prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — 40.1.2 Förberedelsearbetet Ordförandeskapets program Arbetet med att ta fram det svenska ordförandeprogrammet har under Statsrådsberedningens ledning konkretiserats . Utifrån löpande inventeringar av alla de sakfrågor som förväntas stå på EU:s agenda 2001, har preliminära politiska prioriteringar och handlingsplaner tagits fram på departementsnivå. Vidare hålls kontakter med företrädare för kommissionen i syfte att samordna kommissionens arbetsprogram med de svenska ordförandeskapsförberedelserna. Kontakterna med råds- sekretariatet och med andra medlemsstater, särskilt med de inkommande ordförandeskapen och , har fördjupats. Personal, bemanning och kompetensutveckling Arbetsbelastningen ökar när rollen förändras. Departementen planerar därför personalförstärkningar genom att projektanställa personal, upp- skattningsvis ca 200 personer totalt. Departementens bemannings- planering vad gäller ordförandeposter i rådets arbetsgrupper har varit intensiv. Befintliga grupper har analyserats för att identifiera respektive grupps uppdrag, sammanträdestäthet och förväntade frågor för det svenska ordförandeskapet. Mot denna bakgrund har departementen nominerat ordförande till flertalet grupper. har ordförande nominerats till 211 grupper. Utestående grupper kommer möjligt att förses med ordförande. Beredskap finns även för förändringar. Ordförandeskapet i innebär även vidgade arbets- uppgifter i internationella organisationer, där uppgiften är att samordna EU-ländernas synpunkter till en gemensam ståndpunkt och att företräda EU i den aktuella organisationen. Berörda departement har identifierat sina åtaganden härvidlag. Forum svarar för de centrala kompetensutvecklingsinsatserna inför ordförandeskapet. Utbildningarna är å ena sidan inriktade på att öka kunskapen om förutsättningarna för ordförandeskapet för alla som berörs. Å andra sidan är det fråga om utbildningar som är inriktade på specifika uppgifter under det svenska ordförandeskapet, t.ex. ordförande i rådsarbetsgrupper. har tyngdpunkten legat på de utbildningar som bidrar till att öka den generella kunskapen om ordförandeskapet och ca 1 000 anställda i departement och myndigheter har deltagit i sådan utbildning. I takt med att bemanningen inför ordförandeskapet framskridit i och förberedelsearbetet tydliggjort olika uppgifter har utbildningen i allt större omfattning inriktats mot sådana specifika uppgifter. I denna typ av utbildningar deltog ca 500 personer med speciella uppgifter under det svenska ordförandeskapet. Press-, informations- och kultursatsningar Som ordförande kommer att föra EU:s talan och informera media om vilka beslut EU har fattat. Det svenska ordförandeskapet skall präglas av öppenhet. Regeringens ambition är också att göra ordförandeskapet till en angelägenhet för hela landet. Information om frågor som hanteras av ministerrådet måste vara lättillgänglig för såväl svenska som utländska medborgare. En särskild flerspråkig webbplats på Internet skapas. Den blir en viktig informationskanal för journalister och allmänhet som vill följa det dagliga arbetet. Seminarier och andra folkbildande aktiviteter planeras i olika delar av landet för att öka kunskaperna om vad det innebär för att vara ordförande. Genom projektet 2001 kommer vänortssamarbete mellan svenska kommuner och kommuner i de andra EU-länderna och i kandidatländerna att få särskilt stöd under ordförandeskapet. Vänort 2001 syftar till att öka kontakterna mellan svenskar och medborgare i andra EU-länder och i kandidatländerna. Ordförandeskapet ger också tillfälle att synas i andra länder, bland annat genom kulturaktiviteter. startade förberedelserna med alla ovan nämnda projekt. Möteskalendariet Arbetet med att schemalägga de möten som skall äga rum under det svenska ordförandeskapet har inletts. Rådet håller ca 60 ordinarie möten i ett 20-tal rådskonstellationer (Enligt i skall antalet minska). Sammantaget rör det sig om ca 1 500 möten i och från ministerråds- till rådsarbetsgrupps- nivå, vidare EU tredjelandsmöten samt möten i . En mycket stor del av schemaläggningsarbetet genomförs av representationen i i samråd med rådssekretariatet. För samordningen av kalendariets olika delar svarar 2001-sekretariatet. Mötesverksamheten i Kalendariet över möten i beräknas vara klart och omfattar ett 70-tal möten varav ca 60 på tjänstemannanivå. Regeringen har fastställt vilka informella minister- möten/konferenser som skall förläggas till samt orter och datum för dessa: jämställdhets- och socialförsäkringsministrarna i , justitieministrarna i , telekommunikations- och arbets- marknadsministrarna i , utbildnings- och forskningsministrarna i , miljöministrarna i , jordbruksministrarna i , finansministrarna i , inre marknads- och konsumentministrarna i , utrikesministrarna i och kulturministrarna i . Europeiska rådets möte hålls i den 15 . Regeringens ambition att ge dessa möten en bred geografisk spridning har således uppnåtts. Planeringen av fastställda möten har inletts i samråd mellan berörda departement och 2001-sekretariatet. Budgeten har ställt till regeringens förfogande . Dessa medel skall finansiera de kostnader som ordförandeskapet för med sig utöver de kostnader som redan har för medlemskapet i EU. En första fördelning av de har gjorts. Under den fortsatta planeringsprocessen kan mindre justeringar ske. För att skapa utrymme för oförutsedda kostnader har vissa medel reserverats på central nivå. 41 Svenska språket och rekrytering av svenskar 41.1 Svenska språket i EU Språkfrågan är ett känsligt ämne i EU-sammanhang. Det visar kontroversen i inledningen av det finländska ordförandeskapet. Ordförandelandet bestämde att endast engelska, franska och ordförandelandets språk i enlighet med tidigare praxis skulle användas vid det första informella ministermöte som hölls i . uppfattning var att tyska också kommit att accepteras som arbetsspråk vid informella ministermöten och uteblev därför tillsammans med från mötet. Diskussionerna om gällande språkpraxis fortsatte i Coreper. Som ny medlemsstat gick igenom en bekymmersam inledningsfas när det gäller tillgången till och kvaliteten på tolkning och översättning. Läget har stabiliserats, men svenska är tillsammans med danska och finska de EU-språk som tilldelas minst resurser hos institutionerna. För att främja svenska språkets ställning i EU-arbetet följer den språkpolicy som fastlades 1996 (se 41.1.2.). När det gäller översättningar fortsätter arbetet med att förbättra kvaliteten på översättningar till svenska i enlighet med betänkandet från utredningen om svenskan i EU 1998. 41.1.1 Tolkning och översättning till och från svenska Svenska är ett av EU:s elva officiella språk enligt fördraget. Svenska språkets ställning som ett av de officiella EU-språken är av stor princi- piell betydelse för . God kommunikation med EU:s institutioner på det egna språket är ett viktigt medel för fortsatta strävanden efter större öppenhet och djupare demokratisk förankring av EU-samarbetet. Såväl enskilda som myndigheter måste ha möjlighet att använda svenska vid kontakter med EU:s institutioner. Regeringen fortsätter därför att fästa stor vikt vid att tolkning och översättning till och från svenska fungerar på ett fullgott sätt inom institutionerna. Beträffande tolkning i rådets arbete hade svenskan i mitten av 1999 den lägsta tolkningsgraden av samtliga EU:s officiella språk. Inom ramen för rådsarbetet fanns svensk tolkning vid av mötena , jämfört med 1998. De stora EU-språken engelska, franska och tyska hade nära nog fullständig tolkservice. Att servicen för de nordiska språken halkat efter förklaras inte enbart av att dessa språk är relativt nya som officiella EU-språk eller att de inte talas av så många människor inom EU. Medlemsstaterna har arbetat olika målmedvetet och framgångsrikt när det gäller att hävda sin rätt till tolkning. Fördragets bestämmelse om de officiella EU-språken har å ena sidan inte följts upp av några bestäm- melser om rätt till tolkning, men å andra sidan gäller fördragets allmänna likabehandlingsprincip som förhindrar diskriminering av vissa språk. Vid de möten där inte tolkning på samtliga språk förekommer bestäms tolkningens omfattning av s.k. språkregimer, dvs. praxis som växt fram för olika möten. Språkregimerna motiveras av praktiska skäl och av effektivitetsskäl. Språkets storlek i sig är inte avgörande, men många mötesdeltagare har t.ex. engelska och franska som andraspråk och dessa språk blir därför positivt särbehandlade av effektivitetsskäl. Tyska har av flertalet länder accepterats som ett tredje arbetsspråk inom unionen. Inarbetad praxis i kombination med budgetmässiga restriktioner gör det svårt att ändra rådande förhållanden. Inför det svenska ordförandeskapet har kommissionens konferenstolktjänst utarbetat en särskild handlingsplan för att förbättra tolkservicen till och från svenska. Planen ses över varje halvår fram till ordförandeskapet. och representationen har en aktiv dialog med konferenstolktjänsten om handlingsplanen. Utrikes- departementet har också regelbundna kontakter med rådssekretariatet. 41.1.2 Svensk språkpolicy En svensk språkpolicy lades fast 1996. (Riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-arbete, cirkulär 6, UD PM 1999:6). En utgångs- punkt är att svenska folkvalda representanter i och svenska företrädare i andra EU-organ på hög nivå måste ha möjlighet att kommunicera på svenska. Valet av representanter får inte avgöras av deras språkkunskaper. Svenska språket skall inte heller behandlas sämre än jämförbara språk, t.ex. danska, finska, grekiska och portugisiska. Grundprincipen för tolkning är att inte på någon nivå godtar vare sig en positiv eller negativ särställning för ett enskilt språk. accepterar etablerade arbetssätt i vissa organ, t.ex. att engelska, franska och tyska talas i Coreper (Ständiga representanternas kommitté) och engelska och franska utan tolkning i Poco (). Däremot finner den fem- eller sexspråksordning, dvs. tolkning på fem eller sex språk, som etablerats i en del arbetsgrupper redan vid det svenska EU-inträdet oförenlig med EU:s grundläggande språkprinciper och strävar därför efter att den skall försvinna. Tills vidare tolereras dock denna praxis. Beträffande översättning av arbetsdokument med förslag till rättsakter skall en fullgod svensk översättning finnas tillgänglig inom rimlig tid före det rådsmöte då ett formellt beslut om förslaget förutses. Enligt rådets arbetsordning skall texterna finnas tillgängliga minst före beslut. När den svenska språkpolicyn lades fast antogs även riktlinjer för hur de som företräder i olika EU-organ skall förhålla sig i situationer då en fullgod tolk- eller översättningstjänst inte erbjuds av EU:s institutioner. Ett led i policyn är att vid mötestillfällena påpeka att inte kan acceptera att tolkning inte erbjuds när en svensk representant begärt det. En utvärdering av språkprinciperna och deras praktiska användning genomfördes . Av denna framgick att svenska språket fortfarande behandlas något sämre än jämförbara språk, framför allt vid tolkning i rådsarbetsgrupper. Regeringen fortsätter arbetet med språkpolicyn främst vad avser tolkningen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att skärpa tillämpningen av den svenska språkpolicyn. 41.1.3 Utredning om svenskan i EU Kvaliteten på översättningar till svenska har stadigt förbättrats. Det är ändå viktigt att fortsätta att bevaka att de svenska EU-texterna, i synnerhet författningstexterna, har hög kvalitet. lade en särskild utredare fram ett betänkande om hur kvaliteten på de svenska EU- texterna kan främjas, Svenskan i EU (SOU 1998:114). Utredaren föreslog att en central samordningsfunktion skulle inrättas i med uppgift att utarbeta riktlinjer, svara för utbildning, rådgivning i EU-språkfrågor och granskning. Formerna för den före- slagna samordningsfunktionen har ännu inte beslutats. När det gäller utredarens förslag att inför det svenska ordförandeskapet undersöka hur medlemsstater med jämförbara språk hanterat mötes- ledning och dokumentframställning under sina ordförandeskap inleddes detta arbetet . Utredaren föreslog också att senast under ordförandeskapet anordnar en konferens för att få en samsyn mellan medlemsstaterna om behovet av enkla och klara originaltexter inom EU och en diskussion om åtgärder för ett sådant utvecklingsarbete. Det kan nämnas att de engelska översättarna inom kommissionen startat the fog, som är ett steg i rätt riktning, men för att nå resultat krävs ett mera systematiskt språkvårdsarbete inom alla institu- tioner. I en diskussionspromemoria om Modernisering av EU, som rege- ringen presenterade för , föreslås att anordnar en sådan konferens. Begripliga beslut och beslutsunderlag är en förutsättning för en mera öppen, demokratisk och effektiv . Något beslut om konferensen har ännu inte fattats. Eftersom behovet av rådgivning och samordning i EU-anknutna term- och skrivregelfrågor ständigt ökar har språkexperterna i justitiedeparte- mentets granskningsenhet fått ta sina resurser i anspråk för sådana frågor. De har tillsammans med Klarspråksgruppen också skapat en webbplats på Internet, Klarspråk, som bl.a. innehåller frågor och svar på vanliga språkfrågor, elektroniska versioner av skrivregler och andra handböcker för skrivandet samt länkar till termdatabaser inom EU och i liksom till andra länders myndigheter och organ som verkar för bättre offentliga texter. Granskningsenheten har också i mindre skala börjat granska förslag till EG-rättsakter på justitiedeparte- mentets område. 41.2 Svenskar i EU:s institutioner handläggs frågor om svenskar i EU:s institutioner vid EU-enheten på . EU-enheten koordinerar arbe- tet inom vad gäller högre chefstjänster genom priori- tering av områden samt kandidatfrågor, insatser för god basrekrytering, bevakning av mellannivåerna, temporära tjänster, nationella experter, praktiktjänstgöring, kontakt- och informationsverksamhet, bevakning av EU-institutionernas personalpolitik, uppföljning och information. 41.2.1 Nya principer för rekrytering /2000 slutade den femåriga så kallade infasnings- period som medgav de tre nya länderna vid den senaste EU-utvidgningen särskilt gynnsamma förhållanden för anställning av tjänstemän från dessa länder. Detta innebär att det hädanefter inte är möjligt att flaggmärka vissa chefstjänster för eller begära utlysningar riktade enbart till svenska medborgare till övriga tjänstekategorier. av den svenska infasningsperioden har sammanfallit med kommissionens avgång och omorganisation, vilket till viss del försvårat rekryteringen till kommissionen. begärde därför en utsträckning av infasnings- perioden. Ett resultat är att de listor över svenskar som klarat inträdes- proven finns kvar, så att kandidaterna får på sig att finna en konkret tjänst. Den nya kommissionen har påbörjat en process för modernisering av procedurerna för tillsättningar på högre tjänster. Extern rekryterings- expertis skall involveras vid högre chefstillsättningar. Meriter kommer att spela störst roll vid tillsättningar och särskilda åtgärder utlovas för att öka antalet kvinnor på högre tjänster. Kommissionen har vidare beslutat att det även fortsättningsvis är viktigt att det finns en geografisk balans mellan tjänstemän från alla EU:s nationaliteter, för att värna den kulturella mångfalden och integrationen inom den europeiska administra- tionen. Kommissionen har tagit fram en policy för tillsättningar till högre chefstjänster för att säkra att de tre kriterierna meriter, lika villkor för män och kvinnor samt geografisk balans tillgodoses. Varje medlemsstat skall exempelvis vara garanterad minst en tjänst på generaldirektörsnivå. stöder denna förnyelseprocess. 41.2.2 Rekryteringen till fasta tjänster Svenska påtryckningar om aktiva åtgärder för att påskynda rekryteringen till kommissionen har givit resultat. och repre- sentationen har inför infasningsperiodens slut även intensifierat stödet till svenska kandidater som klarat inträdesprov men ännu ej kommit i fråga för tjänster. Institutionerna uppger att de gjort ansträngningar att rekrytera svenskar, men att många kandidater som klarat uttagnings- proven tackat nej till erbjudande om tjänst. Detta har särskilt gällt sekreterarkategorin. Sju tjänster på enhetschefs/rådgivarnivå vid kommissionen har reserverats för svenska kandidater , vilket gör att är över den miniminivå vi kan förvänta. Tillsättning av dessa tjänster pågick . På lägre handläggarnivå är antalet svenskar anställda i institutionerna tillfredsställande. gjorde kommissionen en riktad rekryteringsomgång för svenska seniorhandläggare, vilket resulterat i att situationen även på denna nivå blivit tillfredsställande. Ett problem är att inte sett till att befordra svenska handläggare till seniorhandläggarnivå, varför svenskar saknas på denna nivå i . En rekryteringsomgång för svenska tolkar förväntas förbättra situationen på tolksidan. Största luckorna finns i kategorierna handläggarassistenter, sekreterare och teknisk personal. Rekrytering av svenskspråkiga sekreterare pågick till såväl kommissionen som rådet, vilket kommer att förbättra situationen för denna kategori. /2000 var 822 svenskar fast anställda i EU:s institu- tioner, varav 225 översättare och tolkar. Siffrorna baserar sig på uppgifter från kommissionen, rådssekretariatet, , EG- domstolen, Revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén (ESK), och Europeiska Investeringsbanken. Spridningen av svenskar i EU-institutionerna är tillfredsställande. Chefstjänster har erhållits på alla områden som regeringen prioriterat. Ett mindre antal svenskar har valt att lämna institutionerna. Ett antal svenska tjänstemän har valt att ta tjänstledigt för annat arbete. 41.2.3 Tidsbegränsat anställda och nationella experter tjänster finansieras fullt ut av EU-institutionerna. De tidsbegränsade tjänsterna ger värdefulla möjligheter för svenska tjänste- män att under tjänstgöra i en EU-institution. De kan även utnyttjas för växeltjänstgöring mellan den nationella administrationen och EU-institutionerna. De utgör ett viktigt komplement till de fasta tjänsterna till vilka tjänstemän rekryteras för en livstidskarriär. /2000 arbetade 86 svenskar på tidsbegränsade tjänster. Nationella experter får lön från medlemsstaten och en kostnadsersätt- ning från institutionen och tjänstgör vid EU-institutionen under maximalt . De flesta nationella experter finns vid kommissionen. hade 39 av totalt drygt 600 nationella experter, vilket ungefär motsvarar landets storlek. har det tagits fram en policy för nationella experter, som uppmanar departement och myndigheter att använda detta instrument på ett strategiskt sätt. 41.2.4 Fördelningen mellan kvinnor och män I gruppen fast anställda svenskar (inklusive toppchefer på tidsbegränsade kontrakt) var fördelningen /2000 bland: chefer och handläggare 100 kvinnor och 153 män tolkar och översättare 147 kvinnor och 78 män övriga kategorier 290 kvinnor och 54 män Regeringens inflytande över tjänstetillsättningarna har inskränkt sig till totalt 17 tjänster på toppchefs- och direktörsnivå. Av dessa är 8 tillsatta med kvinnor och 9 med män. slutade en direktör vid parlamentet. Hälften av de nationella experterna var kvinnor. 41.2.5 Kontakt- och informationsverksamhet I syfte att etablera och upprätthålla kontakt med svenska EU-tjänstemän har representationen i i samarbete med fortsatt att arrangera möten och seminarier för EU- svenskar. Nätverksbyggande på olika sakområden mellan Regerings- kansliets tjänstemän och svenskar i EU:s institutioner har fortsatt att utvecklas. Aktuell information som rör och EU har sänts till samtliga EU-svenskar. har det tagits fram en policy för kontakt- och informationsverksamheten. Bilaga 1: Viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna av rådet Enligt rådets redovisning av antagna rättsakter har det inte förekommit att röstat nej eller avstått från att rösta. röstade nej eller avstod från att rösta vid ett tiotal tillfälle. Under 1996-1998 rör det sig om ungefär halva antalet tillfällen .