prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgifterna i kommunsektorn är i stort sätt oförändrade 2000 2001 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen och har reviderats upp med 2002. Förändringarna respektive år beror bl.a. på att den institutionella överföringen av från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer medför att kommunsektorns utgifter minskar och på ökade utgifter för kommunsektorn till följd av bl.a. nytt utfall och nya makroekonomiska förutsättningar. Posten interna transaktioner beräknas minska med åren 2000 2001 samt ökar med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Större delen av ökningen 2002 förklaras av införandet av pensionsrätt för studier och totalförsvarsplikt. Utgiftstaket för den offentliga sektorn åren 2000 2003 beräknas till 1 071, 1 108, 1 148, res pektive . Som andel av BNP minskar utgiftstaket från 2003 eller med 3,2 procent- enheter. Tabell 4.5 Utgiftstak för offentlig sektor Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 Staten inkl. ålders- pensionssystemet 753 765 792 817 847 Kommunsektorn1 474 480 496 516 534 Interna transaktioner -171 -174 -180 -185 -189 Summa 1 056 1 071 1 108 1 148 1 192 Procent av BNP 53,52 51,4 50,5 50,3 50,3 Anm:Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Kommunsektorn redovisas exkl. . 2 Exkl. motsvarar det av BNP. 4.1.3 Överskott i den offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn fastställs till av bruttonationalprodukten för . Ett centralt mål för finanspolitiken är att upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därigenom minskar den offentliga nettoskulden och den framtida räntebördan. På detta sätt läggs en god grund för att möta de påfrestningar på de offentliga finanserna som den långsiktiga demografiska utvecklingen medför. Ett ambitiöst överskottsmål ökar också möjligheterna att motverka en kraftig konjunkturavmattning med aktiva åtgärder utan att underskottsgränsen på av BNP i Stabilitets- och tillväxtpakten överskrids. Konjunkturmässiga avvikelser från den långsiktiga tillväxttrenden bör föranleda motsvarande justeringar av de årsvisa målen. I en högkonjunktur bör därför överskottsmålet överstiga . Det motsatta skall gälla i en lågkonjunktur. Om överskottsmålet sätts till oavsett konjunkturläget riskerar finanspolitiken att förstärka konjunktursvängningarna. I budgetpropositionen gjordes en avstämning av överskottsmålen för perioden 2002. Denna avstämning medförde att de av tidigare fastställda årsvisa överskottsmålen på av BNP bibehölls. Jämfört med budgetpropositionen görs nu en mer positiv bedömning av tillväxten. Sammantaget har BNP-nivån justerats upp . 1999 2000 2001 Totalt VP2000 3,8 3,8 2,9 10,8 BP2000 3,6 3,0 2,2 9,1 Differens 0,2 0,8 0,7 1,7 Trots den högre tillväxten 2001 bedöms risken för en accelererande inflation vara begränsade. Bedömningen av ekonomins långsiktigt hållbara produktionsförmåga har justerats upp. Något betydande gap mellan faktisk och potentiell produktion torde därför inte uppkomma . därefter antas ekonomin växa i takt med den långsiktiga trenden. Med hänsyn till att osäkerheten är betydade om den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan i svensk ekonomi avser regeringen att i budgetpropositionen återkomma till frågorna om årliga överskottsmål och om hur överskottet skall disponeras. I avvaktan härpå föreslår regeringen att de nuvarande målen om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP ligger fast och att målet fastställs till . Om den ekonomiska utvecklingen väsentligt skulle avvika från den nuvarande bedömningen måste målen omprövas. Det gäller avvikelser från bedömningen av såväl den faktiska tillväxten som ekonomins långsiktigt hållbara produktionspotential. Budgetberäkningarna bygger på det s.k. basalternativet, som redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi. I bilagan redovisas också två alternativa kalkyler för perioden 2003. I överhettningsalternativet ökar löner och priser kraftigt till följd av en mer pessimistisk bedömning av ekonomins produktionspotential. Den ökade efterfrågan på arbets- och varumarknaderna driver upp priser och löner. Såväl penning- som finanspolitiken måste stramas åt för att återställa balansen i samhällsekonomin. Överskottsmålet för de offentliga finanserna måste därför höjas och utrymmet för fortsatta reformer begränsas kraftigt. Överhettningsalternativet visar att utrymme för permanenta reformer bara kan skapas genom de överskott som uppkommer vid den långsiktigt hållbara BNP-nivån. I alternativet med högre tillväxt antas ekonomins produktionsförmåga vara bättre än i basalternativet. Tillväxten blir högre utan att inflationen tar fart och reformutrymmet blir större. 4.2 Makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningarna är av stor betydelse vid beräkningen av såväl statsbudgetens som den offentliga sektorns inkomster och utgifter. De offentliga finanserna påverkas exempelvis starkt av konjunktursvängningar och bruttonationalproduktens nivå. Skatteinkomsterna varierar i stort sett med bruttonationalprodukten (BNP) i löpande priser, eftersom viktiga skattebaser (löner, hus- hållens konsumtionsutgifter m.m.) är relaterade till BNP, medan merparten av transfererings- utgifterna inte påverkas alls eller reduceras vid en högre tillväxt. En tumregel är att högre BNP innebär att överskottet i de offentliga finanserna, uttryckt som andel av BNP, förbättras med eller med i storleksordningen . Även de takbegränsade utgifterna är känsliga för den makroekonomiska utvecklingen. En höjning av den öppna arbetslösheten eller en höjning av prisbasbeloppet med innebär exempelvis att de takbegränsade utgifterna ökar med . Svensk ekonomi är inne i en stark expansionsfas. I förhållande till antagandena i budgetpropositionen har exportutsikterna förbättrats och hushållens konsumtion väntas utvecklas snabbare . De centrala makroekonomiska förutsättningarna för budgetberäkningarna redovisas i tabell 4.7. Dessa förutsättningar, som finns återgivna i sin helhet i baskalkylen i bilaga 1 Svensk ekonomi, innebär att BNP-nivån 2001 i fasta priser revideras upp med sammantaget , jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Större delen av denna upprevidering förutsätts också innebära en upprevidering av ekonomins potentiella produktionsförmåga. Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar Värden från budgetpropositionen anges inom parentes 1999 2000 2001 2002 2003 BNP1 3,8 (3,6) 3,8 (3,0) 2,9 (2,2) 2,0 (2,0) 2,0 BNP i nivå2 1972 (1951) 2083 (2042) 2195 (2129) 2282 (2217) 2371 Prisbasbelopp3 36,4 (36,4) 36,6 (36,6) 36,9 (36,9) 37,6 (37,6) 38,3 KPI4 Årsgenomsnitt 0,3 (0,3) 1,3 (1,2) 2,2 (1,9) 2,0 (2,0) 2,0 Hushållens konsumtions- utgifter1 4,1 (3,1) 5,0 (3,0) 2,7 (2,2) 2,0 (2,1) 2,0 Utbetald löne- summa5 6,0 (5,9) 5,2 (4,6) 4,4 (3,5) 3,8 (3,2) 3,8 Sysselsätt- ningsgrad6 75,9 (76,2) 76,7 (77,1) 77,3 (77,3) 77,3 (77,3) 77,3 Öppen arbetslöshet7 5,6 (5,4) 4,6 (4,5) 3,9 (4,2) 3,9 (4,2) 4,0 Arbetsmark- nadspolitiska program7 3,1 (3,3) 3,1 (3,5) 3,1 (3,5) 3,1 (3,5) 3,1 Ränta Årsgenomsnitt 4,5 (4,3) 5,6 (4,8) 5,5 (5,0) 5,2 (5,0) 5,0 Ränta 6 månader Årsgenomsnitt 3,3 (3,2) 4,4 (3,6) 4,7 (4,1) 4,6 (4,4) 4,6 1 Årlig procentuell förändring i fasta priser. Bortsett från effekten av att institutionellt överförs till hushållssektorn ökar hushållens i löpande priser. 3 Tusental kronor. 4 Årlig procentuell förändring. 5 Årlig procentuell förändring i löpande priser. 6 Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning. 7 Andel av arbetskraften. I fasta priser prognostiseras BNP växa 2000 och 2001. presenteras utöver en baskalkyl alternativa kalkyler med olika antaganden om hur BNP-tillväxten utvecklas. Den baskalkyl som ligger till grund för budgetberäkningarna innebär en långsiktig tillväxttakt på . I löpande priser beräknas BNP öka med i genomsnitt 2003. Inflationen, beräknad utifrån konsumentprisindex (KPI), ökar . Ökningen förklaras till betydande del av att frysningen av taxeringsvärdena antas upphöra 2001. För regeringens bedömning av fastighetsskatten och skatteuttaget hänvisas till avsnitt 8.2. Åren därefter beräknas inflationen stabiliseras på en nivå på . Prisbasbeloppen beräknas bli lika stora 2002 som i beräkningen i budgetpropositionen . Prisbasbeloppet påverkar framför allt statens och AP-fondens utgifter för basbeloppsanknutna transfereringar samt grundavdragen vid beräkningen av fysiska personers inkomstskatt. I fasta priser beräknas hushållens konsumtionsutgifter öka 2000 (bortsett från effekten av att institutionellt överförs till hushållssektorn) och 2001. En viktig förklaring till ökningarna är att hushållens reala disponibla inkomster stiger samt en ökad tilltro såväl till den egna ekonomin som till den allmänna ekonomiska utvecklingen. Ökningstakten dämpas åren därefter och antas uppgå till 2003. Detta innebär en betydande uppjustering av hushållens konsumtionsutgifter , jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Hushållens konsumtionsutgifter ligger framför allt till grund för beräkningen av inkomsterna från mervärdesskatten. Den årliga förändringen av den utbetalda lönesumman revideras upp samtliga år under per ioden 2002, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Ökningarna förklaras bl.a. av ett högre antagande om timlönen, som beräknas öka med i genomsnitt . Utvecklingen av utbetald lönesumma ligger framför allt till grund för beräkningarna av såväl fysiska personers inkomstskatt som socialavgifter. Den öppna arbetslösheten beräknas minska successivt , från 2003. beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till i genomsnitt . Målet om högst 4 procents arbetslöshet 2000 beräknas dock uppnås . Den öppna arbetslösheten beräknas nu bli lägre åren 2001 2002 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen , vilket bl.a. innebär lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Antalet deltagare i kon junkturberoende arbetsmarknadspolitiska program beräknas ligga kvar på samma nivå som utfallet , vilket innebär ett genomsnittligt antal deltagare om 135 000 . I budgetpropositionen presenterade regeringen ett mål för sysselsättningen som innebär att den andel av befolkningen i åldrarna 20 som är reguljärt sysselsatt skall uppgå till 2004. Sysselsättningsgraden var 1999 och beräknas i baskalkylen stiga till 2003. Sysselsättningsgraden beräknas bli i stort sett oförändrad 2002 jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen . Den femåriga marknadsräntan väntas falla mellan 2000, då den är som högst, och 2003. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen antas dock både 6-månadersräntan och den femåriga räntan bli högre samtliga år . 4.3 Politiska prioriteringar ekonomiska vårproposition föreslogs en rad åtgärder för ökad tillväxt, sysselsättning och rättvisa, samt ökad jämställdhet och förbättrad miljö. I budgetpropositionen föreslogs sänkt skatt för hushåll och företag på sammanlagt 2000 och ca för . föreslogs satsningar på ordförandeskap i , assistansersättning och ytterligare resurser till kommuner och landsting. Regeringen föreslår nu att ytterligare satsningar görs för högre tillväxt och ökad rättvisa. Regeringen prioriterar i denna proposition att skapa goda förutsättningar för fler jobb så att arbetslöshetsmålet och sysselsättningsmålet uppnås. De två målen för arbetsmarknaden, att den öppna arbetslösheten skall vara högst vid slutet av 2000 och att av alla personer i åldrarna 20 skall vara sysselsatta 2004 är nu inom räckhåll. Regeringen föreslår ett brett program med åtgärder som syftar till att minska arbetslösheten, öka sysselsättningen och tillväxten. Programmet innhåller också särskilda insatser för att öka sysselsättningen för invandrare. Insatserna redovisas i avsnitt 1.4.1. Bland åtgärderna kan bl.a. nämnas att de arbetsmarknadspolitiska programmen i än högre grad riktas mot de långtidsarbetslösa. Större delen av dessa åtgärder finansieras dock inom befintliga utgiftsramar. Andra prioriterade områden är insatser för de sämst ställda pensionärerna samt förstärkning av familjepolitiken, det internationella biståndet och miljöområdet. Dessutom föreslås ökade resurser till statlig myndighetsutövning inom vissa områden, bl.a. skatteförvaltningen och rättsväsendet. I tabell 4.8 redovisas de beräknade effekterna för de offentliga finanserna till följd av de förslag till nya satsningar och utgiftsminskningar som regeringen presenterar i denna proposition. Budget effekterna redovisas per kalenderår. Dessutom redovisas varaktiga budgeteffekter för den offentliga sektorn av de olika förslagen. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nuvärdet av framtida saldoförändringar. Ikraftträdandeårets volymer används i beräkningen av den varaktiga budgeteffekten. I tabellen redovisas också budgeteffekten av de förslag som berör budgetens inkomstsida. Samtliga åtgärder ingår i regeringens förslag till utgiftsramar som presenteras i kapitel 7 och i den beräkning av statsbudgetens- och den offentliga sektorns inkomster som presenteras i kapitel 6. I förhållande till budgetpropositionen ökar de takbegränsade utgifterna till följd av de föreslagna satsningarna och utgiftsminskningarna med 2,4 respektive . Totalt innebär de föreslagna satsningarna 2003 att de takbegränsade utgifterna ökar med i förhållande till vad som följer av gällande regler. Till stor del utgörs dessa utgifter av förlängningar av olika temporära program. Den varaktiga budgeteffekten för offentlig sektor av de föreslagna utgiftsförändringarna uppgår till . Försvagningen av de offentliga finanserna till följd av åtgärderna på budgetens inkomst- och utgiftssida beräknas sammantaget uppgå till 4,5, 9,2 respektive för åren 2001 2003, varav inkomstminskningar, netto, förklarar 3,1, 3,5 respektive av försvagningen. Den varaktiga budgetförsvagningen för offentlig sektor beräknas till . Nedan redovisas per utgiftsområde de viktigaste förändringarna jämfört med budgetpropositionen . Tabell 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 2001 2003 Nettoförsvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . 2001 2002 2003 Varaktig effekt Uo1 Hovet, demokratimedel, 243 13 5 15 Uo3 och tull 135 135 135 135 Uo4 Rättsväsendet 820 1 320 1 420 1 400 Uo5 2 Uo6 Internationella insatser och pensionsrätt för totalförsvarsplikt2 490 240 240 250 Uo7 Bistånd 1 632 1 500 Uo7 Samarbete 600 900 80 Uo8 Integrationsåtgärder 100 100 100 10 Uo8 Storstadssatsning 230 10 Uo9 Tandvård 200 500 470 Uo11 Sämst ställda pensionärer 1 130 1 130 1 130 1 100 Uo11 Änkepensioner 30 30 30 30 Uo12 Växelvis boende i underhållsstödet, mamma/pappamånad 13 1 000 1 000 960 Uo13 Lönegaranti -220 -220 -220 -220 Uo14 Arbetsmarknadspolitiska program -775 -665 -465 -475 Uo14 Lönebidrag 120 240 240 230 Uo14 20 20 20 20 Uo15 Vuxenstudiestöd 2 600 120 Uo15 Pensionsrätt för studier2 740 1 530 1 530 1 500 Uo16 och kvalificerad yrkesutbildning m.m. -100 -100 2 440 200 Uo16 Maxtaxa, allmän förskola, föräldraledigas barn m.m. 1 -1550 1 000 500 400 Uo16 Läsfrämjande insatser 10 Uo16 Utbyggnad av högskolan 500 450 Uo16 Forskningsmedel 500 450 Uo16 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -60 -60 -60 -60 Uo16 Specialskolor -96 -96 -96 -90 Uo16 CSN 20 20 20 20 Uo17 Konstnärers villkor, kulturinstitutioner 70 70 70 70 av skogsinköp, fukt- och mögelskador 35 35 25 3 Uo18 Lokala investeringsprogrammet 900 30 Uo18 Studentbostäder 50 50 250 25 Uo19 Regionalpolitik/försvarsomställningar, resurscentra 210 110 10 20 Uo20 Miljö, miljöövervakning 175 180 1 149 50 Uo21 337 344 338 140 Uo22 Infrastruktur 500 460 Uo23 Ekologisk forskning, viltskador och biotopskydd 50 50 150 10 Övrigt -75 -29 14 -4 Summa ökning av takbegränsade utgifter 2 385 7 472 18 267 9 361 Summa försvagning av offentliga finanser, utgifter 1 405 5 702 16 467 9 361 1 Förändring i förhållande till tidigare avsatta medel för maxtaxa m.m. Totalt avsätts 2001, 2002 och 2003. 2 Pensionsrätt för studier och totalförsvarsplikt påverkar ej de offentliga finanserna åren 2001 2003. Tabell 4.8 (fortsättning) föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Nettoförsvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . 2001 2002 2003 Varaktig effekt Anställningsstöd för långtidsarbetslösa 750 840 840 835 Skatteavdrag för IT-installationer 800 800 800 160 , offentligrättsliga avgifter 480 540 540 500 Åtgärder på företags- och kapitalbeskattningsområdet 260 460 460 360 Lönegaranti 220 220 220 220 Rättsväsendet och UD, avgiftsinkomster för pass, viseringar m.m. 205 205 205 205 Arbetspraktik 200 200 200 200 Länsstyrelserna, körkort (avgiftsinkomster) 40 40 40 40 Specialskolor, avgiftsinkomster 48 96 96 90 CSN, avgiftsinkomster 80 80 80 80 Tullen, avgiftsinkomster 25 25 25 25 Utvidgning av yrkesfiskaravdrag 10 10 10 10 Flygledarutbildning (inkomster till staten) -1 -2 -2 -2 Summa inkomstminskning, netto 3 117 3 514 3 514 2 723 Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 4 522 9 216 19 981 12 054 Utgiftsområde 1 beräknas engångsvis tillföras 2001 i avvaktan på regeringens samlade överväganden med anledning av utredningen om dimensionering och verksamhet. Vidare beräknas ytterligare för toppmötet under ordförandeskap i . Utgiftsområde 3 och uppbörd Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man skulle återkomma med förslag som syftar till att förbättra effektiviteten i skatteförvaltningens skattekontroll. Bakgrunden är att effektiviteten sjunkit . Målet är att återställa kontrollverksamheten till nivå. Skattekontrollen skall förebygga och åtgärda fel och fusk. För att kontrollen skall få önskvärd effekt måste den vara synlig. Antalet revisioner har minskat . När nivån på skattekontrollen sjunker leder detta ofrånkomligen till att den preventiva effekten och lojaliteten med skattesystemet minskar. kommer därför bristande skattekontroll att leda till stora problem. Mot bakgrund av ovan redovisade skäl beräknas skatteförvaltningen tillföras ytterligare . tillförs samt ges möjlighet att disponera avgiftsmedel. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Regeringen har tidigare aviserat att de avser att återkomma till när det gäller utvecklingen av rättsväsendet. Rättsväsendet beräknas tillföras , 2002 samt 2003. Av dessa belopp belastar statsbudgetens inkomstsida. Tillskott motiveras huvudsakligen av polisens mycket bekymmersamma ekonomiska situation. Medlen är främst avsedda att säkra närpolisreformen, inte minst i storstadsområdena, samt att förstärka gränskontrollen. Därutöver kommer tillskottet att möjliggöra ett fortsatt moderniseringsarbete inom domstolsväsendet, en konsolidering av det reformarbete som utförts inom åklagarväsendet samt en ökning av platsantalet och fortsatt verksamhetsutveckling inom kriminalvården. Utgiftsområde 5 och internationell samverkan tillförs engångsvis 2001 i avvaktan på regeringens samlade överväganden med anledning av utredningen om dimensionering och verksamhet. föreslås att utrikesförvaltningen får disponera av de offentligrättsliga avgifterna för pass, viseringar m.m. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Utgiftsområdet beräknas tillföras 2001 för fredsfrämjande truppinsatser. beräknas tillföras för pensionsrätt för totalförsvarsplikt. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringen bedömer att samarbetsprojektet med kommer att fortsätta även efter 2001. Regeringen har preliminärt beräknat och 2003, dvs. ett program i samma omfattning som . Innan medel anvisas skall dock en oberoende utvärdering av verksamheten genomföras. Regeringen föreslår att biståndsmålet höjs från av BNI av BNI 2003. Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna föreligger. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar För att öka sysselsättningen bland invandrare beräknas utgiftsområdet tillföras 2001 2003. Utvecklingsinsatserna i storstadsregionerna förlängs vilket innebär att tillförs detta område 2003. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Anvisade och beräknande medel bygger på uppskattningen att 1 000 personer skulle komma att erhålla ersättning för tvångssterilisering. Den senaste prognosen visar att närmare 1 700 personer kommer att beviljas ersättning. Mot bakgrund av detta beräknas utgiftsområdet tillföras . Därutöver beräknas utgiftsområdet tillföras 2002 och 2003 för insatser inom tandvårdsområdet. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Till utgiftsområdet aviseras att ca tillförs insatser för pensionärer med låga inkomster. Av dessa medel avsätts ca till förändringar inom bostadstillägget till pensionärer (). BTP ersätter med nuvarande regler boendekostnader mellan och till . Regeringen aviserar i denna proposition dels att den övre gränsen skall höjas , dels att den undre gränsen vid skall slopas. Vidare avsätts ca för att höja gränsen för skälig levnadsnivå i det särskilda bostadstillägget till pensionärer () samt totalt (varav till utgiftsområde 10) för att den tillfälliga höjningen av pensionstillskottet (PTS), som beslutade om , skall kunna permanentas. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet tillförs . Regeringen avser att förlänga föräldraförsäkringen fr.o.m. . Inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen kommer sammanlagt att vara reserverade för mamman respektive pappan. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Det förstärkta anställningsstödet, som infördes , har visat sig vara en verkningsfull åtgärd för de mest utsatta grupperna. Regeringen föreslår därför att det förstärkta anställningsstödet skall förbättras för personer som varit arbetslösa eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Vidare föreslås i regeringens proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för deltagande och tillväxt ett särskilt anställningsstöd för äldre personer som varit arbetslösa . Vidare beräknas ramen för utgiftsområdet att minska med till följd av att regeringen i budgetpropositionen avser föreslå att får disponera avgiftsinkomster för arbetspraktik. Utgiftsområde 15 Studiestöd beslöt att ett reformerat studiestödssystem skall införas . En del av studiestödsreformen innebär att studerande som uppbär studiemedel skall ges pensionsrätt i det reformerade ålders- pensionssystemet. Medel för detta ändamål har avsatts inom utgiftsområdet med 2001 och för vart och ett av , utöver de medel som avsattes för hela reformen i budgetpropositionen . Regeringen beräknar att skall ha samma omfattning t.o.m. och avser att återkomma i en proposition om vuxenstudiestödets fortsatta inriktning och dimensionering efter kunskapslyftsperioden. I avvaktan på denna proposition beräknas medel om ca avsättas för ett fortsatt vuxenstudiestöd . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Regeringen föreslår att ett stegvis införande av allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen påbörjas . föreslås barn till arbetssökande föräldrar få rätt till förskoleverksamhet. föreslås en maxtaxa i barnomsorgen införas. Vidare föreslås rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon, fr.o.m. . En allmän förskola för 4- och 5-åringar införs från . avsätts för åtgärder som förbättrar kvalitén i barnomsorgen och beräknas , vilket motsvarar en fullt utbyggd reform. Regeringen förslår vidare att avsätts i syfte att främja ökad måluppfyllelse i . Regeringen prioriterar insatser för att förbättra gymnasieskolans utbildningar och avser att återkomma med ett förslag om utökad undervisningstid i gymnasieskolans samtliga program i budgetpropositionen . har ca avsatts för platser i och den kvalificerade yrkesutbildningen. Regeringen föreslår vidare att () ges ett resurstillskott på ca 2003. Resurstillskottet föreslås ske dels i form av att CSN:s anslag ökas med genom en omfördelning inom utgiftsområdet, dels att CSN får disponera de avgiftsinkomster som tas ut för uppläggning av lån och som redovisas mot inkomsttitel. Avgiftsinkomsterna beräknas uppgå till ca .