prop · GN03150 · 2000-01-01 00:00:00 — Inkomstskatten 1998 blev lägre, vilket dock motverkas av att särskild löneskatt blev högre. Särskild löneskatt beräknas bli högre än i budgetpropo- sitionen . Förutom av en högre löne- summa förklaras ökningen av att fr.o.m. betalar särskild löne- skatt på pensionspremier istället för på utbetalda pensioner. I tabell 5.10 redovisas utfallet på inkomsttiteln. I tabellen visas också avvikelsen mot statsbudgeten 1999. Tabell 5.10 Inkomsttiteln inkomstskatt Miljarder kronor Utfall Skillnad mot statsbudgeten Budgetår 1998 1999 1999 Deb. prel. F-skatt o särsk. A-skatt Deb. slutlig skatt minus prel. skatt Kvarstående skatt Tillkommande skatt Summa inkomster 68,0 16,5 4,2 4,3 93,0 -9,4 4,1 -0,2 1,7 3,8 Restitutioner -1,5 -0,4 Inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -22,8 0,0 Juridiska personers inkomstskatt 68,3 68,7 -4,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Preliminärskatten blev lägre, vilket förklaras av att företagen jämkade ned preliminärskatten i betydligt större ut- sträckning än förväntat. Detta motverkas dock delvis av att den debiterade slutliga skatten minus preliminärskatten avseende blev högre än prognoserat, främst beroende på en överskattning av preliminärskatt avseende 1998. Även den till- kommande skatten blev högre än beräknat. Övriga inkomstskatter Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Periodiserad skatt 4,1 4,0 0,1 Redovisat på inkomsttitlar 6,1 5,7 0,5 Under inkomsttypen inkomstskatter redovisas också ett antal mindre inkomsttitlar. Utfallet blev högre jämfört med beräkningen till statsbudgeten för både inkomst- titeln av tjänstegruppliv och inkomst- titeln . Inkomsttiteln blev däremot lägre än i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln blev högre jämfört med beräkningen till stats- budgeten. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Under inkomsthuvudgruppen redovisas dessutom lön- tagarnas allmänna pensionsavgift. Utfallet för inkomsthuvudgruppen blev högre än i statsbudgeten. Precisionen i be- räkningen bestäms i huvudsak av hur avgifts- underlaget, dvs. lönesumman, faktiskt utvecklas i förhållande till den prognostiserade. I tabell 5.11 redovisas skillnaden mellan utfall och prognos för de periodiserade arbetsgivar- avgifterna uppdelat på olika faktorer. Framför allt förklaras skillnaden på av att både lönesumman och nedsättningarna underskattades. Utfallet för överföringarna till pensionssystemet blev högre än beräknat vilket innebär att statens periodiserade nettointäkter underskattades med . Tabell 5.11 Periodiserade arbetsgivaravgifter Miljarder kronor 1999 BP1999 Periodiserade avgifter, off. sektor varav förklaras av Lönesumma Nedsatta avgifter Underlagsjustering 266,6 7,4 8,6 -1,5 0,3 Avgår pensionssystemet 110,7 3,5 Periodiserade avgifter, staten 155,9 3,9 I tabell 5.12 redovisas hela inkomsthuvud- gruppen 1200. Utfallet för inkomsterna blev högre än beräknat i stats- budgeten, främst beroende på att arbetsgivar- avgifterna och allmän pensionsavgift under- skattades till följd av det alltför låga löne- antagandet. Vidare blev utbetalningarna till pensionssystemet högre än beräknat. Nettot på inkomsthuvudgruppen underskattades således med . Tabell 5.12 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor Utfall Skillnad mot statsbudgeten Budgetår 1998 1999 1999 Egenavgifter 264,8 5,9 Särskild löneskatt 13,5 0,5 Allm. 59,6 1,1 Summa inkomster 342,4 7,5 Utbetalningar, pensionssystemet 109,6 2,0 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 210,9 232,8 5,6 Anm: Skillnaden mot statsbudgeten 1999 är justerad för statlig ålderspensionsavgift. Den lägre nivån på arbetsgivaravgifterna i kapitel 4 beror på att avgifterna justerats för statligt anställda. 1300 Skatt på egendom Övriga inkomster Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Periodiserad skatt 6,0 6,6 0,8 Redovisat på inkomsttitlar 6,0 6,6 0,8 Under inkomsthuvudgruppen redovisas fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt stämpelskatt. Fastighetsskatt och förmögenhetsskatt omförs från fysiska och juridiska personers inkomstskatt och redovisas på respektive inkomsttitel efter inkomst- året. Intäkterna från dessa skatter avseende redovisas ovan under fysiska och juridiska personers inkomstkatt. Övriga inkomster utgörs av arvs- och gåvoskatt samt stämpelskatt. Utfallet för dessa skatter blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen . Skillnaden förklaras främst av högre tillgångspriser. 1400 Skatt på varor och tjänster 1411 Mervärdesskatt Utfallet på inkomsttiteln blev eller högre än be- räknat till statsbudgeten vilket även framgår av tabell 5.14. Av skillnaden beror på för låga antaganden om skattebasen. Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 1999 uppgå till . Huvud- delen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen är en prognos. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen , som låg till grund för statsbudgeten, uppgår skillnaden till . I tabell 5.13 redovisas skillnaden mellan aktuell prognos och den prognos som gjordes till statsbudgeten. Tabell 5.13 Periodiserad mervärdesskatt Miljarder kronor 1999 BP1999 Mervärdesskatt varav förklaras av Hushållens konsumtionsutgifter Investeringar Kommunmoms Insatsförbrukning Avdragsbegränsning bilar Övrigt 173,0 109,2 16,1 26,0 19,8 2,0 10,6 5,4 -1,3 2,3 0,5 0,6 3,1 Anm: Fördelningen på olika grupper är beräknade belopp. Beloppen är avrundade och summerar därför . Av skillnaden förklaras av högre konsumtionsutgifter samt av en större andel högbeskattade varor och tjänster. Bland enskilda varugrupper som ökade särskilt mycket kan nämnas bilar och andra sällanköpsvaror samt tjänster. Investeringar i icke mervärdesskatte- pliktiga företag blev däremot lägre än beräknat, vilket minskade inkomsterna med . Mervärdesskatten från insatsförbrukning och investeringar i kommunsektorn blev 2,3 mil- jarder kronor högre än beräknat. Eftersom återbetalning av mervärdesskatt till kommuner inte belastar inkomsttiteln ökar inkomsterna med motsvarande belopp. Insatsförbrukningen i icke mervärdesskatte- pliktiga företag ökade mer än beräknat och inkomsterna från denna användning blev därför högre än beräknat. Även inkomsterna till följd av avdragsbegränsningen på bilar ökade med . I tabell 5.14 redovisas inkomsttiteln värdesskatt samt skillnaden jämfört med stats- budgeten. Debiterad moms att betala blev högre än beräknat medan inbetalningarna till blev lägre. Detta kan till viss del förklaras av att oljeimportörer upprättande skattelager för olja, vilket medförde en omfördelning mellan inbetalningar till och debiterad mer- värdesskatt. Tabell 5.14 Inkomsttiteln kronor Utfall Skillnad mot statsbudgeten Budgetår 1998 1999 1999 Debiterad moms att betala varav Stora företag Små företag 4,6 4,0 Debiterad moms att återfå varav Stora företag Små företag -126,7 -91,2 -35,6 4,2 3,0 1,2 Omförd moms varav Fys. pers. inkomstskatt 1121 Jur. pers. inkomstskatt 37,3 -5,2 Återbetalning staten -19,7 -0,3 Övrigt 0,9 -0,3 Mervärdesskatt 162,6 170,6 8,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1424 Tobaksskatt Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Periodiserad skatt 7,4 7,4 0,9 Redovisat på inkomsttiteln 7,5 7,4 0,9 Utfallet för inkomsttiteln blev högre än vad som beräknades till statsbudgeten . Skälet till detta är bl.a. att den trendmässiga minskningen av den totala tobakskonsumtionen, som antogs i beräkningen till statsbudgeten, varit oväntat liten. Effekten av skatteomläggningen spelar även en stor roll. Styck- skatten sänktes då från till , medan den del av skatten som är relaterad till detalj- handelpriset höjdes från . Minskningen i konsumtionen av obeskattade cigaretter orsakad av denna skattesänkning blev större än vad det förväntades i beräkningen till statsbudgeten. 1425 Alkoholskatt Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Periodiserad skatt 10,0 10,7 0,8 Redovisat på inkomsttiteln 10,0 10,6 0,8 Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Utfallet för alkoholskatterna blev högre än vad som beräknades till statsbudgeten . Mer än hälften av detta, , förklaras av högre inkomster från skatten på öl. Ölkonsumtionen 1999 var särskilt hög och förklaras troligtvis av den periodens ovanligt varma och torra väderlek. Övriga skatter på varor och tjänster Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Periodiserad skatt 63,5 63,8 0,2 Redovisat på inkomsttitlar 63,1 63,7 0,5 För övriga inkomsttitlar under inkomsttypen Skatt på varor och tjänster blev utfallet högre än beräknat till stats- budgeten. Utfallet för de inkomstmässigt två största inkomsttitlarna, Skatt på energi samt Fordonsskatt, blev vardera högre än i beräkningen till statsbudgeten. Utfallet för resterande inkomsttitlar blev sammanlagt lägre än i beräkningen till statsbudgeten. 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto Miljarder kronor Utfall Utfall Skillnad mot 1998 1999 BP1999 Redovisat på inkomsttiteln 15,1 -8,5 9,0 Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas som betalningsdifferenser. Betalningsdifferensen uppgick till -8,5 milj- arder kronor, vilket är högre än i statsbudgeten. Skillnaden beror dels på större kompletteringsbetalningar avseende skatt på realisationsvinster, dels på ändrat betalnings- beteende till följd av det införda skattekontot. Kompletteringsbetalningarna blev högre än beräknat. Andelen kompletteringsbetalningar som görs under de- cember månad har ökat i omfattning. beror på att det i beräkningen till statsbudgeten antogs att före- tagen varken skulle ha under- eller överskott på sina skattekonton. Utfallen visar emellertid att företagen har månatliga överskott om . Resterande skillnad förklaras av att in- betalningar av underuttaget av slutlig skatt (f.d. kvarstående skatt) betalas in tidigare i skatte- kontosystemet, sannolikt till följd av den nya ränteberäkningen. 5.3.2 Övriga inkomster Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna inkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkyl- mässiga inkomster, bidrag m.m. från EU och extraordinära medel från EU. Eftersom det på en del inkomsthuvudgrupper redovisas mindre belopp är samtliga belopp i detta avsnitt ut- tryckta i . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från affärsverk och men även överskott från AB och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas ränte- inkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, för- säljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 5.15 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet Miljoner kronor SB 1999 Utfall 1999 Utfall - SB 1999 2100 Rörelseöverskott 13 865 11 594 10 313 -1 281 2200 Överskott av statens fastighets- förvaltning 256 163 96 -68 2300 Ränteinkomster 1 652 1 556 2 215 660 2400 Aktieutdelning 8 923 6 620 7 972 1 352 2500 Offentligrättsliga avgifter 7 546 8 204 7 694 -510 2600 Försäljnings- inkomster 1 675 332 1 933 1 601 2700 Böter m.m. 1 305 2 120 2 576 456 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet 2 230 1 542 1 333 -209 Totalt 37 453 32 131 34 131 2 000 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Som framgår av tabell 5.15 uppgick inkomsterna till vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. Skillnaden förklaras framför allt av högre aktieutdelningar och högre försäljnings- inkomster till följd av utförsäljning av beredskapslager. Inlevererat överskott från AB och inkomster från finansierings- bidrag vid arbetsplatspraktik blev däremot betydligt lägre än beräknat till statsbudgeten. 2100 Rörelseöverskott uppgick inkomster under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott till . Det är lägre jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Den enskilt viktigaste för- klaringen till det lägre utfallet är ändrade redovisningsprinciper för inleveranser från AB . levererade AB in inkomster som delvis baserades på ett preliminärt resultat av överskottet för inne- varande år, vilket också antogs när inkomsterna beräknades till statsbudgeten. I ett regerings- beslut under ändrades redo- visningen mot inkomsttitel så att en betydande del av överskott inte levererades in till statskassan under . I stället kommer överskott att levereras in på inkomst- titeln först efter att beslut fattats vid AB Svenska . Utfallet för den till beloppet största inkomsttiteln överskott uppgick till . Det är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Avvikelsen förklaras av att nettoresultat , vilket är det år som utgör underlag för inleverans , blev högre än beräknat. Det högre resultatet 1998 förklaras av att marknadsräntorna blev lägre och att den svenska kronan försvagades i förhållande till de valutor som ingår i valutareserven. 2300 Ränteinkomster Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränte- inkomster uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Ökningen för- till viss del av att de redovisade inkomsterna under inkomsttiteln på skattekonto m.m, netto blev högre än vad som budgeterades till stats- budgeten. En annan viktig förklaring till den positiva avvikelsen mellan utfall och stats- budgeten är att inkomster redovisade mot inkomsttiteln på studielån upptagna efter 1989 blev högre. Den främsta förklaringen till denna avvikelse är färre ansökningar om uppskov med räntebetalningar. 2400 Aktieutdelning Under inkomsthuvudgruppen redovisas bara inkomster mot inkomsttiteln av statens aktier. Utfallet uppgick för till , vilket är högre än vad som budgeterades till statsbudgeten. I tabell 5.16 specificeras de största aktieutdelningarna från statligt ägda aktier. I statsbudgeten redovisas ingen prognos för aktieutdelningar per företag utan endast en prognos för de totala aktie- utdelningarna. Tabell 5.16 Akteutdelningar från företag med statligt ägande Miljoner kronor 1 500 1 400 Förvaltningsaktiebolaget 1 000 Nordbanken 889 840 411 400 334 307 Övriga 892 Totalt 7 972 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2500 Offentligrättsliga avgifter Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen upp- gick till , vilket är lägre än vad som beräknades till statsbudgeten. Av det lägre utfallet jämfört med statsbudgeten svarar inkomsttiteln för arbetsplatsintroduktion för . Det lägre utfallet förklaras av att antalet deltagare i arbetsplatsintroduktion blev färre än vad som låg till grund för beräkningen till stats- budgeten. Det i sin tur kan vara en effekt av strängare regler för betalning av finansierings- bidrag. 2600 Försäljningsinkomster De sammanlagda inkomsterna för inkomst- titlarna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till . Det är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. De högre inkomsterna hänförs framför allt till inkomst- titeln av beredskapslager som redo- visade högre inkomster än vad som beräknades till statsbudgeten. Ökningen förklaras av att lagerhållningen av beredskapsvaror vid såväl som övergick från anslagsfinansiering till lånefinansiering. Det innebär att myndigheterna tecknat lån vid motsvarande invärderingen av myndigheternas beredskapslager. Utfallet för denna inkomsthuvudgrupp uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Det är främst inkomsttiteln som förklarar det högre utfallet. Inkomsttiteln tillkom i samband med införandet av skattekonton 1998. Skatte- tillägg tas ut om en skattskyldig lämnat en oriktig uppgift till ledning för sin taxering. redovisades tillägget på inkomsttiteln för den skatt som avsågs. Utfallet på inkomsttiteln uppgick till , vilket är lägre än beräknat till statsbudgeten. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är lägre än vad som beräknades till stats- budgeten. Inkomsterna under denna inkomst- titel är mycket svåra att beräkna då inkomsterna är av extraordinär karaktär och redovisas av ett hundratal myndigheter. 3000 Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas inkomster från försäljning av statligt aktieinnehav, byggnader, maskiner och mark. Som framgår av tabell 5.17 så beräknades statsbudgetens in- komster av försåld egendom uppgå till . uppgick in- komsterna till , vilket är en minskning med . Skillnaden förklaras uteslutande av uteblivna för- säljningar. Den tidsplan för försäljningar som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten reviderades, vilket följer av svårigheten att upp- skatta när i tiden en försäljning är lämplig. Tabell 5.17 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom Miljoner kronor Inkomstitel Utfall 1998 SB 1999 Utfall 1999 Utfall SB 1999 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner 68 - - - 3200 Övriga inkomster av markförsäljning 0 1 - -1 3300 Övriga inkomster av försåld egendom 11 160 15 000 1 020 -13 980 varav Försäljning av fastigheter1 SAQ-kontroll2 Statskapital3 Övrigt 492 281 239 8 Totalt 11 227 15 001 1 020 -13 981 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 sålde fastigheter, som tidigare disponerade, till . 2 Bolaget förvärvades av Det . 3 () har avvecklat det statskapital verket disponerat för att finansiera omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten. Verkets räntekonto med kredit i RGK har höjts till . 4000 Återbetalning av lån Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. åter- betalningar av studiemedel men även åter- betalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinansiering. Av tabell 5.18 framgår att inkomsterna uppgick till , vilket är en minskning med i förhållande till stats- budgeten. Den största skillnaden mellan vad som beräknades till statsbudgeten och utfallet åter- finns på inkomsttiteln av studie- medel. Skillnaden uppgår till och förklaras av en felaktig uppskattning av återbetalningarna av studielån tecknade . Amorteringar av lån tecknade efter 1989 redovisas inte på statsbudgeten utan till Riks- gäldskontoret. Tabell 5.18 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån Miljoner kronor SB 1999 Utfall 1999 Utfall - SB 1999 4100 Återbetalning av näringslån 186 574 555 -19 4300 Återbetalning av studielån 2 464 2 493 2 361 -132 4500 Återbetalning av övriga lån 238 68 136 68 Totalt 2 889 3 135 3 051 -83 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5000 Kalkylmässiga inkomster Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter, netto. uppgick inkomsterna till vilket var lägre jämfört med stats- budgeten. Tabell 5.19 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljoner kronor SB 1999 Utfall 1999 Utfall - SB 1999 5100 Avskrivningar och amorteringar 1 188 1 180 1 166 -14 5200 Statliga pensions- avgifter 3 977 4 120 4 028 -92 Totalt 5 165 5 300 5 194 -106 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5100 Avskrivningar och amorteringar Inkomsterna på inkomsthuvudgruppen Av- skrivningar och amorteringar uppgick till vilket var lägre jämfört med statsbudgeten. Under inkomsthuvudgruppen redovisades utfall på två inkomsttitlar, Uppdragsmyndigheters m. fl. komplementkostnader och Avskrivningar på fastigheter. Utfallet uppgick till 715 respektive . 5200 Statliga pensionsavgifter De största inkomsterna redovisades på inkomst- titeln med ett utfall på , vilket innebär lägre jämfört med statsbudgeten. En specificering av inkomsterna framgår av tabell 5.20 nedan. Tabell 5.20 Inkomsttitel Statliga pensionsavgifter Miljoner kronor Utfall 1999 Statlig tjänstepensionering 3 153 Särskild löneskatt på pensionskostnader 627 Statlig grupplivförsäkring 98 Premieskatt, grupplivförsäkring 76 Statlig pensionskadeförsäkring 185 Administrationskostnader -112 Totalt 4 028 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 6000 Bidrag m.m. från EU medlemsskap i EU innebar bland annat för att den svenska staten mottog stöd och bidrag från EG:s budget, som redovisas under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU. Inkomsterna omfattar bidrag från , fiskefond, regionalfond, social- fond, bidrag för transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. uppgick inkomsterna till , vilket var lägre än beräkningen till statsbudgeten. Bidragen från , jordbruksfond och fiskefond samt övriga bidrag var lägre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.21 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU Miljoner kronor SB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 6100 Bidrag från 7 246 7 423 7 138 -286 6200 Bidrag från 5 9 2 -8 6300 Bidrag från 451 580 923 343 6400 Bidrag från 1 671 2 090 1 112 -978 6500 Bidrag till transeuropeiska nätverk 145 85 91 6 6900 Övriga bidrag från EG 95 53 31 -22 Totalt 9 613 10 241 9 296 -945 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 6100 Bidrag från Inkomsterna uppgick till , vilket är lägre jämfört med statsbudgeten. Inom inkomsthuvudgruppen ingick ett flertal olika bidrag och ersättningar som jordbruksfonden betalade ut, såsom arealbidrag, kompletterande åtgärder, exportbidrag, djurbidrag, bidrag för offentlig lagring av jordbruksprodukter, regionalstöd till jordbrukssektorn, investerings- stöd till lantbrukare, startstöd till yngre jord- brukare samt ersättningar för marknadsförings-, konsumtions- och produktionsåtgärder för vissa jordbruksprodukter. Den dominerande inkomsttiteln inom in- komsthuvudgruppen var Arealbidrag med ett utfall på , vilket är lägre i jämförelse med statsbudgeten. Arealbidrag lämnades för odling av spannmål, baljväxter och oljelin. För att få ersättning från jordbruksfonden krävdes i de flesta fall att en del av jordbrukarnas areal inte användes till livsmedels- och foderproduktion. Den till utfallet näst största inkomsttiteln, och den inkomsttitel som uppvisade den största skillnaden mot statsbudgeten, var Komp- letterande åtgärder med ett utfall på eller lägre än statsbudgeten. Skillnaden beror på att utnyttjandet av miljöprogrammen blev lägre än vad regeringen beräknade till budgetpropo- sitionen. På inkomsttiteln redovisades bidrag till vitaliseringsgödsling av försurad skogsmark samt ersättningar för miljöprogram och skogsåtgärder inom jordbruksområdet. 6300 Bidrag från Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas endast en inkomsttitel, Bidrag från . Inkomsterna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. I jämförelse med föregående budgetår ökade inkomsterna med . Under inkomsttiteln redovisades bidrag mottagna från regionalfonden och som och fem länsstyrelser rekvirerat efter det att bidragen hade betalats ut. 6400 Bidrag från Även under denna inkomsthuvudgrupp finns endast en inkomsttitel, Bidrag från EG:s social- fond. De redovisade inkomsterna avsåg bidrag som utbetalades för åtgärder mot lång- tidsarbetslöshet, kompetensutveckling inom företag och för insatser i stödområden. Utfallet för blev , vilket är lägre i jämförelse med statsbudgeten. I jämförelse med 1998 minskade inkomsterna med . Orsaken till minskningen var framförallt att ärendehanteringen blev senarelagd, vilket också påverkade verställandet av eventuella ut- betalningar. 7000 Extraordinära medel från EU Inkomsterna avser infasningsbelopp med an- ledning av medlemsskap i EU. Den sista återbetalningen gjordes . Tabell 5.22 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel från EU Miljoner kronor SB 1999 Utfall 1999 Utfall- SB 1999 7111 Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten 275 0 - 0 Totalt 275 0 - 0 Från och med redovisas inte inkomster under denna inkomsttyp. 5.4 Statsbudgetens utgifter Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar, Kassamässig korrigering och nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 5.26 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter inkl. korrigeringsposter till . På tilläggsbudget tillfördes . Utfallet för utgiftsområdena blev lägre än totalt anvisade medel. Avvikelserna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten redovisas i tabell 5.26.