prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Ändrade uppgifter som följer av omvärldsförändringar ställer förändrade krav på verksamhet. Det svenska EU- medlemskapet och det kommande har också stor betydelse i detta sammanhang. Mot denna bakgrund och för att öka effektiviteten och finna rationaliseringsvinster har regeringen uppdragit åt Statskontoret att genomföra en granskning av organisation. överfördes ansvaret för frågor avseende brandfarliga och explosiva varor från till Försvarsdepartementet. Regeringen beräknar därför utgifterna för myndigheten från och med under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därmed sammanförs flera myndighetsuppgifter inom räddningsområdet och de skade- och olycksförebyggande områdena. har överförts från utgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Som en följd av genomförandet av vissa EG- direktiv har antagit lagstiftning inom kemikalieolycksområdet som bl.a. berör , och räddningstjänsten. Som anfördes i proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar avser regeringen att låta genomföra en översyn av räddningstjänstlagen och följdförfattningar. 2.3.2 De viktigaste insatserna inom området Värnpliktsutbildningen har genomförts med gott resultat. har 20 885 värnpliktiga genomfört grundutbildning. Fortsättningsutbildningen har dock i stort sett enbart omfattat utbildning av reservofficerare. Förnyelsen av Försvarsmaktens materielsystem har fortsatt. och har Försvarsmakten tillförts t.ex. stridsvagnar, stridsfordon, pansarbandvagnar, luftvärnsrobotsystem, flygburet spaningsradarsystem och signalspaningsflygplan. Vidare har leverans av delserie 2 av JAS 39 fortsatt. och har deltagit i internationella fredsfrämjande truppinsatser, bl.a. i (SFOR och Unpredep) och (). Regeringen har beslutat om ett svenskt deltagande i en fredsfrämjande insats i Kosovo. Stödet till de baltiska nationerna har fortsatt genom bl.a. den fredsbevarande bataljonen Baltbat och den baltiska försvarshögskolan Baltdefcol, men också genom tre minröjningsoperationer i . Snabbinsatsstyrkan Swerap har utbildats och ställts i beredskap. Det svenska engagemanget inom Partnerskap för fred (PFF) har utvecklats med deltagande i bl.a. Cooperative och Cooperative Bear 98. har också arrangerat en övning i PFF:s anda på svenskt territorium, Nordic Peace. Gränssättande faktorer för verksamheterna inom det civila försvaret är främst tillgången till telekommunikationer, elförsörjning och datorstöd. Mot bakgrund av detta har myndigheterna aktivt arbetat med att inom resp. funktion minska sårbarheten främst vad gäller elförsörjningen. Vad gäller funktionen Telekommunikationer m.m. har reservkraftverk beställts och fördelats mellan operatörerna. Sårbarheten vid långa elavbrott har därmed minskat. Vidare kan nämnas att funktionen Telekommunikationers deltagande i övningen "Nordic Peace" med ett GSM-nät verifierar förmågan att utnyttja mobila basstationer vid väpnade konflikter. Utbildningar och övningar har förbättrat förmågan att utföra reparationer inom funktionen Energiförsörjning vid insatser med NBC-stridsmedel. Verksamheten vid har fått en allt tydligare internationell prägel. Det svenska EU-medlemskapet och det kommande har inneburit att yttre gränskontroll och fiskerikontroll getts ökad betydelse. Vid räddningsskolorna under har fler elever ur den kommunala räddningstjänsten genomgått räddningstjänstutbildning än vad som skedde . Inom ramen för internationella hjälpverksamhet har elva katastrof- och återuppbyggnadsinsatser genomförts. 2.3.3 Effekter av insatserna Regeringens bedömning av det samlade resultatet av den militära verksamheten är att landet kan försvaras mot ett väpnat angrepp. Kravet på full krigsduglighet (kortsiktig anpassning) för militärt försvar uppfylls av de delar av krigsorganisationen som omfattas av detta krav. Regeringen bedömer däremot att det fortfarande finns brister i Försvarsmaktens förmåga till långsiktig anpassning till ett förändrat omvärldsläge. Den främsta orsaken är den minskade omfattningen av förbandsverksamheten. Försvarsmakten kan upprätthålla den territoriella integriteten och beredskapen för incidentinsatser är godtagbar. Förmågan att planera för, organisera och genomföra internationell verksamhet är god, även om vissa brister kvarstår vad gäller interoperabilitet. Förmågan att stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred är god. Regeringen bedömmer utifrån funktionsansvariga myndigheters redovisningar, att förmågan inom huvuddelen av det civila försvarets funktioner vid utgången av var godtagbar. Flera funktioner uppvisar brister när det gäller att lösa uppgifterna vid ett angrepp med kemiska stridsmedel. Förbättringar har skett inom funktionerna Civil ledning och Telekommunikationer m.m. men brister kvarstår dock och funktionernas förmågor är ej godtagbara. Orsaken till detta är att åtgärder som vidtas inom dessa funktioner är både omfattande och tidskrävande. Regeringen bedömer att verksamhet motsvarar de krav som ställts på myndigheten i syfte att begränsa brottsligheten och öka säkerheten till sjöss. Regeringen bedömer att verksamheten vid motsvarar de krav som ställts i syfte att inom myndighetens verksamhetsområde förebygga olyckor i samhället och begränsa skadorna när sådana olyckor ändå inträffar. 2.3.4 Regeringens slutsatser Den fortsatta inriktningen av verksamheten inom utgiftsområdet påverkas av de ställningstaganden som gjorts i samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen samt den särskilda proposition som regeringen avser att lämna till och beslut med anledning härav. Den översyn av det säkerhetspolitiska läget som Försvarsberedningen genomför kommer att rapporteras till regeringen . Regeringen kan i samband med ovannämnda särskilda proposition komma att lämna förslag till förändrad inriktning av verksamheten inom utgiftsområdet beroende på översynens resultat. Åtgärder som syftar till att bibehålla balans i Försvarsmaktens ekonomi och planering skall även i fortsättningen prioriteras. Dessutom kommer arbetet med att utveckla den förändrade styrningen av Försvarsmakten att fortsätta. Internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och övrig internationell verksamhet, t.ex. inom ramen för PFF, skall även under ges hög prioritet. Det civila försvaret skall anpassas till det nya säkerhetspolitiska läget. 2000-frågan Regeringen () har i skrivelser till och lämnat lägesrapporter beträffande IT- omställningen i samhället (skr. 1998/99:40 och skr. 1998/99:111). I skrivelsen 1998/99:111 anger regeringen att det har genomförts och pågår omfattande insatser för att klara IT-omställningen. Bedömningen är att är väl förberett, även i ett internationellt perspektiv, men det går ändå inte att utesluta att det kan bli störningar. Enligt förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem skall de statliga myndigheterna upprätta en plan för det anpassningsarbete som behöver genomföras samt rapportera till Statskontoret hur arbetet fortskrider. Omställningen av de statliga myndigheternas egna IT-system skulle vara färdig . Ett 20-tal myndigheter har rapporterat förseningar. Berörda myndigheter har fått i uppdrag att intensifiera arbetet med att återta de förseningar som uppstått. När det gäller Försvarsdepartementets ansvarsområde har läget i omställningsarbetet vad avser Försvarsmakten och i fråga om räddningstjänsten redovisats i de nämnda skrivelserna till . En redovisning av läget när det gäller samtliga myndigheter lämnas i det följande under respektive anslag. Regeringen beslutade att departementen skall tillse att det inom respektive ansvarsområde finns en tillräcklig krishanteringsförmåga inför . I den följande redovisningen redogörs för hur resurser inom Försvarsmakten skall kunna utnyttjas till stöd för viktiga samhällsfunktioner vid eventuella störningar i IT-systemen och för det stöd som lämnas av för länsstyrelsernas uppbyggnad av krishanteringsförmåga. Regeringen bedömer att förberedelserna inom Försvarsdepartementets ansvarsområde beträffande IT-omställningen i allt väsentligt är tillfredsställande. Kommentarer till utgiftsutvecklingen En jämförelse mellan anvisade anslag för och prognosticerat utfall för visar att utgifterna beräknas överstiga tilldelade anslag med . I utgiftsprognosen ingår dock utnyttjande av anslagssparande . På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen för har omfördelats inom utgiftsområdet. Framförallt överfördes medel till det nya anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor för att täcka utgifter för förvaltningskostnader och kostnader med anledning av fredsräddningstjänst Anvisade anslag för och föreslagna anslag för skiljer sig åt såtillvida att anslagen för är beräknade prisläge i enlighet med den gängse pris- och löneomräkningsmodellen. Vidare har det för mer än hälften av anslagen gjorts en teknisk justering med totalt avseende kompensation för den premie som myndigheterna betalar för de statliga avtalsförsäkringarna . De statliga ålderspensionsavgifterna inom utgiftsområdet har justerats ned till ca , för och för . minskas den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar med jämfört med den ram som godkändes av , exlusive den materielförskjutning som beslutade . anslås ett omställningsbidrag med . Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen per verksamhetsområde Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19981 Anslag 19992 Utgiftsprognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat3 anslag 2002 A Det militära försvaret 38 626 39 836 40 149 42 785 42 B Vissa funktioner inom civilt försvar 2 365 2 400 2 566 1 868 2 006 2 407 C och nämnder m.m. 443 912 960 1 D Totalförsvarsgemensam verksamhet 965 959 985 955 965 980 Totalt för utgiftsområde 6 42 399 44 108 44 654 46 648 46 061 45 129 1 I utfallet inkluderas från s.k. äldre anslag. 2Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Inklusive ett omställningsbidrag om . Tabell 2.3 Större förändringar av anslag inom utgiftsområdet mellan åren 1999 och Anslag Premie- kompensation Omföring inom utgiftsområdet Omföring till/från utgiftsområdet Förslag anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 1 087 -1 4024 -56 19 544 A2 Fredsfrämjande truppinsatser 105 4005 900 A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 267 1 7024 22 341 Summa 1 354 405 395 B1 Funktionen Civil ledning 5 -58 438 B2 Funktionen Försörjning med industrivaror 1 -50 57 B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 3 -256 692 B4 Funktionen Psykologiskt försvar 1 -2 18 B5 Funktionen Ordning och säkerhet 1 -11 22 B6 Funktionen Hälso- och sjukvård 1 -50 81 B8 Funktionen Postbefodran 11 1 -63 143 B10 Funktionen Energiförsörjning 211 Summa 9 -511 440 C5 : Samhällets skydd mot olyckor 16 92 527 Summa 19 112 -33 428 D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret -94 93 Summa Summa utgiftsområde 7 6 383 1 Anslagen har justerats avseende kompensation för statliga avtalsförsäkringar med ett belopp som understiger . Se vidare under respektive anslagsavsnitt. 2 Omföring till UO 1 3 Omföring till anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. samt B3 Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst. 4 Justering mellan anslagen med anledning av Försvarsmaktens underlag av . 5 Omföring från UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 6 Omföring till UO1 och Rättsväsendet. 7 Totala beloppet för premiekompensationen för UO6 är . 2.4 Beredskapskredit för totalförsvaret Regeringens förslag: Att för bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om i . Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i om för om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas för . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräknad att täcka de utgifter som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet. Krediten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan militärt och civilt försvar. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 2.5 Samordning och kontroll av underrättelsetjänsten Regeringens bedömning: Regeringen anser att det finns behov av en funktion för samordning av underrättelseverksamheten och avser att inrätta ett särskilt organ för detta i . Regeringen avser också att låta förstärka . Utredningens förslag: har i betänkandet Underrättelsetjänsten en översyn (SOU 1999:37) lämnat förslag avseende den militära underrättelsetjänsten. har bl.a. föreslagit att det inom inrättas en samordningsfunktion för underrättelsefrågor bestående av en departementsövergripande beredningsgrupp på statssekreterarnivå stödd av ett samordningssekretariat för underrättelsefrågor. Samordningsfunktionen skall enligt förslag ha i uppgift att regelbundet följa utvecklingen av underrättelsetjänstens bevakning av säkerhetshot mot och göra bedömningar av underrättelseunderlaget i vid mening. Samordningsfunktionen skall medverka till att underrättelsetjänstens olika organ får den kontinuerliga inriktning av sitt arbete som svarar mot säkerhetspolitiska behov. Samordningsfunktionen skall bevaka kvaliteten i underrättelsetjänstens arbete och vid behov föreslå förändringar av gällande prioriteringar och därav föranledda resursbehov för underrättelsetjänsten. Beredningsgruppen med dess sekretariat skall vara rådgivande till regeringen och vid behov kunna förbereda initiativ till allmänna eller särskilda beredningar eller beslut av regeringen. har i enlighet med sitt uppdrag också studerat hur Försvarets underrättelsenämnds insyn i och kontroll av underrättelsetjänsten har fungerat. Kommittén har funnit att den har fungerat väl. Kommittén föreslår likväl vissa förändringar beträffande nämnden. Den bör enligt kommitténs mening förstärkas med någon ledamot som har sakkunskap i underrättelsefrågor och säkerhetspolitiska frågor. föreslår också att nämndens sekretariat förstärks. anser vidare att underrättelseverksamheten bör lagregleras. I den lag som föreslås anges grunderna för den underrättelseverksamhet som skall bedrivas av Försvarsmakten och de myndigheter som regeringen bestämmer. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget om inrättande av en samordningsfunktion har biträtt eller tillstyrkt förslaget. Bland det tjugotal instanser som lämnat sådana yttranden ingår Försvarsmakten och . Ingen remissinstans har avstyrkt eller framfört kritik mot förslaget. Några remissinstanser, bland dem , har avgivit yttranden över förslaget om förstärkning av . Dessa instanser har biträtt eller anslutit sig till förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen konstaterar att det finns behov av en förstärkt samordning av underrättelseverksamheten. Regeringen avser därför att inrätta ett särskilt organ bestående av en beredningsgrupp på statssekreterarnivå och ett samordningssekretariat för detta i . Regeringen har i budgetarbetet överfört medel från utgiftsområde 6 (anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. samt anslaget D3 ) till utgiftsområde 1 för att en sådan samordningsfunktion skall kunna inrättas fr.o.m. . Samordningsfunktionens utformning och närmare uppgifter bereds i . Regeringen anser också att bör förstärkas och har genom omprioriteringar inom anlaget C2 Nämnder m.m. beräknat medel för att möjliggöra en förstärkning av nämnden fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till i en särskild proposition avseende det förslag till lagreglering av underrättelsetjänsten som lämnat. 2.6 Samarbete för europeisk flygforskning Regeringens förslag: Att godkänner avtalet om ett samarbete för europeisk flygforskning. Bakgrund Efter regeringens bemyndigande undertecknade Flygtekniska försöksanstalten ett samarbetsavtal mellan flygforskningsinstituten i , , , , , och . Genom avtalet formulerades en avsiktsförklaring att inleda ett fördjupat samarbete. Vidare etablerades "in Aeronautics" (Aerea) en informell samarbetsorganisation mellan instituten. Inom ramen för Aerea-samarbetet har instituten samverkat avseende civil flygforskning och rymdforskning genom olika forsknings- och teknologiutvecklingsprojekt inom såväl EU som inom Garteur, dvs. det speciella samarbete på regeringsnivå mellan , , , , och som syftar till att stärka samarbetet inom flygteknisk forskning. Vidare har samarbetet inom Aerea, som benämns endast Erea, även genomförts på bilateral nivå. Ärendet och dess beredning Efter förhandlingar mellan företrädare för flygforskningsinstituten har enighet nåtts om lydelsen av ett tilläggsavtal till samarbetsavtal med innebörd att Erea erhåller status som en nederländsk juridisk person. Den är registrerad i det nederländska handelsregistret och kan närmast liknas vid en svensk ekonomisk förening. Dess uppgift är att för institutens räkning bevaka marknaden för forskningsuppdrag, genom avtal med uppdragsgivare knyta forskningsuppdrag till de samverkande europeiska flygforskningsinstituten samt vidare sprida kännedom om den samlade tekniska kompetens som instituten representerar. Någon forskningsverksamhet kommer inte att bedrivas av Erea. Liksom tidigare ligger ansvaret för sådan verksamhet helt och hållet vid de enskilda forskningsinstituten. Varje institut avgör själv om och i vilken utsträckning det önskar delta i ett visst forskningsprojekt. De avtal som ingås binder bara Erea och inte instituten. Institutens medverkan i ett visst forskningsprojekt regleras genom kontrakt som upprättas mellan Erea och respektive institut som anmält intresse att delta. I dessa kontrakt preciseras bl.a. det enskilda institutets tekniska och ekonomiska del i aktuellt projekt. Genom tilläggsavtalet omfattar institutens samverkansområden numera även försvarsrelaterad flygforskning. Ekonomiskt begränsas institutens ansvar till insatt kapital, i detta fall en årlig avgift för Ereas administration. Därutöver ansvarar varje kostnader som uppkommer vid institutets deltagande i gemensamma arrangemang. och tilläggsavtalet finns i bilagorna 1 och 2. Regeringen beslutade att tilläggsavtalet till samarbetsavtalet mellan europeiska flygforskningsinstitut skulle undertecknas under förutsättning av godkännande. För svensk del innebär nämligen avtalet att en viss del av Flygtekniska försöksanstaltens förvaltningsuppgifter överlämnas till en utländsk inrättning i den mening som avses i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen. Skälen för regeringens förslag: Erea- samarbetet innebär att instituten samverkar för att utveckla en hög europeisk flygteknisk kompetens genom ett effektivt utnyttjande av institutens samlade resurser. Detta är nödvändigt för att öka konkurrenskraften för europeisk flygforskning och teknologiutveckling. Effektiviseringen av de olika institutens verksamheter skall bl.a. ske genom Ereas aktiviteter för att knyta forskningsuppdrag till instituten men även genom en samordning av befintliga forskningsresurser varigenom dubbelarbete mellan instituten undviks. Målsättningen för samarbetet är att stärka teknologibasen för europeisk flygindustri och att kunna förse flygindustrin och andra intressenter med efterfrågad teknologi. Det är av svenskt intresse att Flygtekniska försöksanstalten deltar i Erea-samarbetet för att därigenom vara delaktig i den gemensamma effektiviseringen av europeisk flygteknisk forskning. får därigenom möjlighet att upprätthålla och utveckla teknologiområden som är av stor betydelse för svensk industri. Flygforskningsinstitutens samverkan ligger vidare väl i linje med den multinationella, europeiska samverkan som uttalats i den avsiktsförklaring om åtgärder för att underlätta omstruktureringen av europeisk försvarsindustri, vilken undertecknades av försvarsministrarna i , , , , och , det s.k. sexnationssamarbetet. Enligt regeringens bedömning strider inte flygforskningsinstitutens samverkan mot , då samarbetet bedöms falla in under de s.k. gruppundantagen. Förslaget föranleder inte något behov av utökning av anslaget till Flygtekniska försöksanstalten. 2.7 Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet Regeringens förslag: Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet skall fortsätta på oförändrad ekonomisk nivå . Skälen för regeringens förslag: har det funnits ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram som finansierats genom att staten och industrin har avsatt vardera för att skapa ett konstruktivt samarbete mellan företag, institut samt universitet och högskolor. Forskningsprogrammet, som senast tog ställning till i forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109), löper ut under innevarande budgetår. Regeringen anser att det är angeläget att staten medverkar till att skapa förutsättningar för sådana mekanismer som innebär att universitet och högskolor samt företag och myndigheter samverkar och därigenom bl.a. ger intressenterna förutsättning att skapa nischer för deltagande i internationella forskningsprogram. I förhållande till anvisade medel erhålles en mycket positiv effekt av programmets samverkan inom olika flygrelaterade tekniska forskningsområden och eftersom programmets innehåll förnyas dynamiskt så förtjänar det även fortsättningsvis statligt stöd. Medverkande industrier är positiva till en förlängning och till fortsatt finansiering på samma ekonomisk nivå som . Regeringen bedömer att det nationella flygtekniska forskningsprogrammets finansiering som förut bör delas lika mellan staten och industrin. Regeringen avser att föreskriva att statens utgifter för det nationella flygtekniska forskningsprogrammet belastar sjätte utgiftsområdets anslag A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling och tjugofjärde utgiftsområdets anslag D1 Teknisk forskning och utveckling. Programmet bör regelbundet utvärderas och förnyad ställning bör fortsättningsvis tas i de återkommande forskningspolitiska propositionerna. 3 Det militära försvaret 3.1 Omfattning Försvarsmaktens resurser skall kunna användas för att: - försvara mot väpnat angrepp, - hävda vår territoriella integritet, - bidra till fred och säkerhet i omvärlden och - stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Försvarsmaktens verksamhet finansieras över anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., A2 Fredsfrämjande truppinsatser samt A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 38 626 39 836 40 149 42 785 42 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har cirka 20 800 värnpliktiga genomfört grundutbildning. Utbildningen har genomförts med gott resultat. Fortsättnings- utbildning har genomförts i liten utsträckning och har i stort sett enbart omfattat utbildning av reservofficerare. Följande viktigare övningar har genomförts - stabstjänstövning med en armé- fördelning, inkluderande lednings- förband och nytt ledningssystem, - planering och genomförande av Partnerskap för Fred (PFF)-övning Nordic Peace 98, - samövning med olika civila lednings- nivåer samt en - internationell övningsverksamhet inom ramen för PFF med deltagande i bl.a. 98, Cooperative och Cooperative Bear 98. Försvarsmakten har deltagit med en bataljon om ca 400 soldater i en multinationell brigad i . Engagemanget i Makedo- nien utökades till ett skyttekompani om ca 100 personer. En minröjningsenhet har ställts till FN:s förfogande i .