prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma i dessa frågor i samband med budgetpropositionen . Statens kostnader för assistansersättningen beräknas för och framöver att öka kraftigt. Regeringen bedömer därför att ytter- ligare medel behöver tillföras anslaget så att det ökade behovet skall kunna tillgodoses. Rege- ringen avser också att i en särskild proposition återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning skall ha rätt till denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunna pre- sentera en proposition så att ikraftträdandet kan ske . Regeringen avser vidare att tillföra tandvården och . Utgiftsområdet beräknas öka med 2001 till följd av att prognosen visar att anslaget Ersättning till vissa steriliserade kommer att överskridas. Vidare beräknas utgiftsområdet tillföras för att bidra till att täcka Statens institutionsstyrelses kostnads- ökning, eftersom fler än beräknat döms till sluten ungdomsvård. Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 88 477 92 470 97 168 100 075 102 610 104 612 Utgiftsområdet omfattar två verksamhets- områden; ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt kostnader för socialförsäkrings- administrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Social- försäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa utges i form av dagersättningar, t.ex. sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension samt handikappersättning. ingår även utgifterna för ATP i form av förtidspension, arbetsskadeersättningar, kostnader för syssel- sättning av vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppsskador. Den sistnämnda ersättningen omfattar det statliga personskade- skyddet i de fall skadan har inträffat under militär verksamhet. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser förmåner vid ohälsa och avser socialförsäkrings- administrationen. Utvecklingen har inneburit en fortsatt ökning av sjukfrånvaron. Antalet ersatta nettodagar () ökade . Medelersättningen för sjukskrivna ökade under , vilket är en större ökning än den genomsnittliga timlöne- ökningen. Det beror sannolikt på att det har blivit fler personer med högre inkomster bland gruppen sjukskrivna jämfört . På grund av den ökade sjukfrånvaron kommer utgifterna för sjukförsäkringen även 2000 att öka i förhållande till tidigare beräknade utgifter och därmed överskrida anslagna medel. Regeringens bedömning är att utgifterna för sjukpenning 2000 kommer att uppgå till . Prognosen bygger på ett antagande om att antalet ersatta nettodagar kommer att öka i en något långsammare takt än . En tendens till en avtagande ökningstakt är synbar 2000. Prognosen utgår vidare från att medelersättningen ökar i samma takt som . 2003 är prognosen mycket osäker. Som beskrivs nedan är tre olika ut- redningar verksamma inom området. De skall lämna delbetänkanden . Regeländringar utifrån utredningsförslagen kan träda i kraft tidigast . Dessa om- ständigheter har påverkat regeringens prognos. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44) arbetar med att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliterings- processen. Utredningen skall bl.a. klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet samt behandla frågor som rör hur drivkrafter i rehabiliteringsarbetet kan förstärkas. Slut- betänkande skall lämnas . Utredningen om sjukförsäkringen (dir. 1999:54, dir. 1999:82) skall fördjupa analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden. Utredningen skall bl.a. peka på vilka faktorer som direkt och indirekt är avgörande för sjukpenning- försäkringens kostnadsutveckling. Vidare skall utredningen analysera hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna. Slutligen skall man lämna förslag till konkreta åtgärder för att minska sjukfrånvaron och för att minska ut- gifterna. Utredningen skall lämna ett del- betänkande och ett slutbetänkande . pågår vidare ett arbete med att reformera beräkningen av förtids- pension. Arbetet är en nödvändig följd av det reformerade ålderspensionssystemet och bedrivs i enlighet med av godkända riktlinjer (prop. 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m.). I propositionen föreslog regeringen bl.a. vissa riktlinjer för utformningen av reglerna för medicinskt grundad arbetsoförmåga. Avsikten är att lämna ett förslag om ersättning vid långvarig arbetsoförmåga i en särskild promemoria . Regeringen ser med oro på utvecklingen inom utgiftsområdet, framför allt när det gäller antalet sjukskrivna och de effekter detta kan få på ut- vecklingen inom förtidspensionsområdet. Denna oro är stark inte minst mot bakgrund av att en åldrande befolkning kommer att innebära en stor utmaning för välfärdssystemen , men också utifrån den enskildes situation. Det är av största vikt att arbetsförhållanden och arbets- miljö inte ger upphov till sjukdom eller arbets- skada. Regeringen har därför för avsikt att, under , tillsätta en arbetsgrupp som dels skall bereda resultaten från de utredningar som kommer att färdigställas , dels utarbeta en handlingsplan för hela ohälso- området. Syftet med arbetet är att bryta den negativa utvecklingen. Utgångspunkten för arbetet kommer bl.a. att vara att minska sjukfrånvaron från arbetslivet. Arbetsgruppen kommer att rapportera direkt till statsråden för Social-, Närings- och Finansdepartementen. Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 34 450 33 619 33 356 34 164 33 746 33 386 Utgiftsområdet omfattar dels folkpension för de ålderspensionärer som saknar allmän tilläggs- pension (ATP), dels pensionstillskott (PTS) i form av ålderspension. Vidare ingår såväl ATP som folkpension i form av efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till ca . Därav svarar ålderspension för ca , efterlevandepension till vuxna för ca samt bostadstillägg till pensionärer för ca . Jämfört med 2000 beräknas ålderspensions- utgifterna inom utgiftsområdet och framöver minska något, främst på grund av att andelen pensionärer med ATP ökar och att färre pensionärer därmed är berättigade till pensions- tillskott. De höjda genomsnittliga ATP-nivåerna har dock den omvända effekten på efterlevande- pensionerna till vuxna vilket innebär att utgifterna för detta anslag förväntas öka fram- över. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med ca för insatser för pensionärer med låga inkomster. I samband med beslut angående Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop. 1998/99:106, rskr. 1998/99:201) höjdes pensionstillskottet för att pensionärer som uppbär pensionstillskott skulle kompenseras för de förändringar av läke- medelsförmånen som genomfördes vid samma tillfälle. Det beslutades då att höjningen skulle vara tidsbegränsad och att pensionstillskottet skall återgå till den ordinarie nivån. Regeringen avser att i en proposition föreslå att höjningen av pensionstillskottet permanentas. Förslaget påverkar även utgifts- område 10. Regeringen avser vidare att föreslå för- ändringar vad gäller bostadstillägget till pension- ärer (BTP). ersätter bostadstillägget bo- endekostnader mellan och av kostnaden. Regeringen avser att i budget- propositionen föreslå att den undre gränsen vid slopas och att den övre gränsen höjs . De föreslagna förändringarna innebär således att bostadstillägget ersätter av hela boendekostnaden . För de allra flesta pensionärer med bostadstillägg skulle för- ändringarna innebära höjd ersättning med mellan och . Utöver det ordinarie bostadstillägget finns ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Denna förmån är utformad så att pensionären är garanterad skälig levnadsnivå efter betald boendekostnad . Regeringen har för avsikt att i budgetpropo- sitionen föreslå att gränsen för skälig levnadsnivå i systemet höjs med 6 procent- enheter från av prisbasbeloppet samt att den övre hyresgränsen höjs till . För en pensionär med SBTP skulle förändringen innebära höjd ersättning med mellan och . Utgiftsområdet beräknas också tillföras för åtgärder inom änkepensionen. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag till regeländringar. Vidare kommer utgiftsområdet att påverkas av de förändringar som regeringen föreslår i propositionen 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd för barn samt de förändringar som regeringen avser att föreslå i en proposition om övergångsvis garantipension . Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med en redovisning av utgiftseffekterna av dessa förslag. I samband med att beslutet togs att införa ett nytt ålderspensionssystem, beslutades även att delpensionen skall avvecklas. I och med att ålderspension enligt de nya reglerna börjar utbetalas kommer inga nya delpensioner att beviljas från och med detta år. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 41 175 44 756 44 589 48 172 49 639 50 400 Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till . Stödet utgörs av allmänna barnbidrag , föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning , underhållsstöd , bidrag till kostnader för internationella adoptioner , folkpension och ATP i form av barnpension , vårdbidrag för funktionshindrade barn och pensionsrätt för barnår . Regeringen avser att föreslå att barnbidraget höjs med per barn och månad . Flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra en analys av de samlade effekterna av de allmänna barnbidragen, under- hållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljer. Syftet med analysen är att undersöka vilka möjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken, med bibehållen eller ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet, på ett mer effektivt sätt stödja barnfamiljerna. Förslag skall kunna presenteras i budgetpropositionen . Förslag till utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet skall kunna lämnas i budgetpropositionen . Regeringen avser att förlänga föräldra- försäkringen till sammanlagt varav med sjukpenninggrundande inkomst. Inom ramen för den förlängda föräldra- försäkringen kommer sammanlagt med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning- grundande inkomst att vara reserverade för mamman respektive pappan. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 35 448 30 573 30 792 27 447 27 418 27 424 Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbets- löshetsersättning och lönegarantiersättning. I huvudsak avser utgifterna inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning samt grundbelopp. Ut- över detta avser utgifterna även utbetalning av ersättning till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav ca utgörs av bidrag till arbetslöshetsersättning och ca utgörs av bidrag till lönegaranti- ersättning. Arbetslöshetsförsäkringen har en betydelsefull roll för arbetsmarknadens funktionssätt. En översyn av arbetslöshetsförsäkringen har genom- förts (Ds 1999:58 Kontrakt för arbete Rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen). Översynen har visat att systemets legitimitet ifrågasätts från flera håll. Tillämpningen av reglerna har visat sig skilja sig åt mellan olika arbetslöshetskassor och olika arbetsförmedlingar, vilket är otillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Arbetslöshets- försäkringens roll som omställningsförsäkring skall stärkas. Detta har regeringen aviserat tillsammans med förslag som pre- senterats vad gäller införandet av en aktivitets- garanti (prop. 1999/2000:98). Regeringen avser att återkomma till senare i vår med förslag till ändringar i reglerna för arbetslöshetsförsäkringen. Syftet är att försäkringen skall präglas av aktivitet och att en större tydlighet i reglerna skall skapas. Där- igenom uppnås en större rättssäkerhet i till- ämpningen. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 48 796 46 130 44 729 45 555 45 948 46 540 Utgiftsområdet omfattar till största delen arbetsmarknadspolitiska program, Arbets- marknadsverkets förvaltningskostnader och arbetslivsfrågor samt Europeiska socialfonden. Vidare ingår tillsynsmyndigheter, diskrimi- neringsmyndigheter och forskningsmyndigheter inom arbetslivsområdet, Arbetsdomstolen, ering, vissa andra myndigheter samt de av staten helägda bolagen . I utgiftsområdet ingår även utgifter för jäm- ställdhetspolitiska åtgärder samt statliga arbets- givarfrågor. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav utgifterna för arbetsmarknad svarar för ca , arbetsliv och jämställdhet ca och statlig arbetsgivar- politik ca . Arbetsmarknadspolitiken skall enligt rege- ringen anpassas till de nya förutsättningar som kommer att gälla . Arbetslös- hetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen skall på ett bättre sätt kunna bidra till fortsatt hög ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Vidare fortsätter arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen har presenterat förslag till en reformerad arbetsmarknadspolitik som innebär en tydligare prioritering av effektiv plats- förmedling och insatser för de mest utsatta grupperna (prop. 1999/2000:98). I propositionen har regeringen föreslagit bl.a. en aktivitetsgaranti som innebär att personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna kan anvisas heltids- aktiviteter som skall öka deras möjlighet att få ett reguljärt arbete. Inom ramen för aktivitets- garantin skall de arbetslösa erbjudas arbete, praktik eller utbildning. Propositionen innehåller även ett förslag om ett särskilt anställningsstöd för äldre arbetslösa som varit arbetslösa . Reformen är också anpassad till de förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen som regeringen avser att föreslå senare i vår. Personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program och inte har kvalificerat sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen får per dag. Regeringen avser att återkomma till med förslag om en höjning av denna nivå. Under utgiftsområdet beräknas 2001, 2002 och 2003 avsättas för att finansiera höjningen. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att Arbetsmarknads verket även får använda för tillfälliga personalförstärkningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av detta belopp skall användas för att särskilt stärka ställningen på arbets- marknaden för personer med utländsk bakgrund. Regeringen beräknar 2001-2003 för insatser för att öka arbets- kraftsdeltagandet bland invandrare. Medlen bör enligt regeringens bedömning tills vidare ligga under utgiftsområde 8. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till hur dessa medel skall fördelas. Anställningsstödet har visat sig vara en verkningsfull åtgärd för de mest utsatta grupperna och regeringen föreslår därför på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår att det förstärkta anställningsstödet skall förbättras för personer som varit arbetslösa eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Arbetshandikappades ställning på arbets- marknaden måste stärkas. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen föreslå att anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappade förstärks med och ytterligare . Inom utgiftsområdet kommer sammanlagt att omfördelas för att användas inom ramen för det nationella IT-infrastrukturprogrammet. har bifallit regeringens förslag i propositionen Lönebildning för full sysselsättning (prop. 1999/2000:32). En ny myndighet, , kommer därför att inrättas. Den skall ha i uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Regeringen bedömer med anledning av den kraftiga ökningen av arbetssjukdomar att tillsynsverksamheten på det arbets- organisatoriska området behöver förstärkas. Dessa problem måste angripas långsiktigt. Rege- ringen avser därför att i budgetpropositionen föreslå att anslaget till förstärks med . Ökningen är avsedd för metod- och kompetensutveckling. Utgiftsområde 15: Studiestöd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 19 676 20 981 18 703 21 860 24 591 24 530 Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för finansiering av studier på gymnasienivå, vuxen- studier samt högskola. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav avser studiehjälp till gymnasieungdomar, avser vuxenstudiestöd och avser studiemedel. beslöt att ett reformerat studiestödssystem skall införas . Medel har beräknats för detta ändamål under utgiftsområdet . I beräkningen ingår även medel för pensionsrätt för studier och för ett högre fribelopp. Regeringen beräknar att ligger kvar på i stort oförändrad nivå fram till femårs- periodens slut . Regeringen avser att i en kommande proposition lämna förslag om vuxen- utbildningens och vuxenstudiestödets fortsatta inriktning och dimensionering efter kunskaps- lyftsperioden. I avvaktan på denna proposition beräknas medel om ca för ett fortsatt vuxenstudiestöd . Utgifterna för vuxenstudiestöden har be- räknats utifrån en förväntad förbrukning, vilket innebär att dessa 2001 blir ca lägre jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 29 149 32 573 32 249 34 745 39 683 40 734 Utgiftsområdet omfattar barnomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom ansvarsområde. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav avser förskola, skola och vuxenutbildning, avser utbildning och forskning vid universitet och högskolor samt avser forskning. Ett stegvis införande av allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen påbörjas . ges barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. införs en maxtaxa i barnomsorgen. Högsta avgiften i förskolan skall vara för det första barnet, för det andra och för tredje barnet. För ytterligare barn betalas ingen avgift. Upp till detta tak skall avgiften vara maximalt av hushållets inkomst för första barnet och för därpå följande barn. Rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon införs . En allmän förskola för 4- och 5-åringar införs från . beräknas för åtgärder som förbättrar kvaliteten i barnomsorgen. beräknar regeringen att avsätts, vilket motsvarar en fullt utbyggd reform. En framgångsrik inlärning av basfärdigheter som läsning, skrivning och matematik är fundamental för den fortsatta skolgången. För vissa av eleverna i finns behov av omfattande stöd för att uppfylla dessa mål. har t.ex. specialundervisningen minskat och många skolor saknar nu lärare med specialpedagogisk utbildning. Det finns behov av insatser för att stimulera en ökad måluppfyllelse. Regeringen beräknar därför för särskilda utvecklingsinsatser . Regeringen prioriterar insatser för att stärka gymnasieskolans möjligheter att höja kvaliteten i utbildningen och nå målen. Den garanterade undervisningstiden spelar en viktig roll för att förbättra resultaten; i synnerhet för program med yrkesämnen. Regeringen avser att åter- komma med ett förslag om utökad under- visningstid för samtliga program i gymnasie- skolan i budgetpropositionen . För elever i specialskolan ska hemkommunen betala ersättning till staten för vissa kostnader. Avgiften ska höjas från till per elev och läsår. Enligt den s.k. finansieringsprincipen ska kommunerna kompenseras för detta. Regeringen anser att anslaget till specialskolorna bör netto- budgeteras och specialskolorna således bör få disponera ersättningen från hemkommunen. Regeringen avser återkomma till frågan i budget- propositionen . inleddes den femåriga satsningen på vuxenutbildning, . har omfattningen av legat på planerad nivå, vilket innebär att ca 100 000 årsstudieplatser har nyttjats av uppskattningsvis 150 000 personer, som därigenom fått möjlighet att stärka sin kompetens och sin ställning på arbetsmarknaden. Regeringen beräknar att ligger kvar på i stort oförändrad nivå fram till och med . Regeringen avser att i en kommande proposition lämna förslag om vuxenutbildningens fortsatta inriktning och dimensionering efter kunskaps- lyftsperioden. I avvaktan på denna proposition beräknas medel för ca 46 000 platser . Därutöver beräknas medel på oförändrad nivå motsvarande 12 000 platser i den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. En väl fungerande studiestödsadministration prioriteras högt av regeringen. Regeringen anmälde i budgetpropositionen osäkerhet om det framtida anslagsbehovet för (). Rege- ringen föreslår i denna proposition att CSN ges ett resurstillskott motsvarande ca 2003. Resurstillskottet föreslås ske dels i form av att CSN:s anslag ökas med genom en omfördelning inom utgiftsområdet, dels att CSN skall få disponera de avgiftsintäkter som tas ut för uppläggning av lån och som redovisas mot inkomsttitel. Dessa intäkter beräknas uppgå till ca på årsbasis. Regeringen avser att föreslå en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor. har för detta ändamål beräknats (inklusive studie- stöd). Regeringen avser att senare återkomma till fördelningen av de nya högskoleplatserna. 1999/2000:81 Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinaniering, lämnas förslag som kommer att innebära om- fördelning av medel på statsbudgeten. Rege- ringen avser att återkomma i budgetpropo- sitionen med en närmare redovisning av konsekvenserna på anslags- och eventuellt utgiftsområdesnivå. Efter förslag ekonomiska vårpropo- sition har beslutat om en förstärkning av anslagen för grundforskning och forskar- utbildning inom utgiftsområdet med 2000 och ytterligare 2001 samt ytterligare 2002. Regeringen beräknar i föreliggande proposition en ytterligare förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning med . Regeringen kommer i bl.a. den forskningspolitiska propositionen och i budget- propositionen att lämna förslag till inriktning och fördelning av den del av resurserna som ännu inte fördelats samt av resurserna . Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1999 2000 2000 2001 2002 2003 7 554 7 570 7 638 7 711 7 909 8 109 Utgiftsområdet omfattar frågor om teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter, bild och form, konsthantverk, ersättningar och bidrag till konstnärer, film, arkiv, kulturmiljö, arkitektur, formgivning och design, museer och utställningar, vissa medier (se vidare utgifts- område 1), forskning inom kultur- och medie- området samt stöd till trossamfund. Vidare omfattar utgiftsområdet folkbildningen, dvs. bidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen samt vissa handikappåtgärder. Utgiftsområdet omfattar slutligen ungdoms-, folkrörelse-, frilufts- och idrottsfrågor. uppgår de totala anslagen för utgiftsområdet enligt statsbudgeten till . Statens insatser för att förbättra konstnärernas villkor är en prioriterad del av kulturpolitiken. Målet är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Åtgärderna inriktas på att stimulera den konstnärliga arbetsmarknaden. I enlighet med regeringens förslag i propositionen Konst- närernas villkor 1999 (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) tillfördes utgiftsområdet till för att genomföra flera olika stödinsatser riktade till konstnärer.