prop · GN0386 · 2000-01-01 00:00:00 — Globalt I skrivelsen Informationssamhället talet (1998/99:2) angav regeringen att det var angeläget att i största möjliga utsträckning nå överenskommelser på global nivå avseende regler och villkor för elektronisk handel. Elektronisk handel diskuteras intensivt i ett antal internationella organisationer. Man är överens om att elektronisk handel kommer att innebära förändrade konsumtionsmönster (business to consumer trade) men också i hur kontakterna mellan företag kommer att utvecklas (business to business). Från de flesta håll framförs vikten av att utvecklingen främst skall styras av marknadens aktörer och att staten bara skall gripa in i undantagsfall. skrivelse (1998/99:2) skulle utvecklingen skulle komma alla grupper och alla delar av landet till del och eventuella negativa omställningseffekter borde minimeras. Satsningar för att stimulera elektronisk handel inom företag, landsting och kommuner görs, ofta i projektform, på läns- och kommunnivå. I dessa projekt försöker man integrera det lokala näringslivet och offentliga institutioner i gemensamma satsningar. Projekten kan antingen vara direkt inriktade på elektronisk handel eller på generella IT- satsningar där elektronisk handel är en del i helheten. Finansiering av projekten sker med hjälp av privata aktörer, med kommunala medel, regionala stöd via landstingen och länsstyrelserna samt med hjälp av EU-medel, exempelvis i form av Call Center- etableringsstöd. Flera av projekt innefattar regionala kraft- samlingar, men utformas så att resultaten kan nyttjas i hela landet. Offentlig upphandling Enligt IT-proposition borde privat och offentlig sektor samverka mer för att utveckla nya användningsområden och tillämpningar av IT, bl.a. genom offentlig upphandling. bildades Gemenskapen för elektroniska affärer () av ett stort antal privata och offentliga organisationer som på olika sätt engagerat sig i elektronisk handel. Alla dessa delar den grundläggande inställningen att utvecklingen och användningen av elektronisk handel i bör utökas och främjas. Syftet med är att: 1. Påverka utformningen av regelsystemet och övrig infrastruktur både nationellt och internationellt, 2. Stimulera användningen av elektroniska affärer genom att driva projekt, arrangera seminarier, workshops, mässor samt delta i debatten, 3. Medverka i standardiseringsarbetet, Ett projekt som har startats inom GEA:s ram kallas och har som syfte att främja användningen av elektroniska affärs- kommunikation hos små företag och enheter inom den offentliga sektorn. Inom ramen för Toppledarforum har Statskontoret, och gemensamt finansierat och genomfört projektet . Syftet med projektet var att effektivisera inköpsadministrationen i offentlig sektor och därmed åstadkomma besparingar i hela den offentliga sektorn. Projektet upphörde i sin dåvarande form . Det kan dock konstateras att även om projektet inte uppnått de mål som sattes 1995 (av den offentliga sektorns varuköp skulle ske elektroniskt ) så har det ändå bidragit till att ett stort antal kommuner och i princip samtliga landsting har påbörjat arbetet med att införa elektronisk handel. I regeringens skrivelse (1998/99:2) uttalades att ansvaret för att införa elektronisk handel i offentlig förvaltning vilade på respektive verksamhetsledning och att det borde överlåtas åt marknadens aktörer att finna former för att få information kring offentliga upphandlingar . Inom Toppledarforums projekt har stöd tagits fram för att underlätta utrednings- och utvecklingsarbete inför ett införande av elektronisk handel i enskilda organisationer. Projektet har vidare arbetat för en öppen och säker tekniklösning där underliggande standarder är allmänt tillgängliga, t.ex. ett enhetligt gränssnitt för elektronisk handel mellan den offentliga sektorn och dess varu- och tjänsteleverantörer, SFTI (). En aktiv samverkan har skett med såväl varuleverantörer som IT-leverantörer. Som nämnts har många kommuner och samtliga landsting redan påbörjat projekt för införande av elektronisk handel. Arbetet med att införa elektronisk handel i offentlig förvaltning sker nu inom organisationernas ordinarie verksamhet och inom det med näringslivet gemensamma organet (Gemenskapen för Elektroniska Affärer). Utöver kan nämnas SME-link (en Internetsatsning för små och medelstora företag) samt () vilket är ett sätt att söka bland offentlig upphandling inom EU (framförallt för belopp som ligger över brytvärden inom olika branscher). Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att utreda möjligheterna att sköta upphandlingen elektroniskt under de s.k. tröskelvärdena, dvs. när en upphandlings låga värde medför att den inte regleras av EG-direktiven på området. I sin rapport (1999:39) föreslår statskontoret att det skall vara möjligt för upphandlande enheter att ta emot elektroniska anbud. lade (dir. 1998:58) fram sitt betänkande om upphandlingar under tröskelvärdena. I detta finns även långtgående förslag till hur upphandling enligt 6 kap. i Lagen om offentlig upphandling () kan effektiviseras och utvecklas. Konsumentfrågor Enligt regeringens skrivelse (1998/99:2) gjorde den snabba tekniska utvecklingen att konsumentfrågorna på IT-området krävde kontinuerlig bevakning för att en hög nivå av konsumentskydd skulle kunna skapas och bibehållas inom detta område. Inom konsumentområdet har det genomförts ett flertal utredningar som resulterat i olika förslag. Utredningen inför ett nytt sekel (dir. 1999:1) skall bl.a. lämna förslag om hur frågor som har samband med användarvänlighet, service och god information kan få en tillfredsställande lösning, t.ex. genom utbildningsinsatser. Utredningen skall även analysera säkerhetsaspekter ur ett konsumentperspektiv rörande användning av informationsteknik och lämna förslag om hur konsumenterna kan tillförsäkras att informationstekniken kan användas på ett säkert sätt. Utredningen skall vara klar . Utredningen och IT en utredning om datorer, handel och marknadsföring, SOU 1999:106, presenterades . Utredningen har kartlagt vilka problem av främst marknadsrättslig natur som konsumenten kan ställas inför i samband med elektronisk kommunikation i informationsamhället. De frågor som behandlats rör t.ex. personlig integritet, skyddsbehov för särskilt utsatta konsumentgrupper och möjligheten att undanbe sig reklam via e-post. utredningen har varit på remiss och bereds nu inom . Beträffande obeställd e-post-reklam har regeringen i proposition Obeställd reklam m.m. (1999/2000:40) föreslagit en lösning som innebär att sådan reklam får sändas om inte konsumenten tydligt motsatt sig detta. har fått i uppdrag att inrätta ett register till vilket konsumenter kan anmäla att de inte önskar få direktreklam med e- post. Den offentliga sektorns IT-användning De övergripande mål som angavs IT-proposition var: Offentlig förvaltning borde vara ett föredöme som IT-användare, 2. Den offentliga förvaltningen skulle utnyttja IT för att effektivisera verksamheten och ge en god service till företag och medborgare. Mer rationella arbetsrutiner, effektivare organisations- och samarbets- former i den offentliga förvaltningen skulle förbättra servicen och minska kostnaderna, 3. Den offentliga förvaltningens IT-användning borde bidra till en öppen och säker infrastruktur för samhällets informations- och kunskaps- försörjning, 4. IT skulle användas för att utveckla kontakterna och samspelet mellan allmänhet, företag och offentlig förvaltning. Medborgarnas och företagens kontakter med den offentliga förvaltningen skulle göras enklare och mer öppna. IT:s möjligheter att främja allmänhetens insyn i förvaltningen skulle tillvaratas. Höga krav på informationssystemens säkerhet och kvalitet skulle därvid beaktas. Den personliga integriteten skulle värnas, 5. Alla offentliga organ borde utnyttja IT:s möjligheter. Det inbegrep att kunna ta emot och besvara elektronisk post och ha möjligheter att söka i informationsdatabaser. Därmed främjades elektronisk ärende- hantering, 6. IT skulle användas för ett bättre utnyttjande av de informationsresurser som fanns i den offentliga förvaltningen. Offentlig information skulle göras tillgänglig också elektroniskt. Enhetliga principer för prissättning av offentlig information skulle utformas, 7. Elektroniska kommunikationsmöjligheter med organ i EU skulle göra det europeiska förvaltningssamarbetet effektivare, I propositionen lade regeringen fast övergripande mål för den offentliga förvaltningens IT-användning och ett åtgärdsprogram i syfte att åstadkomma en förnyelse av offentlig förvaltning med stöd av IT. I det åtgärdsprogram som regeringen presenterade ingick: Rättsliga frågor i samband med IT-användningen i den offentliga förvaltningen, 2. Principer och riktlinjer för den offentliga förvaltningens informations- försörjning, 3. Gemensamma plattformar för informationsutbytet, 4. Kvalitet och säkerhet, 5. Nya elektroniska medier, 6. Elektronisk handel, 7. Gemensamma telekommunikationsttjänster, 8. Informationsutbyte mellan förvaltningen och EU, I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (1997/98:136) har regeringen lagt fram riktlinjerna för det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen. I arbetet med att forma en förvaltning talets krav har informationstekniken en viktig roll. Regeringen preciserade i propositionen de tidigare målformuleringarna när det gäller informationstekniken på följande sätt: bör, med beaktande av integritets- och säkerhetsaspekter, ta tillvara informationsteknikens möjligheter att: - förenkla och förbättra kontakterna för medborgare och företag med myndigheterna, - öka allmänhetens insyn i och kontroll av myndigheternas verksamhet, - effektivisera samverkan mellan myndigheter, med övrig offentlig sektor samt med EU-institutioner och andra länders förvaltning, 2. Den tekniska infrastrukturen för statsförvaltningens kommunikation med medborgare och företag bör bygga på Internet. Inom ramen för Internet bör myndigheterna utveckla tjänster som förenklar kontakterna med och samspelet mellan medborgare, företag och offentlig förvaltning. Statliga myndigheter bör använda säker överföring av dokument och meddelanden i den öppna IT-infrastrukturen. Informationsutbytet mellan myndigheter ställer krav på gemensamma säkerhetsregler och standardiserade lösningar. Myndigheter vars verksamhet riktar sig främst till företag och medborgare bör erbjuda elektroniska tjänster för självbetjäning som komplement till traditionella tjänster. Det aktuella läget Nedan beskrivs några exempel på initiativ. Rättsinformationssystemet har redan behandlats ovan (i avsnittet Grundläggande informations- tjänster). Offentlighetsprincipen Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall varje svensk medborgare ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Detta är ett uttryck för offentlighetsprincipen. Genom denna skall rätts- säkerheten, effektiviteten i förvaltningen och effektiviteten i folkstyret garanteras. Offentlighetsprincipen ger medborgarna möjlighet till kontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Offentlighetsprincipen är en omistlig del i det svenska rättssystemet. Med den snabba utvecklingen på IT-området, som bl.a. medfört att allt fler har tillgång till Internet, öppnas nya möjligheter för allmänheten att få insyn i myndigheternas verksamhet. För myndigheterna innebär detta en möjlighet att på ett effektivt och billigt sätt sprida information till allmänheten på elektronisk väg. Det gäller både sådan informations- spridning som sker inom ramen för myndigheternas allmänna service och sådan som innebär ett utlämnande av allmänna handlingar (jfr bet. 1997/98:KU18, rskr. 1997/98:180). Ett utlämnande av uppgifter på elektronisk väg innebär emellertid också risker för t.ex. den personliga integriteten. Det måste råda en god balans mellan myndigheternas användning av ny informationsteknik för informationsspridning och skyddet av känsliga uppgifter. Arkivinstitutionernas arbete för att öka tillgängligheten till arkiven, bl.a. genom insatser för att utveckla digitala söksystem och digitalisera olika register, innebär att allmänhetens insyn i den offentliga verksamheten förbättras. De nya tekniska förutsättningarna på IT-området har redan medfört konsekvenser för tillämpningen av offentlighetsprincipen. Förändringar i regelverket på detta område kommer naturligtvis också att medföra följder av olika slag. Såväl ekonomiska som andra konsekvenser av lämnade förslag måste därför noggrant analyseras. Regeringen har därför tillsatt en utredning (dir. 1998:32) med uppgift att bl.a. göra en översyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället. Ökad tillgänglighet och bättre service Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att lämna en redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen. I denna redovisning ingår även statsförvaltningens användning av informationsteknik. I finansplanen för (kap. 10.3) lämnas en aktuell redogörelse av IT- utvecklingen inom statsförvaltningen. Redogörelsen bygger på Statskontorets rapport i omvandling (1999:15). Av redogörelsen framgår att regeringens ambition att myndigheterna skall vara föregångare inom IT-utvecklingen genom hög tillgänglighet och aktiv IT-användning har fått genomslag i förvaltningen. Myndigheternas tillgänglighet och kommunikation via Internet ökar och myndigheterna utvecklar successivt sin elektroniska förvaltning. har de flesta myndigheter etablerat sig på nätet och erbjuder kontakt med medborgare och företag. Utvecklingen av redan befintliga tjänster och introduktionen av nya informations- och servicetjänster fortsätter. Nya grundläggande tjänster, s.k. portaler, gör också att det blir lättare att ta en första kontakt med myndigheterna. SverigeDirekt är den gemensamma ingångssidan, portalen, till det offentliga . Arbetet drivs i samarbete mellan , , och . Målet är att samtliga kommuner och statliga myndigheter skall finnas med. fanns länkar till ca 240 myndigheter, vilket innebär att så gott som alla större statliga myndigheter nu är anslutna. En förutsättning för att den elektroniska förvaltningen skall kunna utvecklas är att de statliga myndigheterna finns på nätet. Fler och fler myndigheter ansluter sig nu till Internet och skaffar sig en publik webbplats. En genomgång av ca 280 myndigheter visar att hade egen webbplats , en ökning med en femtedel jämfört med året innan. Det är främst mindre myndigheter som tillkommit . Hos nästan alla fanns en myndighetsbrevlåda för elektronisk post . Det var endast 7, eller , som saknade en sådan kontaktmöjlighet. IT-propositionens mål att alla myndigheter skulle ha brevlåda för e-post bör vara uppfyllt . En av de mest besökta webbplatserna i är Arbetsmarknads- styrelsens Platsbank . Platsbanken presenterar lediga arbeten. I Sökande- banken kan både arbetstagare och företag registrera sig. AMS har fått särskilda medel av regeringen för Internetsatsningen. Målsättningen på ca 200 000 registrerade sökande skall nås med annonskampanjer och nya interaktiva lösningar där företag och sökande snabbt skall kunna hitta varandra. erbjuder självbetjäning inom det sammanhängande konceptet Fyrklövern, dvs. servicetelefon, RSV:s webbplats, Servicejouren och Serviceterminalerna. De sistnämnda är ett försöksprojekt där även (), Riksfösäk- ringsverket (RFV) och () ingår. Publika terminaler där medborgare kan gå direkt in på de fyra myndigheternas webbsidor är nu utplacerade i en testverksamhet. Infrastruktur och säkerhet Internet är väl etablerat som en infrastruktur för den sporadiska alla till alla kommunikationen utan höga krav på säkerhet. När det gäller säkra lösningar över Internet finns det ännu inte användarvänliga, entydigt standardiserade metoder. En infrastruktur för kommunikation av information mellan myndigheter på ett strukturerat sätt är det av Statskontoret upphandlade Spridnings- och Hämtningssystemet (SHS) . Initiativet till SHS kommer från och . SHS kan utvecklas till ett kraftfullt verktyg för hantering av uppgifter och dokument mellan myndigheter. Det erbjuder också ett enhetligt webbgränssnitt mot privatpersoner och företag. SHS förutsätter att en säker elektronisk identifikation av individer och företag kan etableras. Statskontoret har på regeringens uppdrag tillsammans med sex myndigheter utrett förutsättningarna för detta. Rapporten för säker elektronisk överföring till, från och inom statsförvaltningen , rapport 2000:7, har överlämnats till regeringen . De flesta tjänster av karaktären ansökan, deklaration, begäran om utbetalning etc. förutsätter en underskrift. Det regelverk för säker kommunikation som krävs kommer att behöva definiera när det är lämpligt och möjligt med elektroniska signaturer i ställer för handskrivna. När det gäller möjligheten att ge in deklarationer med elektroniska signaturer har de författningsändringar som krävs redan genomförts. Statskontoret har i projekt e-post visat exempel på hur säkerhetsnivån på e-post kan höjas utan att användarna belastas med alltför mycket komplicerad administration av säkerhetsfunktioner. En e- postserver som signerar och krypterar in- och utgående e-post med automatik har utvecklats. Denna kan ge en grund för säker e-post, i första hand inom förvaltningen. Arbetsmarknad I regeringens skrivelse Informationssamhället inför 2000-talet (1998/99:2 ) framhölls att genom att väl fungerande sökkanaler för arbetsgivare och arbetssökande byggdes upp så borde matchningen på arbetsmarknaden kunna effektiviseras. Arbetsförmedlingens grundläggande uppgift är att medverka till en väl fungerande arbetsmarknad där arbetsgivare och arbetssökande med en väl utbyggd infrastruktur snabbt kan finna varandra. har Arbetsförmedlingen kraftfullt byggt ut sitt tjänste- och informationsutbud på . Internet kan företag annonsera lediga jobb, presentera sitt företag i text och bild, ta emot ansökningar via e-post och själva söka lämpliga kandidater i en meritförteckningsdatabas. Arbetssökande kan presentera sig för arbetsgivare, söka lediga jobb i hela landet och utomlands och ta direktkontakt med intressanta arbetsgivare. Dessutom finns ett omfattande informationsutbud t.ex. om arbets- marknaden, Arbetsförmedlingens service, regler för arbetslivskassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt databaser med aktuell information om de 500 vanligaste yrkena och över 3 500 utbildningar. utnyttjas Arbetsförmedlingens Internettjänster av ca 400 000 enskilda personer (källa: ), vilket motsvarar av arbetskraften på 4,3 miljoner. Sammanlagt görs f.n. över 1,5 miljoner besök , antalet besök överstiger 100 000. Enligt är av användarna i företagsledande ställning. är Internet det vanligaste sättet att ha kontakt med Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen Internet är en av de mest besökta svenska webbplatserna. Ingen annan arbetsförmedlingsaktör är i närheten av den position som den offentliga arbetsförmedlingen har på Internet. Genom Internet har Arbetsförmedlingen också nått nya grupper användare, personer som inte är arbetslösa och som till en betydande del kan antas vara Arbetsförmedlingens nya kunder. Det ökade intresset för Arbetsförmedlingens Internettjänster innebär att funktionaliteten i nuvarande tjänster måste förbättras som nya tjänster kontinuerligt utvecklas. Regering och riksdag har genom att tilldela särskilda medel lagt grunden till en sådan utveckling . Under innevarande år kommer varje enskild kund arbetsgivare såväl som arbetsökande att kunna skapa sin egen, personligt anpassade ingångsida på arbetsförmedlingens (AF) webbplats. Kunderna kan själva välja vilka funktioner och vilken information de vill ha tillgång till på sin personliga ingångssida. Istället för att varje gång själva söka i databaserna kommer de att kunna lägga bevakningar på exempelvis lediga jobb, intressanta företag, intressanta jobbsökande, artiklar, arbets- förmedlingens aktiviteter osv., samt välja hur ofta och i vilken form de vill få denna information levererad till sig via e-post eller via mobiltelefon. Varje arbetsförmedling kommer också att få en egen webbplats med interaktiva applikationer, där arbetssökande hemifrån eller från företaget kan kommunicera med handläggarna, boka in sig på aktiviteter och utbildningar, arbeta med sina handlingsplaner och göra "e-besök" på AF. Även kundstödet kommer att bli väsentligt förbättrat. Genom Rekryteringsassistenten ges arbetsgivaren möjlighet till en fördjupad dialog med arbetssökande, som man tidigare etablerat kontakt med via plats- eller sökandebanken. I denna tjänst kan arbetsgivaren precisera sina önskemål och krav mer utförligt och arbetssökande kan beskiva sina meriter på ett mer nyanserat sätt i förhållande till arbetsgivarens preciseringar. Det här höjer servicenivån väsentligt för arbetsgivaren, inte minst för dem som saknar en egen personalfunktion. Arbetssökande kommer att få tillgång till interaktiva jobbsökar- program, intressetester och arbetsmarknadsinformation som kopplas till information om lediga platser och aktuella utbildningar. Genom utbyggnaden av Arbetsförmedlingens kundarbetsplatser till- försäkras även de kunder som saknar Internet tillgång till Arbets- förmedlingens självserviceinstrument. Kunddatorerna finns på alla arbetsförmedlingar och försök pågår med utplacering av kunddatorer på externa platser, t.ex bibliotek, postkontor, affärer. Dessutom pågår försök med vidoeuppkopplingar mellan en lokal arbetsförmedling och en externt placerad kundarbetsplats. Genom denna utveckling kommer även medborgare i glesbygdsområden att kunna erhålla förbättrad service. Det nationella IT-programmet SwIT IT-proposition påpekades att behovet av kompetens för nätbyggnad och utveckling av nättjänster borde tillgodoses och att regeringen avsåg att ta initiativ till att analysera behovet av kompetens på detta område samt hur detta skulle uppfyllas. Ovan har ett antal åtgärder redovisats i kompetensavsnitten kan nämnas att regeringen med träffat en överenskommelse om att utbilda 11 700 personer inom yrken tillhörande IT-branschen till mars , projektet kallas , . Upprinnelsen till satsningen var arbetsgivarnas svårigheter att finna kompetenta IT-specialister. Den kunskapsprofil som arbets- givaren efterfrågar involverar snarare eftergymnasial nivå än högskole- nivå och avser den praktiska verksamheten på IT-företagen. Deltagare i utbildningen är arbetslösa eller anställda som har behov av att byta eller förnya sina arbetsuppgifter. Ambitionen är att inom yrkesområdet prioritera underrepresenterade grupper t.ex. med avseende på kön, funktionshinder och invandrarskap. SwIT har särskilt uppmärksammat småföretagen där data och IT- utvecklingen inte kommit lika långt som i större företag. Genom att erbjuda skräddarsydd kompetens inom elektronisk handel öppnas helt andra möjligheter för dem att lansera produkter och hitta nya försäljningskanaler. Av SwIT:s 11 700 deltagare har drygt 500 genomgått utbildningar i elektronisk handel, med småföretagare som presumtiva arbetsgivare. Flertalet av kurserna har arrangerats i norra . Som finansiering har avsatts (prop. 1997/98:1, yttr. 1997/98:AU3y, bet. 1997/98:FiU11, rskr 1997/98:44). Genom- förandet regleras genom ett särskilt avtal. Denna s.k. SwIT- yrkesutbildning bedrivs inom en ideell förening som IT-företagen och skapat för ändamålet. Rekryteringen av elever sker i nära samarbete med företagen. Personaldatorer Enligt IT-proposition1996/97:173 och skr. 1998/99:2 var ett syfte med personaldatorreformen att skapa bättre möjligheter för arbetsgivare att höja personalens allmänna datamognad och därigenom underlätta och förbereda en övergång till att använda den nya tekniken inom olika arbetsområden. infördes möjligheten att kunna använda en av arbetsgivaren tillhandahållen datorutrustning för privat bruk skattefritt. Förutsättningen för skattefriheten är att förmånen riktar sig väsentligen till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Reformen har fått stort genomslag.