prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle är därför en effektivisering av fordonstrafiken samt en utvecklingen av miljövänliga fordon och bränslen viktiga faktorer. Antal miljöcertifierade företag skall belysa i vilken utsträckning näringslivet arbetar med miljöfrågor i sin verksamhet. Nyckeltalet anger antalet företag som är certifierade enligt ISO 14001 eller EMAS. Diagram 2.7 - Antal miljöcertifierade företag Visserligen sker en stark ökning av antalet miljöcertifierade företag, men har endast en liten andel av det totala antalet företag infört miljöledningssystem. Det är viktigt att påpeka att många företag som inte är miljöcertifierade frivilligt vidtar åtgärder i sin verksamhet för att skydda miljön. Användningen av miljöledningssystem ger därför inte heltäckande information om i vilken utsträckning miljöfrågorna omhändertas i verksamheten. Internationella standardiseringsorganisationen, ISO, har tagit fram systemet ISO 14001 och EU har utvecklat miljöstyrningssystemet EMAS (Scheme). Syftet med dessa system är att etablera arbetssystem och rutiner för miljöarbetet. Avfall som deponeras Nyckeltalet skall belysa hushållningen med materiella resurser i samhället. Nyckeltalet anger mängden avfall (ton/år) som deponeras i . Diagram 2.8 - -Deponerade mängder på avfallsupplag i Utvecklingen går mot att allt mindre avfall läggs på soptipp medan återvinningen ökar. Flera av dagens miljöproblem är en följd av utvinning och användning av material och energi. Avfallet, dvs de uttjänta produkterna, som läggs på deponi kan medföra att farliga ämnen läcker till omgivningen. En utveckling mot en ökad resurshushållning är därför angeläget. Tillförsel av fosfor och kväve till haven Nyckeltalet skall belysa problemet med övergödning i våra omgivande hav. Nyckeltalet anger mängden (ton/år) fosfor och kväve som från tillförs våra omgivande hav. Nyckeltalet beskriver således summan av samhällets totala tillförsel av kväve och fosfor (reningsverk, industri, jordbruk, etc.) samt den kväve och fosfor som läcker naturligt från marken. Diagram 2.9a - Den svenska belastningen av fosfor på haven Diagram 2.9b - Den svenska belastningen av kväve på haven Tillförseln av fosfor till haven minskade talet och talet, men har därefter ökat igen. Tillförseln av kväve till haven ökade under första halvan av 1990 talet. Återföring av fosfor till skall belysa hur vi hushållar med fosfor. Nyckeltalet anger hur mycket fosfor (ton/år) som återförs till genom användning av slam som näringsämne. Diagram 2.10 - Återföring av fosfor i slam till minskade återföringen av slam till åkermarken, men har återföringen ökat. återfördes cirka en tredjedel av allt producerat slam till jordbruket. Resten hamnade på soptipp eller användes som jordförbättringsmedel i bland annat parker. har bland de strängaste gränsvärdena i världen för föroreningar i slam. Skyddad skog Nyckeltalet skall belysa en av förutsättningarna för att främja den biologiska mångfalden. Nyckeltalet anger arealen skyddad produktiv skogsmark i procent av den totala arealen produktiv skogsmark. Den skog som avses är skyddad skog enligt naturvårdslagen i nationalparker och naturreservat. Diagram 2.11 - Arealen skyddad produktiv skogsmark i procent av den totala arealen skogsmark ökade andelen skyddad skog från till av den produktiva skogsmarksarealen. De två sista årens siffror är preliminära. Merparten av den skyddade skogen finns i det fjällnära området. För att bevara den biologiska mångfalden i enlighet med de skogspolitiska och miljöpolitiska målen krävs bl.a. att en större andel av skogsmarken utanför det fjällnära skogsområdet lämnas orörd av skogsbruk och får ett långsiktigt skydd. 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Regeringens miljöproposition (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart har antagits av (bet. 1998/99:MJU6). En enig riksdag har därmed ställt sig bakom den nya strukturen i miljöarbetet med 15 nationella miljökvalitetsmål. På en punkt ansåg dock att man ville ändra på regeringens förslag. Utskottet anförde i betänkandet bl.a. att miljökvalitetsmålen anger vilket miljötillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv, medan delmål och riktlinjer utgör utgångspunkter för precisering av miljömål och miljöstrategier inom olika samhällssektorer på skilda nivåer. Miljökvalitetsmålen skall gradvis kunna preciseras i takt med att erfarenheter vinns om hur miljön skall förbättras som industrisamhället utvecklas. Nya delmål bör ställas upp när det behövs för det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. De av regeringen föreslagna miljökvalitetsmålen är av övergripande karaktär och definierar det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot, medan delmålen skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. Det är således delmålen snarare än de allmänt formulerade miljökvalitetsmålen som kommer att utgöra underlag för miljöpolitiska åtgärder och preciseringar inom olika samhällssektorer. Mot den bakgrunden bör det enligt utskottets mening ankomma på att ta ställning till hur målsättningarna för detta arbete skall formuleras. beslutade därmed att den även vill ta ställning till de delmål regeringen kommer att föreslå för att uppnå miljökvalitetsmålen. Arbetet med att uppnå de, av antagna, 15 miljökvalitetsmålen har fortsatt hög prioritet i arbetet inom och på myndigheterna. Det arbete med uppdrag att föreslå delmål och åtgärder för att uppnå målen som regeringen givit en rad myndigheter skall redovisas . De nationella miljökvalitetsmålen skall även anpassas, preciseras och konkretiseras på regional och lokal nivå. Samtliga länsstyrelser har därför också erhållit uppdrag att göra denna anpassning för sina respektive län. Skogsvårdsstyrelserna har ansvar för målet Levande skogar på regional nivå. Dessa uppdrag skall också redovisas . Detta underlag skall sedan ligga till grund för förslag till nya delmål och åtgärdsstrategier, som kommittén skall lägga fram för regeringen . Regeringen avser därefter att till i en proposition 2001 föreslå ytterligare delmål och åtgärdsstrategier samt samhällsekonomiska konsekvensanalyser av förslagen för att nå miljökvalitetsmålen. beslutade att anslaget för miljöövervakning för skulle öka till totalt . Skälen till ökningen var bland annat större krav på internationell rapportering av miljödata till EU och uppföljning av de nya miljökvalitetsmålen. har genom ett regeringsuppdrag redovisat ett nytt program för miljöövervakning med inriktning mot de nya miljökvalitetsmålen. För att nå miljömålen behövs ett aktivt internationellt samarbete. Enligt regeringsförklaring skall internationellt vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbar utveckling. har framgångsrikt verkat för en rad skärpningar av EG lagstiftningen i samma syfte, bl.a. vad gäller kemikalier, bilavgaser och luftkvalitet. deltar i det internationella miljösamarbetet, bl.a. i det internationella konventionsarbetet, i FN:s miljöprogram, , och kommissionen för hållbar utveckling, CSD, samt i samarbetet med länderna kring samt övrigt regionalt samarbete. driver aktivt på arbetet med EU:s interna klimatstrategi i syfte att realisera de mål som har fastställts inom klimatkonventionen. verkar vidare genom EU så att Kyoto- protokollet kan träda i kraft . halverades energiskatten som en koldioxidskatt infördes. Koldioxidskatten uppgår till per kg koldioxid. Inom transportsektorn har skatten på bensin höjts och forsknings- och utvecklingsarbetet har intensifierats. Dessutom kan nämnas att projekt som ingår i lokala investeringsprogram som erhållit stöd har gett ett betydelsefullt bidrag till att minska utsläppen av koldioxid. beviljade stöd kan enligt uppgifter från de sökande kommunerna beräknas leda till en utsläppsminskning med ca koldioxid . Regeringen föreslår en höjning av energiskatten på dieselolja som ett led i skatteväxlingen. Förslaget kommer att ge ytterligare motiv för energisparande inom transportsektorn. Naturvård och biologisk mångfald spelar en viktig roll inom det internationella naturvårdsarbetet genom sitt engagemang i konventionen om biologisk mångfald och övriga naturvårdskonventioner. har aktivt drivit på arbetet med EU:s interna strategi för biologisk mångfald i syfte att inom EU utveckla en sammanhållen strategi och sektorsvisa aktionsplaner för bevarande och uthålligt nyttjande av biologisk mångfald. Försurning De åtgärder som föreslås i är på väg att genomföras. Slutmålet är att försurningen skall minska ned till en nivå som naturen tål, dvs. att kritiska belastningar inte skall överskridas. Delmålet innebär att den areal där kritiska belastningar överskrids i EU skall minska med . I försurningsstrategin föreslås ett antal åtgärder som länderna måste vidta för att minska utsläppen av försurande ämnen. Ett centralt förslag som presenterades av kommissionen innebär att nationella utsläppstak per land skall sättas för svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska ämnen . Under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar slutförhandlades ett protokoll för att minska försurning, eutrofiering och marknära ozon i . Protokollet sätter nationella utsläppstak för länder och ställer motsvarande krav på och . Protokollet kommer att undertecknas i . Eftersom försurningen i till mycket stor del påverkas av utsläppen i , av det försurande nedfallet härstammar från andra länder i , kommer dessa åtgärder att för svensk del innebära långtgående förbättringar. Kalkning redovisar i rapporten plan för kalkning av sjöar och vattendrag 2000 2009 förslag beträffande kalkningsverksamheten . Rapporten innehåller även aspekter på samordning av kalknings- och vitaliseringsprogram för mark och vatten i sydvästra . Rapporten är föremål för remissbehandling . För att bevara den biologiska mångfalden genom upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av sjöar och vattendrag förstärks resurserna för med jämfört med anslag. Efter remissbehandlingen av avser regeringen återkomma i frågan. Skydd och vård av värdefulla naturområden och har antalet skyddade värdefulla naturområden ökat kraftigt. Det handlar främst om fjällområden, fjällbarrskog, produktiv skogsmark och myrmarker i norra . Behovet av skydd av skog är stort. Som tidigare anförts finns ca 1 900 rödlistade, dvs. hotade, sällsynta och hänsynskrävande arter i skogen. , ca 900 000 ha, av den produktiva skogsmarken har skyddats som naturreservat, domänreservat eller nationalparker m.m. I de fjällnära skogarna är naturreservat medan av den produktiva skogsmarken i övriga landet har skydd. Skydd av hotade arter Långsiktiga förvaltningsplaner har beslutats för nordsjösillen och östersjölaxen. Planen för östersjölaxen har utarbetats av för . Arbetet med att utarbeta liknande plan för torsken pågår och planeras även för sill och skarpsill. har fortsatt Natura 2000 samarbetet med länsstyrelserna och har lämnat ett nytt förslag till regeringen på områden som skall ingå i det europeiska nätverket av skyddade områden Natura 2000. Regeringens förslag till EU kommissionen innebär att ytterligare 470 områden väljs ut som områden av intresse för gemenskapen enligt habitatdirektivet. fastställde regeringen ytterligare 27 områden som bör skyddas som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet. har antagit 14 åtgärdsprogram för hotade arter och påbörjat arbetet med ytterligare 34 stycken åtgärdsprogram. Vattenadministration har flera steg tagits som påverkar införandet av en framtida utvecklad svensk administration av vattenresurser. tog EU:s miljöministrar ett beslut om gemensam ståndpunkt angående det kommande ramdirektivet för vatten. Direktivet innebär krav på att medlemsländerna skall arbeta med åtgärdsplaner för avrinningsområden i syfte att uppnå en viss definierad god vattenstatus . Ett antal pilotprojekt i avrinningsområden har startats för att erhålla erfarenheter av administrativ samordning mellan berörda myndigheter och samverkan med lokala aktörer och sakägare. i samarbete med berörda myndigheter arbetar med ett vattenprojekt i syfte att utforma anvisningar för det praktiska genomförandet av direktivets skyldigheter. Samlad naturvårdspolitik Miljöministern tog ett initiativ och bjöd in representanter från bl.a. forskarvärlden, organisationer, myndigheter och folkrörelser till en tankesmedja för att diskutera behovet av en ny naturvårdspolitik talet. Under tankesmedjan diskuterades hur naturvården bäst kan bidra till att bygga det hållbara samhället, uppnå miljömålen, lyfta fram den tätortsnära naturen, se till behovet av friluftsliv och naturupplevelser, säkra arternas fortlevnad, gynna lokal och regional utveckling samt ge ökade möjligheter till lokal förvaltning. Resultaten från tankesmedjan bereds nu vidare. Regeringen avser återkomma i dessa frågor. Sanering och återställning av förorenade områden Förorenade områden med läckande miljögifter är problem som alltmer uppmärksammats. Föroreningar finns i mark, vatten, sediment, byggnader och anläggningar. Regeringens målsättning är att sådana förorenade områden skall vara fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för sanering förstärks till . beräknas och för . Medel till saneringsåtgärder kan också ingå i program som får stöd från anslaget E1 Stöd till lokala investeringsprogram under utgiftsområde 18. Regionala miljö- och hushållningsprogram uppdrog åt berörda länsstyrelser att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårdsområdena. Programmen skall redovisas före utgången av . Programmen kommer att ge tydligare utgångspunkter för miljöhänsyn, kretsloppsanpassning och hushållning med mark och vatten. De bör också kunna bidra med ytterligare underlag för kommunernas översiktliga planering. Med ett sådant sektorsövergripande arbete kan miljö- och hushållningsfrågorna ges ökad tyngd i den lokala och regionala samhällsplaneringen. beslutades också om tilläggsdirektiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) att följa och stödja arbetet med regionala miljö- och hushållningsprogram samt utvärdera och redovisa det samlade miljöarbetet i dessa områden . Beredningen lämnade en lägesrapport . Regeringen gav i uppdrag att i samråd med och samt i samverkan med och berörda länsstyrelser utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Uppdraget skall redovisas . Hållbar utveckling i landets fjällområden I propositionen Hållbar utveckling i landets fjällområden (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5, rskr. 1996/97:63) redovisas ett samlat förslag till åtgärder i syfte att främja en hållbar utveckling i fjällen. Genomförandet av dessa åtgärder har skett och sker successivt. För att erhålla underlag för en utvärdering har regeringen bl.a. gett berörda länsstyrelser i uppdrag att följa upp och till redovisa vidtagna åtgärder för reglering av färdseln med terrängfordon. Vidare har uppdrag lämnats till att redovisa en samlad utvärdering av terrängkörningen i fjällen. har på regeringens uppdrag i rapporten på kalfjäll lämnat förslag till åtgärder i syfte att minska markskador vid barmarkskörning på kalfjäll. Rapporten har remissbehandlats och förslagen bereds nu vidare. Regeringen har vidare gett berörda länsstyrelser och samebyar i uppdrag att upprätta åtgärdsprogram för överbetade områden i fjällen. Åtgärdsprogrammen skall redovisas till . Den för det regionala samarbetet mellan de berörda länen särskilt inrättade fjälldelegationen har fått i uppdrag att bl.a. redovisa de åtgärder som vidtagits. Uppföljning av tillkallade en särskild utredare (dir. 1998:35) med uppgift att utreda förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. I uppdraget ingick att sammanställa aktuella uppgifter om och erfarenheter av utbyggnaden av land- och havsbaserad vindkraft samt att analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vindkraft i . Utredningens slutbetänkande (SOU 1999:75) Rätt plats för vindkraften överlämnades . Som ett planeringsmål föreslås att i ett första steg områden redovisas för en utbyggnad av vindkraft som svarar mot en produktion av . Vissa övergripande kartläggningar föreslås i syfte att göra en nationell klassificering av olika områdens lämplighet för vindkraftsanläggningar. Vidare föreslås i betänkandet bl.a. att berörda kommuner behandlar vindkraften i sina översiktsplaner, ändringar av tillståndsprövningen enligt och statligt stöd för förstärkning av elnät. Regeringen kommer att överväga utredningens förslag och avser att återkomma i dessa frågor i särskild ordning. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med utreda frågan om behovet av kunskap och forskning om hållbar utveckling. Nämnden fick vidare ett tilläggsuppdrag att se över den toxikologiska forskningen. Dessa uppdrag redovisades . Regeringen gav också i uppdrag att, i samverkan med , göra en samlad bedömning av miljöforskningen. Mot bakgrund av dessa utredningar föreslår regeringen att miljöforskningen stärks genom ett anslag för miljöforskning till på för och . Förstärkningen av miljöforskningen motiveras också av behoven av underlag för att uppnå miljömålen samt för framtagande av miljökvalitesnormer som kan införas med stöd av . Medlen skall främst användas för miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning men också för kretsloppsforskning och för att finansiera statens andel av den samfinansierade forskningen med näringslivet vid (). Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland för en hållbar utveckling. Med denna utgångspunkt har ett gemensamt program för samverkan mellan staten och fordonsindustrin initierats. För ytterligare information om samverkansprojektet, se utgiftsområde 21. inrättade regeringen en särskild delegation för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationens uppgift är att driva på ekologiskt hållbar upphandling som ett viktigt verktyg för att uppnå en hållbar utveckling. I detta uppdrag ingår bl.a. att analysera de strategiskt mest viktiga produktgrupperna och tjänsterna, visa goda exempel, initiera utbildning, följa arbetet i andra länder m.m. Det är av stor vikt att regelverket är tydligt avseende regler för miljökrav vid offentlig upphandling. Ett arbete pågår därför inom i syfte att stärka och förtydliga de internationella reglerna på området. Fr.o.m har infört en försöksverksamhet med att utvidga EMAS till andra sektorer än industrisektorn. Den första offentliga organisationen som EMAS registrerat sig enligt försöksverksamheten, är . Nio anläggningar är nu registrerade enligt EMAS försöksverksamhet, bl.a. ifrån tjänstesektorn och skogsbruket. var 127 industrianläggningar registrerade enligt EMAS. Arbetet med att ta fram krav för certifierade miljövarudeklarationer pågår. , enskilda företag och branschföreningar deltar i arbetet. har produktspecifika mallar tagits fram för el- och fjärrvärmeproduktion samt sågade trävaror. EU:s översyn av kemikaliereglerna som följd av övergångsbestämmelserna har slutförts med gott utfall för del. Det har medfört att skyddsnivån höjts för hela gemenskapen till vissa delar, i övriga delar kan fortsatt tillämpa sina strängare bestämmelser. har det påbörjats en översyn av hur på kemikalieområdet fungerar och en framtida kemikaliestrategi har börjat diskuteras. Med anledning av detta förstärks resurserna till Kemikalieinspektionen för . Producentansvar En förordning om producentansvar för bilar trädde i kraft . Förordningen innebär att bilproducenterna är skyldiga att för skrotning ta emot uttjänta bilar som producenterna tillverkat i eller fört in i . Detta skall ske utan ersättning avseende bilar som registrerats efter . Material och komponenter skall i första hand återanvändas, i andra hand har materialåtervinning företräde framför energiutvinning. av bilen skall återanvändas och återvinnas senast och senast . Miljömärkning presenterade kommissionen ett förslag till reviderad miljömärkningsförordning. Målet med arbetet är att åstadkomma ett effektivt EU gemensamt miljömärkningssystem med hög trovärdighet hos både producenter och konsumenter. Därefter går förslaget till parlamentet för en andra läsning. har ytterligare 41 myndigheter startat arbetet med att införa miljöledningssystem. Myndigheterna började med det första steget att göra en miljöutredning av den interna och externa verksamheten, dvs. en kartläggning över myndigheternas verksamheter som kan ge upphov till negativa miljöeffekter. har arbetet fortsatt med att ta fram policymål och handlingsprogram. I uppdraget ingår även att miljöanpassa sin upphandling. slutredovisade de första 25 miljöpiloterna sitt arbete med att bygga upp miljöledningssystem. Miljöpiloterna arbetar nu vidare med att integrera miljöledningssystemet i den ordinarie verksamheten. tog regeringen beslut om uppdrag till 29 nya myndigheter om att införa miljöledning. Kärnsäkerhetsarbetet vid , , ges fortsatt hög prioritet för att säkerställa att säkerheten upprätthålls under avvecklingen av kärnkraften. Inför övergången prioriteras arbetet med de säkerhetsfrågor som rör datorbaserade system i kärnkraftverken och SKI granskar kraftbolagens arbete med att säkra datorsystemen så att problem inte uppstår inför övergången . Inspektioner genomförs vid samtliga kärnkraftverk och en avrapportering sker regelbundet till regeringen. Ökad energieffektivitet och övergång till miljövänliga energislag kan stimuleras på flera sätt, bl.a. genom ökad användning av ekonomiska styrmedel. Regeringens förslag om grön skatteväxling är ett led i ett sådant arbete. Regeringen föreslår nu att ytterligare steg tas i en skatteväxling genom att olika energiskatter höjs med ca och skatt på arbete reduceras i samband med åtgärder för kompetensutveckling i företagen. Fortsatta åtgärder för skatteväxling kommer att diskuteras i skattesamtalen med de politiska partierna. 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna Naturvård och biologisk mångfald Under fattade 257 beslut om förvärv och intrångsersättning vilket berörde 152 naturvårdsobjekt. Två av dessa var nationalparker. 81 nya naturreservat bildades. Antalet köp- och intrångsbeslut ökade och den skyddade arealen ökade . Redovisningen visar också att av de beslutade kostnaderna avser skydd av skogsmarker eller skogs- och myrmosaiker. Resten avser skydd av myrar, kust- och skärgårdsområden, odlingslandskap eller objekt till skydd för hotade arter. När det gäller den geografiska fördelningen i landet av kostnaderna för inköp, intrångsersättning och bidrag har under gått till , till och till medan fördelningen i areal räknat blir till , till och till . Den genomsnittliga inköpskostnaden ökade från /hektar till /hektar jämfört med föregående budgetår, vilket delvis kan förklaras med att skog i och är dyrare att skydda än i . För att mäta effekterna av bevarande av biologisk mångfald i skogen måste man se till hela ekosystemet och hela skogslandskapet. Särskilt viktiga funktioner för den biologiska mångfalden är gammal skog och död ved. Det finns inget enkelt mått på vad som är ett uthålligt skogsbruk eller hur skyddet av skogens miljövärden bäst skall redovisas. har samtliga åtgärder i de pågående Life projekten prioriterats i den statliga verksamheten med syfte att skydda och vårda värdefulla naturområden. har tre Life natur projekt med syfte att skydda skogar och myrar som naturreservat avslutats. Den årliga tillförseln av kvicksilver via varor är nu ca vilket utgör av den årliga försäljningen /92. Det är bl.a. en följd av svenska restriktioner på kvicksilverområdet. Ljuskällor (), batterier () och amalgam () är de dominerande varugrupperna med kvicksilveranvändning. som är reglerade i förordningen om kvicksilver, bl.a. febertermometrar, andra termometrar och mätinstrument innehållande kvicksilver uppskattas att mängden kvicksilver som tillförs marknaden ha minskat till mindre än .