prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — 6.5.1 Ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende *Domstolsprocessen skall moderniseras Som ett led i arbetet med att förenkla förfarandet för både parter och domstolar har regeringen beslutat om direktiv till en utredning om processen i allmän domstol (dir. 1999:62). En särskild utredare skall undersöka hur processen i tvistemål och brottmål kan göras effektivare. Frågorna om muntlighet, omedelbarhet och koncentration i förfarandet och vissa frågor om bevisning skall särskilt uppmärksammas. Utredaren skall bl.a. undersöka hur muntlighet och skriftlighet bör vägas mot varandra i behandlingen av tviste- och brottmål för att processen med bibehållna rättssäkerhetskrav skall bli så effektiv som möjligt. När det gäller frågan om en ny eller fortsatt huvudförhandling i brottmål skall bl.a. möjligheterna att dela upp ett brottmål övervägas. Utredaren skall också undersöka om arbetet med domskrivning kan rationaliseras, t.ex. genom ett system där avgörandet i vissa fall inte skrivs ut fullständigt. Utredningen skall redovisas senast vid utgången av . Vidare har antagit ett av regeringen framlagt förslag som innebär att parter och vittnen under vissa förutsättningar skall kunna delta i rättegångar genom videokonferens (prop. 1998/99:65, bet. 1998/99:JuU23, rskr. 1998/99:212 ). De allmänna domstolarna skall på försök kunna använda videokonferensteknik. Huvudregeln skall dock fortfarande vara att den som skall delta i en rättegång skall komma till rättssalen. Lagen om videokonferens i rättegång träder i kraft och gäller till utgången av . I en proposition till avser regeringen vidare att lämna förslag som syftar till att effektivisera och förenkla domstolsförfarandet för parterna och för domstolarna. Förslagen rör framförallt handläggningen i tingsrätterna och påverkar också hovrätterna. Bland annat föreslås förenklade regler om protokollföring och om uppehåll i förhandlingar samt regler som ger ökade möjligheter att undvika uppskov i tvistemål. Vidare flyttas ansvaret för obligatorisk avräkning av tid för frihetsberövande från domstolarna till kriminalvården. Beslut om ersättning av allmänna medel föreslås kunna fattas utanför rättssalen. Regeringen har beslutat att en särskild utredare skall se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid Patentbesvärsrätten samt av patentmål vid (dir. 1999:28). Uppdraget skall redovisas till regeringen senaste . Regeringen har även förbättrat ersättningen till vittnen för förlorad inkomst från till högst per dag (SFS 1999:706). ändrades bestämmelser om vårdnad m.m. (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU 12). Ändringarna syftar till att betona vikten av samförståndslösningar och underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens om hur frågor om vårdnad m.m. skall lösas. Ett annat syfte med förslagen var att betona principen om barnets bästa. Föräldrar kan numera reglera frågor om vårdnad, boende och umgänge genom avtal som godkänns av socialnämnden. Ett godkänt avtal är gällande och kan verkställas som ett lagakraftvunnet domstolsavgörande. Genom den införda ordningen kan frågor om vårdnad m.m. i större utsträckning än tidigare handläggas i mindre konfliktskapande former och utanför domstolarna. *Den framtida yttre domstolsorganisationen har diskussionerna om en reformering av domstolsväsendet fokuserats på tingsrätternas storlek. bedrivs moderniseringsarbetet med ett annorlunda synsätt. I reformarbetet skall det goda i den nuvarande tingsrättsorganisationen behållas och åtgärder vidtas som främjar en utveckling mot ett effektivare resursutnyttjande och en dömande verksamhet av ännu högre kvalitet än . Viktiga utgångspunkter är den geografiska närheten till domstolen och domstolens lokala förankring i allmänhet. Ett rättssäkert och modernt domstolsväsende måste kunna tillgodose krav på specialisering och kompetensutveckling. Därutöver måste organisationen kunna hantera arbetstoppar och frånvaro m.m. Även lokaliseringen av polis, åklagare och häkten är av betydelse när domstolsorganisationen diskuteras. Allt fler måltyper kräver att domarna har specialkompetens. Den ökade internationaliseringen ställer samma krav. Detta kan vara svårt att upprätthålla vid en allt för liten domstol. Den lösning som har valts är att vissa speciella måltyper, exempelvis miljömål, tryckfrihetsmål och sjömål, har fördelats på regionala domstolar. En annan lösning kan vara att göra domstolarnas verksamhetsområden större. En sådan ordning leder i sin tur till ökade möjligheter till indivi-duell kompetensutveckling. Regeringen avser att inrikta en del av det fortsatta förändringsarbetet på att se över domstolarnas domkretsar. I en region kan det t.ex. vara lämpligt att bedriva verksamhet i flera domstolar med en gemensam domkrets. En sådan konstruktion gör det möjligt att samla specialmål till en del enheter, förstärka vid sjukdom och semestrar. Den ger också möjlighet till att utjämna arbetsbördan vid toppar samtidigt som de stora flertalet mål av mer normalt slag även fortsättningsvis handläggs vid den domstol som ligger närmast för parterna i målet. Den beskrivna modellen förutsätter en gemensam administration och en gemensam ledning. Den skisserade modellen kan användas för att behålla domstolsverksamhet vid mindre domstolar som utan vidtagna åtgärder har eller kommer att få svårt att bedriva en effektiv verksamhet med bibehållen kvalitet . I ett mindre antal fall, t.ex. där det är mycket nära mellan domstolar och/eller där målunderlaget är allt för litet för att skapa bärkraftiga domstolsenheter, kan det finnas behov av att lägga samman domstolen på orten med en annan intilliggande domstol. Ett exempel på det sistnämnda är den sammanläggning som skedde av Åmåls tingsrätt med . Enligt slutredovisning har sammanläggningen gått att genomföra till gagn både för verksamheten och personalen. Vidare har fått ett uppdrag av regeringen att se om det finns förutsättningar för att lägga samman och tingsrätter. skall redovisa uppdraget . Om utredning visar att verksamheten i regionen kan förbättras i en sammanslagen domstol avser regeringen att lägga samman domstolarna. har bedömt att inte har målunderlag för mer än en halv domarrotel. har därför remitterat ett förslag av innebörd att läggs samman med . arbetar tillsammans med tingsrätterna i , , och för att se över vad som kan och bör göras för att förstärka den dömande verksamheten i Nordvästra . I pågår ett liknande projekt. Inriktningen är att fördela mål och resurser så att domstolsverksamheten i områdena kan bedrivas effektivare. överlämnade hyreslagstiftningsutredning ett delbetänkande Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15). I betänkandet föreslås att merparten av hyres- och arrendenämndernas verksamhet förs över till tingsrätterna och att nämnderna avvecklas. Betänkandet är remitterat och remisstiden går ut . Efter remisstidens utgång avser regeringen att bereda förslagen vidare. *Försök skapar bättre underlag för utvecklingsarbetet För att få bättre underlag för det fortsatta förändringsarbetet har ett par försök inletts. Projekten syftar till en ökad samverkan inom och mellan domstolsslagen. påbörjades ett antal försöksverksamheter som syftar till att pröva om en utökad samverkan mellan domstolarna innebär att verksamheten kan främjas vid dessa och chefsresursen kan användas effektivare så att domararbetskraften i högre utsträckning kan komma den dömande verksamheten till godo. Projekten innebär att två tingsrätter eller en tingsrätt och en länsrätt har samma . Vidare kan notarietjänstgöringen fullgöras vid både länsrätten och tingsrätten i de fall det är fråga om skilda domstolsslag. I tingsrätterna i och respektive och pågår projekt med gemensam chef för två tingsrätter. Administrativ samverkan prövas även mellan tingsrätter och länsrätter, bl.a. i och i . har tagit initiativ till ytterligare utvecklingsprojekt av liknande slag. De första projekten skall avslutas . påbörjar nu en utvärdering av de som inleddes . Utvärderingen skall redovisas till regeringen . I detta sammanhang kan också nämnas att regeringen har gett i uppdrag att i samråd med Hovrätten för Nedre , Hovrätten för och Kammarrätten i utreda förutsättningarna för en organisatorisk samverkan under gemensam ledning mellan dessa överrätter. Detta uppdrag skall redovisas . Det är enligt regeringens bedömning lika viktigt att ta till vara de erfarenheter som görs i pågående lokala projekt som rättsväsendets olika myndigheter själva tagit initiativ till. Ett exempel på detta är projektet lagföring som bedrivs mellan , 6:e åklagarkammaren i , polismästardistrikt och Frivården /. Projektet som påbörjades skall pågå och syftar till att minska handläggningstiderna från anmälan till dom. Målsättningen är en handläggningstid . Enligt uppgift har positiva erfarenheter gjorts. Ett liknande projekt bedrivs också i . De två projekten är goda exempel på vad rättsväsendets myndigheter inom befintligt regelverk kan åstadkomma för att förkorta handläggningstiderna i brottmål. *avlämnade betänkandet Domaren och - utbildning och arbetsfördelning (SOU 1998:88). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr. Ju 98/2378). I betänkandet behandlas frågor om domstolarnas beredningsorganisation, notarieutbildningen, domarutbildningen, arbetsfördelningen mellan domstolspersonalen samt icke ordinarie domares anställningsskydd. Remissutfallet har varit blandat. En åsikt som har förts fram av flera remissinstanser är att den föreslagna samordningen av notarie- och domarutbildningen mellan domstolsslagen är svår att genomföra utan organisatoriska förändringar. Flera remissinstanser menar att en samordnad domarbana innebär att utbildningstiden förlängs så mycket att det kan bli svårt att locka unga jurister till domarbanan. Många pekar också på att den föreslagna förlängningen av notarieutbildningen kommer att minska antalet notarieplatser. När det gäller domstolarnas beredningsorganisation samt notarie- och domarutbildning pågår det olika försöksverksamheter som ansluter till de förslag som har lämnats av domstolskommittén. Vid ett tiotal tingsrätter pågår försöksverksamhet med förändrad beredningsorganisation. I försöksverksamheten ges vidgade möjlig-heter för notarier och domstolssekreterare att företa förberedande åtgärder i målen. I förord-ningen ges vidare möjlighet att besluta att tingsfiskal inte skall ha rotel. De synpunkter som har kommit från de deltagande domstolarna är att den ändrade arbetsfördelningen har fallit väl ut. Försöksverksamheten kommer att utvärderas av . Regeringen avser efter genomförd utvärdering att ta ställning till vilka regeländringar som blir nödvändiga för att vidga möjligheterna för notarier och andra anställda att vidta förberedande åtgärder i målen. I det sammanhanget avser rege-ringen även att ta ställning till om de gällande reglerna om rotelindelning behöver modifieras. När det gäller frågor om notarieutbildning med tjänstgöring i såväl tingsrätt som länsrätt, pågår försöksverksamheter i och Länsrätten i samt i och Länsrätten i . Försöksverksamheten innebär, för de notarier som anställs vid dessa domstolar, en förlängd utbildningstid . förslag om att aspiranttjänstgöringen i hovrätt och kammarrätt skall ersättas med en tidsbegränsad tjänstgöring som överrättsnotarie prövas f.n. vid samtliga hovrätter och kammarrätter. Förslaget syftar till att öka antalet föredragande i överrätt utan att ett överskott av icke ordinarie domare byggs upp. Regeringen avser efter det att de olika försöksverksamheterna har slutförts och utvärderats att ta ställning till vilka regeländringar som är nödvändiga för att få till stånd en effektivare beredningsorganisation och om det finns skäl att föreslå förändringar av notarie- respektive domarutbildningen. beslöt regeringen att ge domstolskommitténs ordförande i uppdrag att ställa samman det grundmaterial som tagit fram rörande domstolsorganisationen. Betänkandet - sammanställning av grundmaterial års överlämnades till regeringen (SOU 1998:135). har överlämnat till att distribuera betänkandet inom domstolsväsendet att användas som diskussionsunderlag i det fortsatta reformarbetet. *Tjänstgöringstiden för fiskaler i tingsrätt och länsrätt Regeringens förslag: Den minsta tiden för fiskalstjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt ändras från till . Skälen för regeringens förslag: När det gäller domarutbildningen har domstolskommittén i betänkandet bl.a. föreslagit att minimitiden för fiskalers tjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt ändras från till och . Förslaget har i de delar som rör förlängning av tjänstgöringen i underrätt vunnit ett brett stöd bland remissinstanserna. Inte minst de unga fiskalerna har framhållit att är en för att hinna inhämta nödvändiga kunskaper. Re-geringen delar remissinstansernas synpunkter och föreslår därför att tiden för underrättstjänstgöringen förlängs från ett till . Regeringen vill betona att förändringen inte syftar till en återgång till långa tjänstgöringstider för fiskaler i underrätt. I normalfallet bör således en fiskal inte tjänstgöra än i tingsrätt eller länsrätt. En annan viktig utgångspunkt är att antalet adjunktionsplatser bör anpassas till de behov av ordinarie domare som finns för framtiden. Enligt regeringen bör det också eftersträvas att dömandet i hovrätt och kammarrätt i hög grad utförs av ordinarie domare. *har fått en ny organisation för att kunna fungera som motor i förändringsarbetet I budgetpropositionen gavs en mer tydlig roll i det fortsatta reformarbetet. skall ha en både drivande och stödjande roll och regeringen uttalade också att reformarbetet skall bedrivas i nära samverkan med domstolarna och domstolspersonalen ( prop. 1998/99:1 s.76). genomfördes en omorganisation för att anpassa till de nya uppgifterna. Till Utvecklingsenheten, som bl.a. ansvarar för utveckling av arbetsmetoder, organisation och IT, har en nybildad utvecklingsgrupp knutits. Gruppen, som består av personer med bred kunskap om och erfarenhet av domstolsverksamhet, skall huvudsakligen arbeta med förändringsarbetet ute på domstolarna. I dialog med domstolarna skall projekt utvecklas som syftar till att förbättra verksamheten. Gruppen är lokaliserad i , , och . Syftet med detta är att kunna driva utvecklingsarbetet vidare i olika delar av landet tillsammans med och nära domstolarna. *Ny funktion för verksamhetsuppföljning och analys har byggts upp Det pågår ett arbete där genom vidareutveckling av metoderna för resursfördelningen mellan domstolarna skall knyta denna fastare till en mera aktiv verksamhetsuppföljning och analys. har en funktion för verksamhetsuppföljning och verksamhetsanalys byggts upp vid . I funktionen ingår bl.a. att löpande följa upp, analysera och utvärdera verksamhetens resultat samt utveckla effektiva verktyg för detta arbete. Som ett led i detta arbete har varje domstol fått en särskild budgethandläggare hos som ansvarar för den löpande kontakten i budgetärenden med respektive domstol. *Modern informationsteknik skall bidra till att göra domstolarna effektivare Ett modernt IT-stöd är avgörande för en effektiv domstolsverksamhet. En viktig uppgift för är därför att kartlägga och tillgodose domstolarnas IT-behov i ett längre perspektiv. slutfördes införandet av det databaserade målhanteringssystemet (MÅHS) vid tingsrätterna. arbetar med att utveckla en ny samlad IT-strategi för domstolsväsendet. Detta innefattar även ett nytt verksamhetsstödjande system för domstolsväsendet. När det gäller att säkra systemet inför återstår ett verksamhetskritiskt system att åtgärda efter . Systemet, som är ett målregister, används endast vid en domstol och säkringen kommer att vara klar . Ordbehandlingssystem och serveroperativsystem vid samtliga domstolar avses vara säkrat . *Domarrollen och tillsättningen av högre domartjänster ses över Som angavs i budgetpropositionen beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över förfarandet vid utnämning av högre domare (dir. 1998:84). Kommittén skall även lämna förslag till hur domstolschefens roll kan utformas så att den administrativa styrningen av domstolarna och tillsynen över den dömande verksamheten förstärks. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har också i regleringsbrevet gett i uppdrag att se över rutinerna och arbetsformerna inom . Syftet är att stärka kvaliteten på beredningen av tillsättningsärenden. Uppdraget skall redovisas . 6.5.2 En renodlad domstolsverksamhet Som angetts i tidigare budgetpropositioner syftar reformarbetet bl.a. till att domstolsverksamheten skall renodlas och koncentreras till de dömande uppgifterna. Som ett led i det arbetet föreslår nu regeringen förändringar avseende den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten och bouppteckningshanteringen. *Inskrivningsverksamheten koncentreras till ett mindre antal tingsrätter Regeringens förslag: Inskrivningsverksamheten koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter. Regeringen bemyndigas bestämma inskrivningsmyndigheternas verksamhetsområden. Det finns 91 inskrivningsmyndigheter i landet. Inskrivningsmyndigheterna är självständiga myndigheter som är knutna till tingsrätterna på de aktuella orterna. Inskrivningsverksamheten sysselsätter i den nuvarande organisationen 187 årsarbetskrafter, fördelade på 4 domare, 22 tingsnotarier och 161 domstolssekreterare. framtida organisation har varit föremål för diskussion. Mot bakgrund härav gav regeringen i uppdrag att i samråd med utarbeta förslag om inskrivningsverksamhetens framtida organisation. redovisning av uppdraget (DV rapport 1997:5) behandlas olika alternativ för den framtida inskrivningsorganisationen. kom fram till att den lämpligaste lösningen är att den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten integreras med lantmäteriorganisationen med en arbetsenhet i varje län. Behovet av juridisk kompetens kunde tillgodoses genom att vissa av enheterna bemannades med jurister. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr. Ju 97/3472). Remissvaren visar att det väger jämnt mellan de remissinstanser som antingen tillstyrker eller inte har något att erinra mot förslaget och de som antingen avstyrker eller anser att en annan lösning är att föredra. Huvuddelen av de remissinstanser som är negativa till en överflyttning anser att verksamheten bör ligga kvar på inskrivningsmyndigheter vid tingsrätterna. De remissinstanser som avstyrker eller förordar en annan lösning än den som föreslås i rapporten är främst små och medelstora tingsrätter samt kommuner och . Många remissinstanser har anfört att den nuvarande inskrivningsverksamheten fungerar bra samt att den service som lämnas genom att medborgarna kan vända sig till inskrivningsmyndigheterna genom personliga besök och samtal är viktig och även underlättar arbetet vid inskrivningsmyndigheterna. Ett flertal av remissinstanserna har också pekat på problemen med att få handläggarna vid inskrivningsmyndigheterna att följa med till den nya organisationen samt att det enligt förslaget inte skulle finnas jurister på samtliga inskrivningsenheter inom lantmäteriorganisationen. , och har pekat på möjligheterna att koncentrera inskrivningsverksamheten till färre tingsrätter. Det i departementet upprättade lagförslaget har remitterats till , , , , och . Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr. Ju 97/3472). Remissinstanserna har inte haft någon erinran mot det remitterade lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: De nuvarande inskrivningsmyndigheterna fungerar, i likhet med vad många remissinstanser har påpekat, väl och medborgarna erbjuds en god service i såväl inskrivningsfrågor som juridiska frågor med viss anknytning till inskrivningsärenden. Den genomförda datoriseringen av inskrivningsmyndigheterna och en allmän effektivisering av verksamheten har emellertid inneburit att det vid de allra flesta tingsrätterna inte finns arbetsunderlag för mer än en årsarbetskraft vid inskrivnings-myndigheten. En så liten organisation är sårbar och inte tillräckligt kostnadseffektiv. Beräk-ningar av ärendemängder vid några av de större inskrivningsmyndigheterna ger vid handen att verksamheten i större enheter kan effektiviseras ytterligare. Merparten av arbetet vid inskrivningsmyndigheterna utförs av domstolssekreterare och om det uppkommer frågor som kräver juridisk sakkunskap bistår i första hand tingsnotarier och i undantagsfall domare med dessa kunskaper. Det som talar för en överföring till och de statliga lantmäterimyndigheterna är främst samordningen med fastighetsbildning och fastighetsregistrering. En förändrad organisation ställer dock krav på att verksamheten fungerar väl redan från , eftersom inskrivningsverksamheten har en stor betydelse för kreditgivningen. En förändring inom tingsrättsorganisationen kan ske successivt utan att medborgarna drabbas av försämrad service. I den nuvarande verksamheten finns tillgång till erforderlig handläggar- och juristkompetens. Vid en överföring till lantmäteriorganisationen kan inte den juridiska kompetensen i tingsrätterna tas tillvara och det juriststöd som fordras i den av förordade organisationen kan vara svårt att dimensionera. En avvägning av de skäl som legat till grund för förslag och de synpunkter som förts fram av remissinstanserna leder regeringen till slutsatsen att inskrivningsmyndigheterna även framöver bör knytas till tingsrätterna. Det är dock självklart att i olika former tillvarata utvecklings- samordnings- och rationaliseringsfördelar med fastighetsbildningen och fastighetsregistreringen. I den nya organisationen bör ges centralmyndighetsfunktioner för inskrivningsmyndigheterna. Dessa funktioner kommer att göra en tydligare styrning möjlig av verksamheten. *Vid hur många tingsrätter bör det bedrivas inskrivningsverksamhet ? I princip kan all inskrivningsverksamhet, på motsvarande sätt som t.ex. bolagsregistret och sjöfartsregistret, utföras vid en tingsrätt i landet, eftersom det är fråga om ADB-baserad registreringsverksamhet. En sådan organisation skulle dock få svårt att locka över tillräckligt många av medarbetarna från de nuvarande inskrivnings-myndigheterna. Länsvisa inskrivningsmyndigheter skulle å andra sidan i många län bara bestå av 4 - 5 anställda och därigenom inte heller vara ett tillräckligt uthålligt och bra alternativ. Om i stället en inskrivningsmyndighet placeras i varje hovrättsområde så kommer det att bli myndigheter med mellan 15-30 anställda. En sådan organisation har goda förutsättningar att bli en stimulerande arbetsplats för de anställda och vara en uthållig och kostnadseffektiv organisation för den avsedda verksamheten . De framtida inskrivningsmyndigheterna bör placeras vid tingsrätter utanför storstäderna. Det finns lika goda förutsättningar att bedriva inskrivningsverksamhet vid en mindre tingsrätt som vid en stor tingsrätt. Det är mindre kostsamt med lokaler utanför de större städerna och det är sannolikt lättare att rekrytera personal vid orter där arbetsmarknaden inte är lika god som i tillväxtregioner. Det finns också goda skäl att ta regionala- och sysselsättningshänsyn vid lokaliseringen. Regeringen har därför för avsikt att ta också sådana hänsyn vid placeringen av inskrivnings- myndigheterna. Regeringen avser att placera inskrivningsmyndigheterna vid tingsrätterna i , , , , , och . *Konsekvenser för personalen Den föreslagna organisationen kommer att innebära att behovet av personal minskar. För tingsnotarierna kommer förändringen att medföra att ökad tid kan ägnas åt kärnverksamheten att bereda mål för avgörande, göra rättsutredningar och skriva förslag till dom. tjänstgör notarierna endast i begränsad omfattning vid inskrivningsmyndigheten. Endast drygt 20 årsarbetskrafter notarier tas i anspråk för dagens verksamhet. Avsikten är att verksamheten skall vara överförd till de nya myndigheterna . *Den framtida bouppteckningshanteringen Regeringens förslag: Bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen.