prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen avser i praktiken norska pen- sioner och infördes med anledning av att slopat sitt system med skattelindring för pensioner och övergått till ett system med fullt ut be- skattade pensioner. Övriga nordiska pensioner berörs i praktiken inte. Enligt de av godtagna riktlinjerna skall de särskilda skatte- reglerna för pensionärer avskaffas. Rätten till SGA har, som en följd av reformeringen av ålderpensionssystemet, avskaffats såvitt gäller ålder- pension för dem som är födda eller . Det ligger i sakens natur att SGA måste avskaffas även för dem som är berättigade till över- gångsvis garantipension. Mot bakgrund av det anförda finns det enligt regeringens uppfattning inte tillräckliga skäl att behålla SGA för ålders- pensionärer överhuvudtaget, oavsett om det rör sig om svenska eller ut- ländska pensioner. Det kan inte heller komma i fråga att ge en person en exportabel svensk pension enbart på den grunden att han eller hon till följd av utländsk pension haft viss skattelindring. Däremot kom- mer en person med enbart utländsk pension, som uppfyller kravet på viss minsta bosättningstid enligt AFL eller ovan nämnda övergångsbestäm- melser till lag om ändring i AFL, att ha rätt till övergångsvis garantipen- sion. 7 Övergångsvis garantipension 7.1 Inledning Till ålderspensionärer födda skall utges tilläggspension en- ligt 6 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). I regeringens proposition om anpassningar i ålderspensionssystemet m.m. (prop. 1999/2000:138), som lämnas till med denna proposition, föreslås detta gälla . Dagens grundskydd skall ersättas av övergångsvis garanti- pension. Många ålderspensionärer har rätt till ett högre folkpensionsbe- lopp än vad det s.k. folkpensionstillägget i tilläggspensionen kommer att motsvara. Vidare utges pensionstillskott (PTS) till dem med låg eller ingen ATP. Dessa förmåner föreslås ersättas av övergångsvis garantipen- sion. Till grundskyddet räknas också det särskilda grundavdraget vid be- skattning för pensionärer (). SGA föreslås omvandlas till en pen- sionsförmån och utbetalas i form av övergångsvis garantipension. Regeringens förslag till övergångsvis garantipension innebär således dels att den pensionsberättigade skall erhålla en pensionsförmån som motsvarar de förmåner som han eller hon med stöd av dagens regler har rätt till, dels att SGA görs om till en pensionsförmån. För att räkna om SGA till en pensionsförmån skall användas ett beräk- ningsunderlag som motsvarar de inkomster som påverkar dagens SGA i höjande eller sänkande riktning. Dessa är folkpension, PTS, tilläggspen- sion i form av ålderspension, änkepension, utländsk socialförsäkrings- pension och svensk och utländsk tjänstepension. Även barntillägg på- verkar dagens SGA, men det föreslås inte ingå i beräkningsunderlaget (se även avsnitt 9). Vidare kan yrkesskadelivränta i vissa fall påverka SGA. Hur yrkeskadelivränta skall påverka den övergångsvisa garantipensionen m.m. behandlas i avsnitt 8. Genom att räkna upp detta beräknings- underlag på visst sätt översätts SGA till en pensionsförmån. Det upp- räknade beräkningsunderlaget motsvarar pensionärens totala bruttopen- sion, som sedan skall beskattas enligt samma regler som skall gälla för ålderspensionärer födda eller . Den övergångsvisa garanti- pensionen utgör skillnaden mellan det uppräknade beräkningsunderlaget och de övriga pensionsförmåner som utges enligt regelsystem och som har ingått i beräkningsunderlaget. Principen för den föreslagna modellen är alltså att de materiella regler- na för beräkning av de nuvarande pensionsförmånerna inte skall ändras och att man vid omräkningen av beräkningsunderlaget utgår från dagens skatteregler för pensionärer. Även de samordnings- eller minskningsreg- ler som finns för pensionsförmånerna skall alltjämt tillämpas. Sam- ordning av pensionsförmåner skall göras innan de läggs in i beräknings- underlaget. Beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen kommer således att ske på grundval av de pensionsförmåner som skulle ha utbe- talats enligt dagens regler. Undantag gäller dock om pensionen p.g.a. vistelse i kriminalvårdsanstalt skulle ha betalats ut med ett minskat be- lopp, se avsnitt 11. Någon annan samordning än den som sker enligt dagens bestämmelser skall inte göras. Regeringens förslag till samordning med tjänstepension innebär inte att denna kommer att påverka den del av den övergångsvisa garantipensionen som utgör ersättning för folkpensionens grundförmåner i form av bosättningsbaserad folkpension och PTS. De ålderspensionärer som i dagens system har rätt till folkpensionens grundförmåner kommer även i fortsättningen ha rätt till motsvarande belopp i form av övergångs- vis garantipension oavsett tjänstepensionens storlek. Hur beräkningsunderlaget föreslås bestämmas beskrivs i avsnitt 7.2. I avsnitt 7.3 redovisas vårt förslag till hur beräkningsunderlaget skall räk- nas upp för att kompensera för det slopade SGA och hur den övergångs- visa garantipensionen skall bestämmas för pensionärer med hel ålders- pension. Partiellt uttag av ålderpension behandlas i avsnitt 7.4. 7.2 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension Regeringens förslag: Vid beräkning av övergångsvis garantipension skall ett särskilt beräkningsunderlag användas, som innehåller olika inkomster (faktiska eller fiktiva) som påverkar den pension som utges enligt nu gällande regler. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Många remissinstanser har påpekat att det är olyckligt att dagens bestämmelser om pension skall tillämpas vid beräk- ning av övergångsvis garantipension framöver, trots att de har upphävts. () tillstyrker i stort utred- ningens förslag, men föreslår att dess utformning skall omprövas från omräkningstillfället (se avsnitt 5.2). allmänna försäkringskassa konstaterar att kassan måste ha tillgång till samtliga i beskattningsbara pensionsinkomster för att kunna fast- ställa beräkningsunderlaget. Vidare måste beräkningsunderlag fastställas för ca 40 000 utlandsbosatta ålderspensionärer. För Utlandskontorets del innebär detta en ökad arbetsbelastning. Ett flertal försäkringskassor bl.a. läns allmänna försäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa påtalar att en del av de uppgifter som skall ingå i beräkningsunderlaget inte finns tillgängliga hos utan måste inhämtas på annat sätt, vilket förutsätter att detta kan göras maskinellt så att en omfattande administration kan undvikas. Flera för- säkringskassor anser att det är olyckligt att nya beräkningar måste göras vid varje förändring av beräkningsunderlaget utöver den årliga beräk- ningen. Detta leder enligt kassorna till en ökad arbetsbelastning och till att felaktiga belopp kan komma att betalas ut. Skälen för regeringens förslag: Dagens grundskydd för ålderspen- sionärer födda eller tidigare skall ersättas av övergångsvis garantipension. Den föreslagna konstruktionen av den övergångsvisa garantipensionen innebär i princip att även fortsättningsvis skall till den pensionsberättigade utges pensionsförmåner enligt dagens regelsystem samt en kompensation för det slopade SGA. Regeringen föreslår att ett särskilt beräkningsunderlag skall ligga till grund för beräkningen av övergångsvis garantipension för varje pen- sionsberättigad. Beräkningsunderlaget skall (med undantag för barn- tillägg) motsvara de pensionsförmåner som enligt dagens bestämmelser påverkar storleken av den enskilde pensionärens SGA. En närmare be- skrivning av vilka belopp som enligt vårt förslag skall ingå i beräknings- underlaget lämnas i avsnitten 7.2.1-7.2.4. Beräkningsunderlaget skall räknas upp på visst sätt för att kompensera för det slopade SGA (se avsnitt 7.3). Det uppräknade beräkningsunder- laget minskas med de förmåner som utges till individen enligt andra be- stämmelser. Återstående belopp utgör övergångsvis garantipension. Ett beräkningsunderlag tas fram för alla som vid omläggningen uppbär folkpension i form av ålderspension. För dem som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension bestäms beräkningsunderlaget istället för ansökan om pension. Storleken av de pensionsförmåner som ingår i beräkningsunderlaget är knutna till prisbasbeloppet eller inkomstindex och kommer därför, nor- malt sett, att ändras vid varje årskifte. Beräkningsunderlaget bör därför räknas om . Ändringar av de förmånsbelopp som ingår i beräkningsunderlaget kan ske också av andra skäl än indexering. Vidare kan en förmån helt upphöra, t.ex. tidsbegränsad tjänstepension, eller ny förmån beviljas, t.ex. efterlevandeförmån. Beräkningsunderlaget kan där- för behöva räknas om även . Som RFV med flera remissinstanser påpekat baseras beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen på en fortsatt tillämpning av upp- hävda bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). RFV anser att den principiella inriktningen bör vara att undvika hantering av dubbla regelverk även inom pensionsområdet och inte bara på skatte- sidan. Regeringen delar RFV:s uppfattning. När regelsystemet har trätt i kraft och tillämpats någon tid kan det, enligt vår mening, vara lämpligt att, mot bakgrund av de erfarenheter som då gjorts, på nytt pröva utform- ningen av den övergångsvisa garantipensionen. (Se även avsnitt 5.2.) 7.2.1 Tilläggspension i form av ålderspension och änkepension Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget skall den tilläggspen- sion ingå som den pensionsberättigade har rätt till enligt 6 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Dock skall som tilläggspension i beräkningsunderlaget alltid medräknas ett be- lopp som minst motsvarar vad den pensionsberättigade skulle ha haft rätt till enligt 6 kap. 2 § 2 om denna del hade varit värdesäkrad genom anknytning till prisbasbeloppet. I beräkningsunderlaget skall också den änkepension ingå som den pensionsberättigade har rätt till enligt lagen (2000:000) om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn (EPL) eller lagen (2000:000) om införande av nämnda lag. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer i princip överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog emellertid att i beräkningsunderlaget skall ingå den tilläggspension i form av änkepen- sion som den pensionsberättigade hade rätt till enligt övergångsbestäm- melserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna del har inte haft några invändningar mot förslaget. läns allmänna för- säkringskassa framhåller dock att det finns fall då den pensionsberättiga- de visserligen tillgodoräknats 30 poängår/likställda år men trots detta inte blir berättigad till fullt s.k. folkpensionstillägg enligt 6 kap. 2 § 2 LIP och 15 § införandelagen (1998:675). Detta gäller egenföretagare som, på grund av bristande avgiftsbetalning eller tidigare undantagande, drabbats av s.k. nämnarförhöjning. Kassan anser att om antalet intjänade poängår i nämnarförhöjningsfallen är mindre än 30, skall det bästa av det bosätt- ningsbaserade och det ATP-anknutna beräkningsalternativet kunna an- vändas. Skälen för regeringens förslag Tilläggspension i form av ålderspension Tilläggspension kommer att beräknas och betalas ut enligt bestämmelserna i 6 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Tilläggspensionen består då dels av ett belopp mot- svarande tilläggspensionen enligt reglerna i AFL, dels av det s.k. folk- pensionstillägget. Denna senare del av tilläggspensionen utgör en kom- pensation för den folkpension som enligt AFL baseras på den pensions- berättigades tillgodoräknade år med pensionspoäng, dvs. en 30-dels be- räknad folkpension (för dem födda gäller ett mindre antal år). I regeringens proposition Anpassningar i ålderspensionssystemet , m.m. (prop. 1999/2000:138) föreslås att bestämmelserna om inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension enligt LIP skall träda i kraft först för personer födda eller tidigare. Övergångsvis garantipension och tilläggspension enligt LIP för dessa åldersgrupper kommer därmed att börja betalas ut . Enligt gällande regler påverkar folk- och tilläggspensionen i form av ålderspension beräkningen av SGA. kommer tilläggspen- sion i stället att utges enligt bestämmelserna i . Dagens folkpensions- belopp kommer helt eller delvis att ingå i tilläggspensionen enligt LIP. Regeringen föreslår därför att tilläggspensionen enligt LIP skall ingå i beräkningsunderlaget. Utredningen föreslog att vid beräkning av det s.k. folkpensionstillägget i tilläggspensionen för personer födda eller tidigare (dvs. tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2 LIP) skulle beaktas även vissa andra år än år med pensionspoäng. Enligt förslaget skulle med poängår likställda år enligt 5 kap. 4 § AFL beaktas samt för en änka, den avlidne mannens tillgodoräknade antal år med pensionspoäng om det är förmånligare för henne, enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om änd- ring i AFL. Regeringen anser emellertid att sättet att beräkna tilläggspen- sionen enligt LIP inte skall vara beroende av födelseår. Däremot föreslår vi i avsnitt 7.2.2 att den del av nuvarande folkpension i form av ålders- pension som inte täcks av tilläggspensionen enligt LIP skall medräknas i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen. Det inne- bär att pensionärer födda kommer att kompenseras fullt ut för det grundskydd i form av folkpension som de uppbär vid omlägg- ningen till övergångsvis garantipension. Tilläggspensionen skall följsamhetsindexeras och kan därför såväl öka som minska i fasta priser räknat. I enstaka fall kan följsamhetsindexe- ringen komma att innebära att tilläggspensionens ATP-del helt reduceras bort och att även folkpensionsdelen minskar till följd av följsamhetsin- dexeringen. För att följsamhetsindexeringen skall kunna ge en sådan ef- fekt krävs dock att pensionären har många ATP-år, dvs. i det närmaste fullt fokpensionstillägg, men trots det mycket låg ATP. Enligt regeringens mening skall grundskyddet även fortsättningsvis vara värdesäkrat. För att den pensionsberättigade inte skall riskera att, till följd av följsamhetsindexeringen, förlora en del av det grundskydd som dagens folkpension innebär, föreslår regeringen följande. Om tilläggs- pensionen uppgår till ett lägre belopp än vad som motsvarar tilläggspen- sionens folkpensionsdel i prisbasbelopp före följsamhetsindexering, skall detta senare belopp medräknas i beräkningsunderlaget. Förslaget illustreras i följande exempel. En ogift pensionär har en tilläggspension, som efter med följsamhetsindexering, uppgår till . Prisbasbeloppet för året är . Eftersom pensionären har fullt antal ATP-år ingår ett oreduce- rat folkpensionstillägg i hans tilläggspension. Om folkpensionstillägget skulle ha följt prisbasbeloppet hade det motsvarat , vilket är ett högre belopp än den aktuella tilläggspensionen. I beräkningsunderlaget skall däför medräknas beloppet istället för tilläggspensionsbe- loppet . Vilka regler som skall gälla vid förekomst av yrkesskadelivränta fram- går av avsnitt 8. Änkepension Även tilläggspension i form av änkepension ingår i de pensionsinkomster som påverkar storleken på SGA. Änkepension kommer från att betalas ut med stöd av lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL) och lagen (2000:000) om införande av EPL. Rätten till och beräkningen av änkepension för en kvinna som är född eller tidigare är desamma enligt EPL och införandelagen som enligt nu gällande övergångsbestämmelserna till AFL. Regeringen föreslår att änkepension enligt den nya lagen (efter sam- ordning med ålderspension, om sådan skall göras) skall ingå i beräk- ningsunderlaget. 7.2.2 Dagens grundskydd i form av folkpension och pensionstillskott Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget skall det ingå ett belopp som motsvarar den folkpension som den pensionsberättigade skulle varit berättigad till enligt äldre bestämmelser, till den del denna folk- pension inte utges i form av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). I beräkningsunderlaget skall det också ingå ett belopp som motsva- rar det pensionstillskott som den pensionsberättigade skulle varit be- rättigad till enligt äldre bestämmelser. Vidare skall andra förmåner som är att anse som svensk folkpension ingå i underlaget. En kvinna som är född eller tidigare och som är eller äldre när maken avlider skall inte kunna tillgodoräknas den avlidnes bosättningstid som försäkringstid - för garantipension respektive för den folkpension som skall ingå i beräkningsunderlaget för övergångs- vis garantipension- om dödsfallet inträffat . Inte heller skall folkpensionen kunna grundas på den avlidnes år med ATP-po- äng. Utredningens förslag: Utredningens förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog emellertid att bestämmelserna om beräkning av folkpension i 5 kap AFL, jämte över- gångsbestämmelser, skall ha fortsatt tillämplighet fullt ut även efter ikraftträdandet. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har påpekat att det är olyckligt att äldre bestämmelser om beräkning av folkpension och pen- sionstillskott kommer att tillämpas . läns allmänna försäkringskassa påtalar dock att redan har tillgång till uppgift om storleken på folkpensionen och pensionstill- skotten. Förslaget medför därför inte några administrativa problem. läns allmänna försäkringskassa anser att de s.k. över- ledandereglerna skall upphöra för pensioner beviljade efter . Regelverket är mycket komplicerat och får ibland, enligt kassans mening, icke önskvärda konsekvenser. Skälen för regeringens förslag: kommer den ATP- baserade folkpensionen att utges i form av tilläggspension. Tilläggspen- sionen inklusive folkpensionstillägget skall ingå i beräkningsunderlaget. En pensionsberättigad som inte har tjänat in fullt antal ATP-år kan dock vara berättigad till ett högre folkpensionsbelopp enligt dagens regler. Eftersom all folkpension påverkar SGA föreslår regeringen att i beräkningsunderlaget skall ingå ett belopp motsvarande den folkpension som den pensionsberättigade skulle varit berättigad till enligt de regler som gäller . Detta folkpensionsbelopp skall dock ingå endast till den del det inte ingår som en del i tilläggspensionen. Om den pensionsberättigade genom tilläggspensionen erhåller ett oav- kortat folkpensionstillägg skall något särskilt belopp motsvarande viss folkpension således inte ingå i beräkningsunderlaget. Om den pensions- berättigad däremot kan tillgodoräkna sig t.ex. 15 ATP-år men 40 bosätt- ningsår, skall i hans eller hennes beräkningsunderlag också ligga ett folkpensionsbelopp motsvarande 20/40 (40/40 minskat med 15/30). Om pensionären istället har folkpension beräknad i förhållande till antal år med pensionspoäng men har tillgodoräknats s.k. likställda år enligt 5 kap. 4 § AFL och därmed har t.ex. 20/30 av folkpensionen, skall ett folkpen- sionsbelopp motsvarande 5/30 (20/30 minskat med 15/30) ingå i beräk- ningsunderlaget. En pensionsberättigad för vilken nämnartalet 30 har höjts (på grund av underlåten avgiftsbetalning) är ytterligare ett exempel där pensionären enligt dagens regler är berättigad till en högre folk- pension än vad som kommer att ingå i tilläggspensionen enligt LIP. Som framgår av avsnitt 7.3 skall, efter det att beräkningsunderlaget räknats upp på visst sätt, den inkomstrelaterade pensionen som har ingått i beräkningsunderlaget dras av. Det som återstår är den övergångsvisa garantipensionen. Eftersom folkpensionstillägget som motsvarar dagens ATP-baserade folkpension därmed skall dras av, kommer den bosätt- ningsbaserade folkpensionen att ersättas av övergångsvis garantipension. Härigenom kan den övergångsvisa garantipensionen sägas vara bosätt- ningsbaserad på motsvarande sätt som gäller för garantipensionen. Till folkpension i form av bl.a. ålderspension utges pensionstill- skott. Som redan nämnts föreslår regeringen i prop. 1999/2000:138 att den tillfälliga förhöjningen av PTS skall permanentas. Maximalt PTS kommer således att motsvara 56, av prisbasbeloppet. PTS avräknas krona för krona mot tilläggspension enligt AFL och viss utländsk pension. Den del av dagens grundskydd som utges i form av PTS skall ersättas av den övergångsvisa garantipensionen. Regeringen föreslår därför att ett belopp skall ingå i beräkningsunderlaget som motsvarar det PTS som den pensionsberättigade skulle ha varit berättigad till om de regler som gäller skulle ha tillämpats. Det belopp som avser att motsvara PTS skall alltså beräknas enligt lagen om pensionstillskott i dess lydelse före , varför storleken av detta belopp kommer att påverkas av den tilläggspension och den utländska pension som den pensionsberättigade har rätt till. Hur den utländska pensionen med beaktande av EG-rättsliga regler påverkar PTS redovisas i avsnitt 14. Eftersom PTS enligt nu gällande regler minskas endast av den tilläggspension som utges enligt AFL, skall sam- ordningen även fortsättningsvis ske endast med hänsyn tagen till nämnda tilläggspension, dvs. PTS skall minskas endast med den tilläggspension som utges enligt 6 kap. 2 § 1 LIP. Detta gäller i det fall avgift har betalats för samtliga inkomster av annat förvärvsarbete. Vid bestämning av beräkningsunderlaget skall maximalt PTS avräknas mot tilläggspensionen minskad med folkpensionstillägget (i 2 § 2) beräk- nad med aktuellt prisbasbelopp. Tillvägagångssättet beskrivs i följande exempel. Fastställande av beräkningsunderlag för ogift pensionär med 30 ATP- år och enbart svensk allmän pension. : Prisbasbeloppet antas vara , vilket ger ett folkpensionsbelopp på . Årsbeloppet för ATP är efter följsamhetsindexering . Tilläggspension enligt LIP uppgår således till . Maximalt PTS skulle ha motsvarat av , dvs. Maxnivån reduceras med ATP- delen av tilläggspensionen () och ger då ett belopp på . Beräkningsunderlaget för att bestämma övergångsvis garantipension för uppgår således till (tilläggspension 46 136 + PTS 9 825) eller 1,529 prisbasbelopp. : Prisbasbeloppet antas ha stigit till . Följsamhets- indexeringen innebär att tilläggspensionen ökar . Årsbeloppet för tilläggspensionen blir således . Maximalt PTS skulle ha motsvarat . Denna nivå skall minskas med ATP-delen av tilläggspensionen. Från tilläggspensionen skall därför dras folkpensions- delen beräknad med prisbasbelopp. Folkpensionsbeloppet mot- svarar . ATP-delen som ska reducera pensionstillskottet uppgår därmed till . Detta ger ett PTS på . Beräkningsunder- laget uppgår därför till , vilket motsvarar 1,529 pris- basbelopp. Enligt dagens regler gäller att för en pensionsberättigad, som till följd av bristande avgiftsbetalning uppbär en lägre ATP än vad han eller hon annars skulle haft rätt till, beräknas PTS inte med avseende på utbetald ATP. PTS reduceras istället med den ATP som skulle utgetts om alla avgifter erlagts. Detta skall enligt regeringens mening gälla även vid fast- ställande av beräkningsunderlaget. Det innebär således att en fiktiv, följ- samhetsindexerad tilläggspension skall beräknas och tillämpas vid be- räkning av PTS på så sätt som beskrivits i exemplet ovan. I beräkningsunderlaget skall också ingå andra förmåner som är att anse som folkpension i form av ålderspension. Här åsyftas i första hand sådant tillägg som utbetalas enligt artikel 27 i den nordiska konventionen om social trygghet (se avsnitt 14.3). Särskilt om bosättningstid för beräkning av folkpensionsbeloppet och beloppet för pensionstillskott Huvudregeln om vad som vid fastställande av den bosättningsbaserade folkpensionen skall räknas som bosättningstid återfinns i 5 kap. 6 § första stycket a) AFL i dess lydelse enligt lag (1998:677). Den innebär att som bosättningstid räknas tid då en person har varit folkbokförd i en- ligt folkbokföringslagen. Regeln tar sikte på dem som faktiskt är bosatta i . Undantag gäller för diplomatisk personal om de inte är svenska medborgare eller var bosatta i innan de anställdes vid den utländ- ska beskickningen.