prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Verksamhetsområdet omfattar också de insatser som gör avseende godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer m.m. 37.2 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 77 69 71 70 71 72 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har resursmässigt i mycket stor utsträckning prioriterat tillämpning av konkurrenslagen, vilket ligger i linje med föregående år. har också minskat handläggningstiderna och således klarat tidsmålen som är stipulerade i regleringsbrevet. har lagt stor vikt vid den systematiska uppsökande verksamheten. och har bedrivit sin verksamhet inom de ekonomiska ramar som har angivits. Förändringar Regeringen beslutade om en förlängning av förordningar om gruppundantag för franchiseavtal till utgång av samt att gruppundantaget för kedjor för detaljhandeln förlängdes att gälla . (SOU 1998:98) lämnade förslag till ändringar gällande prövningen av företagsförvärv, som i huvudsak tillstyrktes av . Regeringen överlämnade en proposition (1998/99:144) till . Ändringen avser företagskoncentrationer som är ett bredare begrepp än företagsförvärv och innebär en anpassning till EG-rätten. Även förhandskontakter med inför planerade förvärv skall bli vanligare, vilket förutsätter ett starkare sekretesskydd . slutförde den IT-satsning som initierades 1997 och som innebar att ett nytt ärendehanteringssystem introducerades. Systemet används som ett verktyg för uppföljning av verksamheten och för att underlätta ärendehandläggningen. Genom uppkoppling mot Internet ökar åtkomstmöjligheten för allmänheten till diarium, beslut och övrig produktion. Inom konkurrensrättens område har Europeiska Kommissionen inlett ett arbete med att se över tillämningen av . Inriktningen är att förenkla reglerna för prövning och att överföra en stor del av tillämpningen till medlemsstaterna. Regeringen avser att lägga en proposition om konkurrenspolitikens inriktning. Mål Ett viktigt mål för regeringens konkurrenspolitik är att främja väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Något gemensamt mål för , länsstyrelserna och insatser utformades inte för . Av bl.a. detta skäl har inte heller någon sammanhållen och entydig effektbedömning av de olika prestationer av myndigheter gjorts. En samlad redogörelse av de viktigaste insatserna lämnas dock nedan tillsammans med regeringens bedömningar av resultaten av de olika verksamheterna. Med hänsyn till verksamheternas skilda karaktär bedömer regeringen att det även i fortsättningen är lämpligt att ha olika mål för och . Prioriteringar En högt ställd prioritering för är att skapa verksamhetsformer för tillsyn i form av egna initiativ och uppföljning av tidigare fattade beslut. 37.3 Resultatbedömning 37.3.1 Tillståndet och utveckling inom området En väl fungerande konkurrens stimulerar nytänkande och bidrar till att utveckla nya produkter till nytta för konsumenterna. Detta ökar i sin tur produktiviteten och dämpar prisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed alltid en viktig uppgift att fylla inom ramen för näringspolitiken och i ett samhällsekonomiskt perspektiv för att främja tillväxt och sysselsättning. För att motverka riskerna för överhettning i ekonomin ökar vidare behovet av effektiva konkurrensförhållande som i sin tur verkar återhållande på riskerna för en inflationsdrivande kostnads- och prisspiral. Konkurrensen har stärkts genom bl.a. medlemskap i . kännetecknas emellertid den svenska marknaden av fåtalskonkurrens och konkurrensbegränsningar på flera marknader liksom av särregler som hindrar en effektiv konkurrens. Den offentliga sektorns näringsverksamhet är ibland fortsatt konkurrensbegränsande främst i förhållande till små företag i den privata sektorn. Ökade insatser behövs därför för att stärka konkurrensen. En konkurrenspolitisk proposition beräknas presenteras för . Som ett led i det arbetet har regeringen uppdragit åt och Statskontoret att närmare analysera hur konkurrensförhållandena utvecklats både i den privata och den offentliga sektorn, och bl.a. undersöka vilka effekter EU-medlemskapet och den ökade internationaliseringen haft för konkurrensen i . Uppdragen skall för slutredovisas och för Statskontoret delredovisas samt slutredovisas och åtföljas av förslag som ytterligare kan bidra till en effektiv konkurrens. har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor till nytta för konsumenterna. Det viktigaste instrumentet som står till verkets förfogande i denna uppgift utgörs av konkurrenslagstiftningen. Störst betydelse har tillämpningen av konkurrenslag, vilken liksom bygger på en förbudsprincip. Konkurrenslagen har varit i kraft och har handlagt ca 4 700 ärenden. Ett mål för har varit att öka andelen egna initiativ inom områden där det finns indikationer på bristande konkurrens samt uppföljning av tidigare fattade beslut, vilket också har genomfört. Ambitionen är dock att denna andel skall öka ytterligare. har lagt stor vikt vid den systematiska uppsökande tillsynen. Denna satsning kommer att fortsätta . 37.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området har resursmässigt prioriterat tillämpningen av konkurrenslagstiftningen som har svarat för av verkets resurser. Utöver lagtillämpningsarbetet har lagt ned resurser på att ge förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor, samt öka kunskapen om konkurrensreglerna. Dessutom har stöd beviljats till ett antal forskningsprojekt inom konkurrensområdet. Länsstyrelserna har främjat konkurrensen inom respektive län genom att konkurrensaspekten har beaktats inom deras verksamhetsområde. har prioriterat den systematiskt uppsökande tillsynen, där yttligare en medarbetare har rekryterats. 37.3.3 Effekter av de statliga insatserna Konkurrenspolitiken utgör ett viktigt instrument för att uppnå en väl fungerande marknadsekonomi och ett ökat omvandlingstryck. Att isolerat urskilja effekterna av en konkurrenslagstillämpning eller en konkurrenspolitiks påverkan på en marknadsekonomi låter sig dock inte göras, då en mängd andra omvärldsfaktorer inverkar på strukturer och förhållanden. En bedömning av effekterna av de statliga insatserna på konkurrensområdet bör för del ha sin utgångspunkt i att myndigheten genom tillämpning av lagstiftning, men också genom sina övriga insatser, kan ge företag och andra aktörer vägledning för sitt agerande på marknaden så att överträdelser av konkurrensreglerna kan undvikas. Med utgångspunkt för de verksamhetsmål som satts upp för bedömer regeringen att verket fullgjort uppgiften att ge företag och andra aktörer värdefull vägledning för agerandet på marknaden. Tillämpningen av konkurrenslagen har inneburit att konkurrensbegränsade avtal och beteenden har kunnat motverkas och undanröjas inom olika sektorer i ekonomin. Det har skett genom att verket i ett antal fall utnyttjat de sanktionsmöjligheter som konkurrenslagen medger, men också genom att företag i samband med verkets handläggning valt att ändra sina avtal så att konkurrensbegränsningar försvunnit eller så att de positiva effekterna av samverkan kommit att överväga. har också klarat uppsatta mål för handläggningstiderna för sina ärenden, samt ökat andelen egna initiativ och uppföljning. Länsstyrelserna konkurrensfrämjande arbete har utvecklats i en positiv riktning, dock med varierande kvalitet, omfattning av arbetet och begränsade resurser. Ett flertal länsstyrelser har bl.a. redovisat förslag på regelförändringar som kan främja konkurrensen. verksamhet har bidragit till att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende revisorer samt att den revisionsverksamhet som bedrivs är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. 37.3.4 Slutsatser De mål som regeringen har ställt upp för har uppfyllts och regeringen gör den bedömning att verket har på ett tillfredsställande sätt förbättrat förutsättningarna för en väl fungerande konkurrens till nytta för konsumenten. har bidragit till att uppfylla de effektmål som regeringen angett och har genomfört en effektiv tillsyn av revisorsverksamheten. 37.4 Revisionens iakttagelser har inte framfört några invändningar i revisionsberättelsen för eller . 37.5 Anslag C1 Tabell 37.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 65 865 2000 Förslag 63 529 2001 Beräknat 64 484 1 2002 Beräknat 65 485 2 1Motsvarar 63 529 tkr prisnivå. 2Motsvarar 63 529 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och har 116 anställda. Anslagssparandet har ackumulerats under en följd av år och beräknas vara förbrukat under innevarande budgetår. Regeringen föreslår att ytterligare medel anvisas för ändamålet på tilläggsbudget för . Regeringens överväganden Resultatinformation De redovisningskrav som ställts upp för fokuserar på prestationsnära effekter som kan iakttas på marknaden i form av undanröjda konkurrensbegränsningar. För att möjliggöra en bedömning huruvida uppnår sina mål genomför verket en återkommande intressentundersökning som spelar en viktig roll för att följa upp arbetet och ge indikationer på förbättringar som måste vidtas i fråga om bl.a. effektiviteten i handläggningen, servicenivån och resultaten av verkets informationsinsatser. prioriterar i sin verksamhet den verksamhetsgren som gäller konkurrenslagstillämpningen, där större delen av verkets resurser () går åt. Då verket uppfyller de i regleringsbrevet uppställda målen för ärendehandläggning, ökar utrymmet för att ta egna initiativ och uppföljning av tidigare fattade beslut vad gäller misstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Detta mål avspeglar sig också i regleringsbrevet . I verksamhetsgrenen ingår även att ge vägledning och spelregler för en effektiv konkurrens samt motverka skadliga konkurrensbegränsningar på ett aktivt sätt. Givet den återkommande intressentundersökningen, som möjliggör en mätning över tiden och där det således är möjligt att följa trender, har lyckats bra med att ge vägledning till intressenter. Trenden har varit stabil vilket kan tas till intäkt att de positiva resultaten från undersökningen väger över. Verket har lagt ner av sina resurser på förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor. Detta innebär att har tagit fram skrivelser, rapporter och yttranden i en rad sammanhang bl.a. för att ge underlag för åtgärder för bättre fungerande marknader till nytta för konsumenterna. Vad gäller konkurrenssnedvridningar mellan offentlig och privat sektor - som inte hanteras av enligt konkurrenslagen - bör arbetet mellan Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor (dir. 1997:145) komma att leda till en starkare samsyn mellan offentlig och privat sektor om spelregler på området. Rådet skall fortlöpande samråda bl.a. med . När det gäller att öka kunskapen om konkurrensreglerna bland verkets viktigaste intressenter har lagt ner av sina resurser på detta område. Verket fick en hemsida på Internet vilket möjliggör för verket i större utsträckning att sprida kunskap om , ge information om konkurrensregler och de beslut som verket fattar etc. Dock indikerade den senaste intressentundersökningen att kunskapen om konkurrenslagen har minskat något jämfört med föregående år, undantaget kommuner och landsting. Andelen intressenter som har en medelgod till hög kunskap om lagen ligger på nivån . Åtgärder för att öka denna andel har vidtagits i bl.a. regleringsbrev. En ny generaldirektör tillträdde för . Slutsatser Regeringen anser att huvudinriktningen av verksamhet skall behållas oförändrad för . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 709 tkr. Tabell 7.3 Beräkning av anslaget Anslag 1999 62 465 Pris- och löneomräkning 355 Justering av 709 Förslag 2000 63 529 C2 Konkurrensforskning Tabell 37.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 408 2000 Förslag 6 067 2001 Beräknat 6 186 2002 Beräknat 6 316 disponerar medel under anslaget för att främja och stödja forskning inom konkurrensområdet, främst inom disciplinerna nationalekonomi, juridik och företagsekonomi. Verksamheten syftar bl.a. till att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv. Verksamhetsmålet för stödet till forskningen är formulerat så att prioritet skall ges sådana forskningsprojekt som är av betydelse för myndighetens verksamhet. En mindre del av medlen används bl.a. för seminarier och konferenser. De ovan redovisade beloppen avseende utfall respektive anslagssparande samt utgiftsprognos avser endast resultatet med hänsyn till faktiskt utbetalade belopp. Här ingår således inte sådana belopp som bundits upp i samband med stöd till fleråriga projekt där avrapportering och utbetalning sker i ett senare skede. Regeringen förstärkte anslaget med sammanlagt till , då forskningen anses ha ett stort värde för både och en mängd andra aktörer. Anslagssparandet kommer också att belastas med vissa förberedelsekostnader för den Nordiska konferensen, som går av stapeln i . Anslagssparandet kommer således att förbrukas under innevarande budgetår och det kommande. Regeringens övervägande Resultatinformation Från starten /94 till och med har totalt 60 forskningsprojekt erhållit stöd. Verksamheten har bedrivits med stöd av det till knutna Rådet för konkurrensfrågor. Användningen av forskningsmedlen har redovisats till regeringen i särskild ordning. Slutsatser Den forskningsfrämjande verksamheten har bidragit till ett ökat intresse för forskningsområdet. Verksamheten har också betydelse för arbete på såväl kort som lång sikt bl.a. i arbetet med egen kompetensutveckling och genom att kontaktytor bildas till den akademiska världen. Forskningsresultaten berör till stor del viktiga och aktuella frågor vilket även är värdefullt i regeringens och andra aktörers arbete. Regeringen anser att inriktningen av konkurrensforskningen skall behållas oförändrad. Tabell 7.5 Beräkning av anslaget Anslag 1999 6 011 Pris- och löneomräkning 56 Förslag 2000 6 067 37.6 Övrig statlig verksamhet har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer, samt registrering av revisionsbolag och att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet. Nämnden skall följa den internationella utvecklingen inom revisorsområdet. Verksamheten skall leda till att samhällets behov av kvalificerade och oberoende revisorer tillgodoses samt att den verksamhet de bedriver är av hög kvalité och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall nämnden upprätthålla förtroendet för revisorernas verksamhet och för auktorisationssystemet. Det är viktigt att uppmärksammar och ur systemet utesluter de revisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigt eller av andra skäl är direkt olämpliga att utöva yrket. Vid utförandet av tillsynsuppgiften skall nämnden lägga stor vikt vid egna initiativ. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den systematiska uppsökande tillsynen (SUT). Regeringens överväganden uppfyllde i all väsentlighet de verksamhetsmål som regeringen angett i regleringsbrevet . Resultatet bedöms som bra. I de fall målen inte uppnåtts har tydliga förklaringar till detta angivits. Stor vikt har lagts vid den systematiska uppsökande tillsynen. Ytterligare en medarbetare har rekryterats för ändamålet. Satsningen fortsätter och . Verksamhetsgrenen examinationsverksamhet går med stort underskott då det inte är obligatoriskt att avlägga examinationsprov. kan godkännande och auktorisation sökas enligt övergångsbestämmelser. Kostnaderna för att anordna examinationsproven är mycket höga medan intäkterna från de som avlägger proven är små. blir det obligatoriskt att göra proven för att erhålla godkännande och auktorisation och då beräknas intäkterna för verksamheten öka. revisorer har beslutat att granska verksamhet. Granskningen görs inte med anledning av att det framkommit några brister i nämndens verksamhet utan främst för att på ett övergripande plan se om statsmakternas intentioner med myndigheten är uppfyllda. En granskningsrapport beräknas vara färdig . Budget för avgiftsbelagd verksamhet verksamhet är helt avgiftsfinansierad. översteg intäkterna kostnaderna med . beräknas intäkterna uppgå till medan kostnaderna beräknas uppgå till . beräknas kostnaderna överstiga intäkterna med . Tabell 7.6 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 11 276 11 084 192 Prognos 1999 11 120 12 010 -890 Budget 2000 12 075 13 079 -1 004 Slutsatser Det ackumulerade överskottet var . Eftersom fortsatt stort underskott kommer att uppkomma inom examinationsverksamheten beräknas överskottet att behöva tas i anspråk för att nämnden skall kunna uppnå de av regeringen uppställda målen för de olika verksamhetsområdena. Länsstyrelsernas konkurrensbefrämjande arbete Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1993:173) främja konkurrensen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärksamma regleringar som hindrar effektiv konkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med , redovisa förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor. För har två mål angetts för länsstyrelsernas konkurrensfrämjande verksamhet. Enligt det ena målet skall länsstyrelserna var för sig och tillsammans samverka med för att bidra till att lösa konkurrensproblem på olika marknader. Det andra målet är att länsstyrelserna skall var för sig och tillsammans vid tillämpningen av olika regler uppmärksamma behov av regeländringar och föreslå ändringar som ökat de små och medelstora företagens möjligheter till etablering och utveckling. Utöver de två mer generella uppdragen på konkurrensområdet har länsstyrelserna haft två specifika regeringsuppdrag. Det ena uppdraget avsåg utformning av en checklista inriktad på konkurrensaspekten för länsstyrelsernas stödgivning. Det andra uppdraget avsåg konkurrensfrågor i samband med arkeologiska undersökningar. Resultatbedömning Samtliga länsstyrelser har i samverkan med tagit fram en verksamhetsplan för länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete. Flertalet länsstyrelser har tagit upp konkurrensproblem på olika marknader eller konkurrensproblem p.g.a. särskilda förhållanden. Marknader som behandlats är bl.a. trafikskolemarknaden, livsmedelsmarknaden med anknytning till offentlig upphandling, grustäkter, CD-marknaden, inrikesflyget och lastbilstransportmarknaden. Vidare har konkurrenssnedvridning p.g.a. offentliga aktörers verksamhet på konkurrensmarknader granskats. Även förslag på regelförändringar som kan främja konkurrensen har redovisats av flertalet länsstyrelser. Slutsats Verksamheten har utvecklats i positiv riktning och allt fler länsstyrelser har funnit lämpliga arbetsformer och arbetsområden. Även samarbetet mellan länsstyrelserna och har utvecklats positivt till fromma för en effektivisering av länsstyrelsernas konkurrensarbete. Trots den positiva utvecklingen måste det konstateras att arbetets omfattning och kvalitet fortfarande varierar icke obetydligt mellan olika länsstyrelser. Delvis kan detta förklaras med länsstyrelsernas begränsade resurser tillsammans med deras splittrade verksamhetsstruktur. Detta innebär att det fortfarande finns en utvecklingspotential vad gäller de flesta länsstyrelsers konkurrensfrämjande arbete. 38 Teknisk forskning och utveckling 38.1 Omfattning Verksamheten inom området bedrivs av myndigheterna () och Rymdstyrelsen vilka initierar och och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Inom verksamhetsområdet anvisas också medel avseende bidrag till Teknisk- vetenskapliga attachéverksamhet (STATT) och (). 38.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 1 214 1 268 1 420 1273 1300 1326 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Programmen inom verksamhetsområdet har genomförts som beräknat inom givna ramar. Tekniköverföringen till små och medelstora företag har ökat kraftigt. Ett ökande antal små och medelstora företag deltar i av initierade . Förändringar orientering mot satsningar på samverkansprogram högskola näringsliv förstärks. engageras i genomförande av regionala tillväxtavtal. Vidgad försöksverksamhet med IUC, Industriella utvecklingscentra. Den tekniska attachéverksamheten ersätts med nya former för teknisk-vetenskaplig informationsförsörjning. Mål Ökad kunskap och kompetens i näringslivet för att därigenom stimulera tillväxt och förnyelse Prioriteringar FoU-samverkan och kunskapsöverföring mellan industriforskningsinstitut, högskolor och näringsliv. Vidareutveckling av samverkansformer som bl.a. Industripoler för forskning, IPF, och Aktiv industriell samverkan, . 38.3 Resultatbedömning De FoU-intensiva företagens behov av nära kontakt med universitetens forskning är stort och ökande. Även många företag som inte är FoU-intensiva behöver i allt större utsträckning få tillgång till avancerad kunskap och kompetens från omvärlden. Detta ger industriforskningsinstitut och högskola en stort asvar för landets kunskapsförsörjning. Den teknisk vetenskapliga informationsförsörjningen tar nya vägar. De statliga insatserna syftar till att stärka FoU-miljön och att utveckla det nationella innovationssystemet. 38.4 Förändringar Näringslivets internationella beroende är stort och det växer . Det gör kraven på den svenska innovationsmiljön och FoU-systemets konkurrenskraft. FoU-systemet får en nyckelroll för kunskapsförsörjning från utlandet. Utvecklingen inom rymdområdet är ett exempel på dynamiken i utvecklingen och det internationella beroendet. Fordonsindustrin är ett annat aktuellt exempel där produkterna utvecklas mot att bli mobila komplicerade datanätverk. För att bättre kunna anpassa de närings- och innovationspolitiska instrumenten som regeringen förfogar över till omvärldsförändringarna krävs regelbundna översyner av pågående verksamheter. genomförs en utredning om myndighetsstrukturen bland de myndigheter under som främjar FoU och en utredning om statens åtgärder för att främja fler och växande företag. Förändringar i omvärlden har gjort att de ursprungliga målen för STATT:s verksamhet kan uppnås med befintlig organisation. Förutsättningarna att ta till sig teknisk kunskap och information från omvärlden har kraftigt förändrats inte minst genom den tekniska utvecklingen. En genomförd omvärldsstudie bekräftar denna bild och visar på vissa nya vägar. STATT:s verksamhet behöver därför ersättas med nya arbetssätt. 38.5 Prioriteringar Dessa är främst FoU-samverkan och kunskapsöverföring mellan industrforskningsinstitut, högskolor och näringsliv. Industriforskning är en viktig form för forskningssamverkan och tekniköverföring. Särskilda insatser görs för de mindre företagen. De försök som inletts med Industripoler för forskning, IPF, och Aktiv industrisamverkan, , fortsätter. Det är nya samarbetsformer som innebär vidareutveckling och förnyelse av flera nu pågående samverkansformer. De syftar till att öka företagens kompetens och förmåga att finna och generera ny kunskap samt att integrera den i sina innovationsprocesser. är en fortsatt prioriterad samverkansform. De långsiktiga satsningarna på rymdverksamhet fortsätter.