/forskningspolitiken görs dock nu inga stora förändringar utan programmet förlängs med under vilket den fortsatta verksamheten planeras. Även det flygtekniska programmet förlängs med . De senaste årens förändringar av finansieringssystemet för nationell forskning och utveckling har lett till en gradvis förändring av roll. Större tyngd läggs på att bidra till näringslivets kompetensbehov, tekniköverföringsinsatser och olika samverkansprojekt. Tekniköverföringsinsatser kan numera finansieras även via sådana aktörer som ligger utanför industriforskningssystemet såsom högskolor och andra institut exempelvis SP, Provnings och forskningsinstitut . Kraven på vad som skall finansieras från anslaget har ökat kraftigt. Vissa omprioriteringar av ovanstående insatser är därför att vänta. Flera nu pågående utredningar och utvärderingar kommer att ge regeringen omfattande underlag för sitt ställningstagande längre fram. Finansieringen av industriforskningen sker i samverkan med och kompetensutveckling, som delfinansierar omstrukturering och långsiktig kompetensuppbyggnad främst inom ramen för ett med staten gemensamt ägt holdingbolag, . Stiftelsen finansierar denna verksamhet under 1997- 2000 med och staten med ytterligare . Staten finansierar dessutom industriforskning via med ca . har inlett ett arbete som syftar till att utröna förutsättningarna för nya samverkansformer för FoU som finansieras gemensamt mellan staten och näringslivet. Försöken med Aktiv industriell samverkan, , och Industripoler för forskning IPF, är ett led i detta arbete. IPF innebär att medvetandegöra företagen om den stora potential som ligger i gemensamt utnyttjande av resurser för kvalificerad och dyrbar forskning och utveckling. En minskning av anslagssparandet har inletts. Takten i denna minskning påverkas dock av de utgiftsbegränsningar som varit nödvändiga för att inte överskrida utgiftstaket . av anslagssparandet hänför sig till medel som överförts till regeringens disposition och därför inte disponeras av myndigheten. I regleringsbrev ställdes nämnda av icke uppbundet anslagssparande till regeringens disposition. Del av dessa medel avses användas för finansiering av försöksverksamhet som innebär en vidgning av nätverket av Industriella utvecklingscentra, IUC, . Finansiering av IUC inom tjänstesektorn/musikområdet med från detta anslag kräver emellertid ett godkännande av . Regeringen avser att återkomma till den fortsatta omfattningen och finansieringen av IUC-verksamheten nästkommande år efter en översyn av verksamheten. Bemyndiganden För har regeringen i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör teknisk forskning och utveckling m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under bör det finnas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga FoU-program. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens användning. Följande tabell visar en bedömning vid ingången av 2000. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tabell 38.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 2000 utfall prognos 2002 beräknat 2003 beräknat 2004 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 725 500 345 270 Nya förpliktelser 590 620 620 Infriade förpliktelser* 815 775 695 Utestående förpliktelser 500 345 270 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 500 425 270 200 135 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Revisionen är utan anmärkning men pekar på att årsredovisningen för området NUTEK-teknik är väl omfångsrik. Regeringen avser därför att se över regleringsbrevets omfattning, särskilt vad avser återrapporteringskraven. Slutsatser Anslaget avser främst långsiktiga verksamheter. De föreliggande riktlinjerna och målen bör ligga fast i avvaktan på de mer genomgripande ställningstaganden regeringen ämnar göra . För att uppfylla de ställda målen bör även fortsatt initiera och stödja forskning och utveckling med tyngdpunkt på forskningssamverkan näringsliv högskola. Insatserna för att stärka näringslivsrelevansen och tvärvetenskapliga initiativ inom FoU- systemet bör fortsatt utvecklas. Satsningen på att vidareutveckla aktiva samverkansformer med näringslivet drivs vidare och en ny försöksverksamhet med IPF, Industripoler för forskning, inleds. Dessa innebär en ny form av samverkan inom industriforskningen som förutom forskningssamarbete också innehåller internationell kunskapsbevakning för att säkerställa företagens tillgång till spjutspetsteknologi från utlandet. Programmet IT i verkstadsindustrin har visat sig framgångsrikt när det gäller ökad samverkan högskola- näringsliv och tvärvetenskapligt forskningsarbete. En utvärdering föreslår att det breddas på det nationella planet och dessutom får en mer utvecklad anknytning till EU:s femte ramprogram. Programmet förlängs nu med för planering och initiering av den fortsatta verksamheten med hänsyn till den pågående översynen. Det flygtekniska programmet förlängs med och utvärderas . Befintliga IUC får förlängd finansiering med . Nysatsningar med ytterligare IUC inleds. Ett IUC på musikområdet finansieras engångsvis med från anslagssparandet under anslaget D1. Teknisk forskning och utveckling. Den förlängda finansieringen och nysatsningarna på IUC måste anmälas till Europeiska kommissionen i enlighet med om statsstöd. Åtgärderna kan verkställas efter kommissionens godkännande. I Öresundsrapporten som presenterades aviserades gemensamma svenska och danska initiativ för att främja tekniskt utvecklingssamarbete i . Systemet kommer att administreras av och Ehrvervsfremmestyrelsen. bör därför få möjlighet att bevilja FoU-anslag även till utländska deltagare i sådant samarbete. Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare föreskrifterna för verksamheten. Tabell 38.4 Anslagsutvecklingen Anslag 1999 689 200 Pris-och löneomräkning 1 888 Överförts till anslaget A1 -2 500 Förslag 2000 688 588 D2 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader Tabell 38.5 Anslagsutveckling 14 580 2000 Förslag 15 024 2001 Beräknat 15 251 2002 Beräknat 15 488 Rymdstyrelsen är en av de aktörer med FoU- verksamhet som granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovationssystemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 38.6 Beräkning av anslaget Anslag 1999 14 465 Pris-och löneomräkning 203 Justering av för statens avtalsförsäkringar 356 Förslag 2000 15 024 D3 Rymdverksamhet Tabell 38.7 Anslagsutvecklingen 540 937 2000 Förslag 534 493 2001 Beräknat 545 076 2002 Beräknat 556 632 Regeringens överväganden Anslaget avser långsiktig verksamhet. De nuvarande målen bör ligga fast även för . Resultatbedömning Verksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra till att stärka - konkurrenskraften i svensk rymdindustri, - den rymdanknutna näringsverksamheten i , - användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden. Dessa mål uppfylls genom insatser för rymdforskning, fjärranalys, industriutveckling samt genom deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom , och bilaterala samarbete främst med . Utmärkande för rymdverksamheten är nödvändigheten av internationellt intellektuellt och finansiellt samarbete samt de ofta mycket långa genomloppstiderna för projekten. Rymdforskningen avser studier med rymdbaserad utrustning av jordens atmosfär, magnetosfär och jonosfär, av solsystemets egenskaper samt av strukturer och processer i universum som helhet. Till rymdforskningen räknas också den forskning som för sitt genomförande kräver tyngdlöshet eller s.k. mikrogravitation. Den svenska rymdforskningen sker i internationell samverkan. Inom ramen för deltar svenska forskargrupper i program som genomförs med utnyttjande av satelliter, sonder, ballonger m.m. har två sondraketer sänts upp från utanför för studier av den övre atmosfären inom ramen för det internationella projektet . Analyser av gjorda mätningar är av intresse för förståelsen av den kemi som ligger bakom bl.a. ozonuttunning. Projektet leds av vid . Vidare har de två första i en serie ballonger för studier av klimatologi i stratosfären sänts upp från . Projektet, benämnt Skerries, inbegriper mätningar av CFC (freoner), vattenånga och ozon. Det har bäring på frågeställningar kring klimatutveckling samt hur denna påverkas av människan och av förändringar av solaktiviteten. andra mikrosatellit, 2, sändes upp och har lämnat data rörande magnetosfären och norrskenets uppkomst som analyseras av forskargrupper i , , och . Arbetet med att färdigställa den mycket komplexa forskningssatelliten har försenats. Uppsändning av beräknas ske . Mål för fjärranalysprogrammet är att dels stödja forskning samt metod- och teknikutveckling, dels föra ut fjärranalystekniken att användas för samhälleliga tillämpningar. startade Rymdstyrelsen fyra långsiktiga och målinriktade programområden, miljöövervakning, topografisk kartläggning, skogsbruk och meteorologi. Användarna har engagerats i programmen och deras medverkan har successivt ökat. Slutresultat från dessa programområden kommer att redovisas . De största insatserna på fjärranalysområdet görs i internationellt samarbete såväl inom ESA:s fjärranalysprogram som i bilateralt samarbete med . har också varit välrepresenterat inom EU:s fjärde ramprogram, Environment and Climate. har som enda EU-land slutit avtal med , vilket ingår i . En utvärdering av hela fjärranalysprogrammet kommer att redovisas . Industriutveckling sker inom alla Rymdstyrelsens program som innehåller industriarbete. I syfte att långsiktigt höja industrins kompetens inom dess specialområden har därutöver ett nationellt, med industrin samfinansierat, industriutvecklingsprogram inrättats. Program pågår bl.a. för att utveckla ett nytt sätt att bygga elektronik dels för höga frekvenser (20-30 GHz) dels med mycket hög integrationsgrad, s.k. ASIC-teknik. Andra program syftar till att öka kunnandet om kompositstrukturer och tillverkningsteknologi för kylda högtrycksmunstycken för raketmotorer. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för . av anslaget avser betalningar till . ESA-samarbetet sker inom såväl obligatoriska som frivilliga program. De obligatoriska programmen, som utgör stommen i ESA:s verksamhet, omfattar basverksamhet samt det vetenskapliga programmet. Tyngdpunkten i samarbetet avser dock långsiktiga utvecklings- och tillämpningsprogram inom bl.a. fjärranalys och telekommunikation samt rymdtransporter genom Ariane-programmet. Inriktningen på det svenska deltagandet i ESA-programmen bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats hos företag och forskare under en lång rad av år. Arbetet med att öka effektiviteten inom fortsätter liksom översynen av ESA:s industripolitik. Vid ett möte med på ministernivå fattades beslut om bl.a. inriktningen av det framtida rymdsamarbetet mellan medlemsländerna inom och mellan och EU samt om ett antal långsiktiga program. Det rådde stor samstämmighet mellan medlemsländerna om behovet av fortsatta gemensamma europeiska insatser för forskning och utveckling av rymdtillämpningar. Dessa insatser måste vara långsiktiga, också innebärande ett ökat långsiktigt engagemang för medlemsländerna. Beslut togs beträffande resursnivån för de obligatoriska programmen innebärande att kostnaderna förväntas minska något . Beslut togs vidare om utvecklingsprogram avseende bl.a. fjärranalys och förbättring av Ariane-raketens lyftkapacitet. Vidare beslöts om att påbörja definitionsfasen av det s.k. i samarbete med EU. syftar till att utveckla ett europeiskt system för navigering, som skall ersätta eller komplettera det nuvarande amerikanska militära systemet GPS. Rymdstyrelsen redovisar utvecklingen inom svensk rymdindustri i form av indikatorer för lönsamhet, omsättning, teknik- och investeringsnivå samt andelen öppen internationell försäljning. Redovisningen baseras på en årlig enkät till ett 15-tal svenska företag som är direktleverantörer till rymdprojekt. Redovisningen för visar att den sammanlagda omsättningen, beräknad i fasta priser, har ökat med jämfört med . Lönsamheten mätt som bruttomarginal låg för medianföretaget inom intervallet , vilket är oförändrat jämfört med . Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor utsträckning deltagande i internationella utvecklingsprojekt framför allt inom . Andelen öppen internationell försäljning är dock ökande och beräknas för de största företagen uppgå till av omsättningen. Detta visar att den svenska rymdindustrins kompetens och konkurrensförmåga är ökande och att företagen kan konkurrera på den öppna internationella marknaden. Exempel på detta är att gjort inbrytningar på den amerikanska marknaden inom rymdområdet. Den svenska rymdindustrin är i huvudsak komponent- och apparatleverantör till större systemleverantörer i . har omstrukturering av den europeiska rymdindustrin fortsatt och systemföretagen i är nu samlade i två stora grupper. De svenska företagen står utanför dessa grupper, vilket innebär en svårare konkurrenssituation i men också större möjligheter på marknader utanför . erhöll svenska högteknologiföretag till ett värde motsvarande . Kontrakten fördelades på 12 företag, institut och högskoleinstitutioner. Utfallet vad gäller ESA- kontrakt för ett enskilt år är beroende av när placerar stora kontrakt hos europeisk huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Rymdverksamheten har en positiv inverkan på näringsverksamheten i . ESA-samarbetet är en bas för denna verksamhet. Inom ramen för Rymdstyrelsens forskningsprogram finansieras också forskningsprojekt vid bl.a. och , , i . Antalet direkt sysselsatta i rymdverksamhet i Kiruna- området uppgår till ca 400 personer, vilket är i stort oförändrat jämfört med . Samarbetet mellan som teknikansvarig och EU som beställare utvecklas ytterligare i syfte att snabbare nå tillämpningar med relevans för EU:s olika politikområden, som t.ex. telekommunikationer, system för navigation, övervakning av jordbruk och miljö. Det nämnda är ett exempel. Bemyndiganden För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld beräknas till . bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 38.8 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 2000 utfall prognos 2002 beräknat 2003 beräknat 2004 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 1594 1347 1333 994 Nya förpliktelser 331 493 170 Infriade förpliktelser* 578 507 509 Utestående förpliktelser 1333 994 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1400 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . Slutsatser Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Resultatbedömningen har inte föranlett förändringar i de övergripande målen. Rymdverksamhet är av långsiktig karaktär och dess resultat syns främst på . De gällande målen bör ligga fast i avvaktan på de mer genomgripande ställningstaganden regeringen ämnar göra . Tabell 38.9 Beräkning av anslaget Anslag 1999 529 568 Pris-och löneomräkning 4 925 Förslag 2000 534 493 D4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet Tabell 38.10 Anslagsutveckling 29 892 2000 Förslag 29 892 2001 Beräknat 29 892 1 2002 Beräknat 29 892 2 1 Varav x tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. Motsvarar 29392 tkr prisnivå 2. Motsvarar 28816 tkr prisnivå Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) är en offentlig stiftelse med svenska staten och som stiftare. Syftet med verksamheten är enligt stadgarna att genom insamling, analys och överföring av teknisk information från utlandet bidra till tekniskt industriella utveckling. STATT har inriktat den anslagsfinansierade verksamheten på framför allt teknikpolitiska analyser som syftar till att ge beslutsunderlag för utformning av teknikpolitik. Regeringens överväganden Resultatbedömning Resultaten från STATT:s verksamhet består av nätverksuppbyggnad och ett stort antal skriftliga rapporter huvudsakligen från de länder där stiftelsen är verksam. Attachéerna besöker dessutom regelbundet och förmedlar information vid olika möten och konferenser. Omvärlden har under en följd av år förändrats och dessutom i en allt snabbare takt. Teknikens utveckling har gjort det svårt eller i stort sett omöjligt för företag att ta till sig teknikens senaste framsteg via ombud. Allmän information från hela världen har genom bl.a. Internet blivit också i praktiken allmänt tillgänglig. Styrelsen för STATT har beslutat att avveckla konsultverksamheten av konkurrensneutralitetsskäl. Teknikpolitiska analyser utförs även av andra statliga organ. Behovet av teknisk-vetenskaplig informationsförsörjning är stort och ökande. Det är därför av största vikt att de medel som satsas inom området ger största möjliga utbyte. Regeringen har låtit genomföra en internationell studie över hur andra länder inom OECD- området löser frågor kring teknisk-vetenskaplig informationsförsörjning. Studien visar exempel på att nya lösningar måste utvecklas om det ursprungliga ändamålet ska kunna uppfyllas. Slutsatser Regeringen avser att inleda strukturförändringar i den svenska modellen för teknisk vetenskaplig informationsförsörjning. Styrelsen och de anställda vid har informerats om att verksamheten i nuvarande form inte kommer att få fortsatt finansiering utan att medlen kommer att styras över mot nyutvecklade sätt att tillgodose behov av teknisk vetenskaplig information. Ett utvecklingsarbete har inletts i vilket också ingår att ta tillvara uppbyggda värden och verksamhet inom STATT som även framgent kan bidra till att det ursprungliga målet kan uppnås. Utvecklingsarbetet ska syfta till att skapa kommunikationsvägar över vilka spetskunnande kan överföras. Ett flertal olika lösningar kan bli aktuella och kommer att övervägas i samband med pågående översyner av FoU-systemet och åtgärder för att främja fler och växande företag. Regeringen avser att närmare precisera sådana . Regeringen föreslår för ett oförändrat anslag. Det bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen av medlen. D5 Bidrag till Tabell 38.11 Anslagsutveckling 5359 2000 Förslag 5359 2001 Beräknat 5359 1