prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — har i enlighet med regeringens önskemål intensifierat sin samverkan med lokala kooperativa utvecklingscentra och beaktat kooperativa företags behov av rådgivning och finansiering. Med medel från detta anslag stödjer staten även verksamheten i Stiftelsen Svensk Industridesign. Verksamheten inriktas på åtgärder som främjar kunskap och kompetens inom industriellt inriktad design i syfte att öka lönsamheten och därmed tillväxten i svenskt näringsliv. Designfrämjande verksamhet i små och medelstora företag uppmärksammas särskilt. Stiftelsen Svensk Industridesign samarbetar med bl.a. för att få ut information och rådgivning i de olika regionerna. Samarbetet mellan och Stiftelsen Svensk Industridesign bör vidare utvecklas. I det föregående (avsnitt 5.3.3) redovisas effekter av den verksamhet, som bedrivs med medel från anslaget. Det gäller främst ALMI:s och småföretagsinsatser. Slutsatser Regeringen förordar att verksamheten med medel från anslaget Småföretagsutveckling bedrivs enligt i huvudsak oförändrade riktlinjer. har tidigare, i enlighet med vad som anförts ekonomiska vårproposition, beslutat om en ökad betoning vid främst verksamheten med såddkapital. Det innebär en ökning av resurserna med totalt 2001. Dessutom krävs ökade resurser för att fortsätta regelförenklingsarbetet genom SimpLex samt insatser för att främja entreprenörskap i skolan. har som tidigare nämnts initierat en översyn av statens aktörer och deras åtgärder och program för ökad tillväxt och sysselsättning. Utredningen skall se över mindre företags behov av statliga insatser för att växa och utvecklas, utvärdera viktiga näringspolitiska småföretagsåtgärder som genomförs och ge förslag till hur framtida statliga insatser för att främja tillväxt bland främst småföretag och hur insatserna kan samordnas för att förenkla för företagen. Regeringen avser att redovisa sina ställningstaganden . Tabell 5.5 Beräkning av anslaget Anslag 1999 184 0621 Ökat resursbehov 5 000 Förslag 2000 189 062 1 Till detta kommer 12 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. A3 Stöd till kooperativ utveckling Tabell 5.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 18 203 2000 Förslag 20 000 2001 Beräknat 20 000 2002 Beräknat 20 000 En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget Stöd till kooperativ utveckling inte helt tagits i anspråk. Vid ingången av innevarande budgetår fanns ett anslagssparande om . Det beror på tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning av anslag samt sparande för att finansiera en national informationssatsning om den kooperativa företagsformen . Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter om detta finns i förordningen (1998:1633) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges till kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har beslutat om riktlinjer för stödet till kooperativ utveckling. De redovisade målen är att öka sysselsättningen genom bildande av kooperativa företag samt säkerställa en jämn tillgång till kooperativ rådgivning av hög kvalitet i hela landet. De verksamhetsmål som redovisas i riktlinjerna för stödet är att ge allmänheten tillgång till information om den kooperativa företagsformen, att rikta rådgivningsinsatserna till bildande av kooperativa företag som skapar nya arbetstillfällen samt främja utvecklingen av kooperativa verksamheter som stärker medborgarnas inflytande som medborgare och konsumenter. Stödet fördelas till 24 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns utspridda i landet. De lokala kooperativa utvecklingscentrumen fungerar som en del av parnerskapet i länen i syfte att skapa tillväxt och ökad välfärd. Dessa har till uppgift att sprida information om den kooperativa företagsformen samt ge stöd och råd till personer som vill starta nya företag. LKU:na skall återrapportera verksamheten utifrån de riktlinjer för stödet som angivits ovan. Resultatet för visar bl.a. att genom information och rådgivning från LKU startades det 329 kooperativa företag med c:a 1 000 nya arbetstillfällen. har ur anslaget fördelats till landets 24 LKU för kostnadsfri information och rådgivning samt 2,5 miljoner till centrala åtgärder för att bl.a. öka kunskapen om den kooperativa företagsformen bland de myndigheter som har till uppgift att stödja nyföretagande. Som ett led i detta beslutade regeringen genomföra pilotsatsningar i och . Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat pilotsatsningen (1999:5). Rapporten visar att intresset för kooperativa frågor har ökat hos såväl organisationer som hos allmänheten genom informationssatsningen. Slutsatser Regeringen ser som en av sina mest prioriterade uppgifter att underlätta start av små företag och därmed öka sysselsättningen. Regeringen ser det också som viktigt att stärka kunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen samt öka kunskapen om kooperativt företagande hos i första hand myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande. Statskontorets rapport (1999:5) visar att erfarenheterna av informationssatningen i pilotlänen och är positiva. Regeringen har därför beslutat att genomföra en nationell informationssatsning om den kooperativa företagsformen och under namnet Starta eget tillsammans. Projektets mål är bl.a. att antalet grupper i rådgivning och startade företag ska öka med fram /2001 jämfört med . Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen att stödet till kooperativ utveckling skall öka med 3,5 milj år 2000- 2002. Regeringen bedömer att informationssatsningen sannolikt leder till en större efterfrågan rådgivningstjänster i hela landet. Rapporter visar att intresset för kooperativt företagande är stort, inte minst bland kvinnor, och att nya arbetstillfällen kan skapas till en låg kostnad. Regeringen anser att statsbidraget till kooperativ utveckling liksom tidigare bör koncentreras till kostnadsfri information och rådgivning. En viss del av medlen bör även användas till gemensam kompetensutveckling för LKU systemet. Det ökade stödet och effekterna av informationssatsningen ställer krav på en god kvalitet på den rådgivning som LKU- rådgivarna lämnar. Detta förutsätter att rådgivarnas kompetensutvecklingsbehov tillgodoses. Regeringen har under innevarande budgetår beviljat medel för genomförande utbildningar och andra åtgärder för att säkerställa en god kompetensutveckling i LKU organisationen. Stödet till kooperativ utveckling fördelas genom beslut i regeringen. Regeringen anser det lämpligt att beslut om stödet överförs till 2 000. A4 Turistfrämjande Tabell 35.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 83 278 2000 Förslag 81 461 2001 Beräknat 81 918 1 2002 Beräknat 83 473 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget . Regeringens överväganden Resultatinformation svarar för övergripande marknadsföring och information utomlands av som turistland. Turismens betydelse för tillväxten och sysselsättningen kan avläsas i turistsatelliträkenskaperna. Resultatet för redovisas . I samband med bildandet av upprättades ett avtal mellan staten och turistnäringen. För att tydliggöra finansieringen av bolagets verksamhet har denna del i avtalet omförhandlats. har påbörjat en omstrukturering av sin verksamhet för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. Färre fasta kontor utomlands och en mer flexibel organisation genom ett ökat användande av modern informationsteknik gör det bl.a. möjligt att få en bredare och mer kostnadseffektiv representation utomlands och att medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter. har Turistdelegationen bedrivit sin verksamhet med utgångspunkt i de strategiska riktlinjer som lades fram i handlingsprogrammet för utveckling av svensk turism. Verksamheten bedrivs huvudsakligen genom olika projekt för samverkan och kunskapsutveckling, marknadsinformation, statistik samt genom utredningsarbete och skapande av gemensamma nationella strategier och metoder för utvecklingen av svensk turism. Turistdelegationen fick regeringens uppdrag att medverka i överläggningar om de regionala tillväxtavtalens innehåll, genomförande och finansiering. Ett samarbete har därefter intensifierats med regionerna kring turismen som ett område för utvecklingsåtgärder enligt intentionerna i tillväxtavtalen. Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har minskats med . Det av beslutade övergripande målet för turistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som Turistdelegationen utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. skall för att främja tillväxten och utvecklingen i använda av anslaget för att genomföra riktade insatser för att främja turismen i regionen. Tabell 35.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 80 511 Pris- och löneomräkning 16 Justering av -66 Överföring från anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer 1 000 Förslag 2000 81 461 A5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Tabell 35.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 139 714 2 2001 Beräknat 141 922 3 2002 Beräknat 144 255 4 114 397 har levererats in till staten för oljelagerdelen kommer att tillföras genom särskilt regeringsbeslut. 3 Motsvarar 139 714 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 139 714 tkr prisnivå. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I detta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, den myndighet som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU har uppdraget att förvalta och miljösäkra statens civila beredskapslager av olja inkl. anläggningar och annan statlig egendom som används för lagringen. SGU är vidare ansvarig för miljösäkring av det statliga gruvfältet i . Av myndighetens anslagssparande har från oljelagerdelen dragits in. Resterande anslagssparande kommer successivt att tas i anspråk för digitalisering, kartering och kompetensutveckling. Regeringens överväganden Resultatinformation För den geologiska undersökningsverksamheten följer producerade volymer plan, även om årsmålen inte nåtts för samtliga discipliner. Undersökningsverksamheten är fortfarande påverkad av den omstrukturering som genomfördes . Omorienteringen mot nya mål har inletts. SGU:s expertroll inom mineralhanteringen har bidragit till utredningar bl.a. om ballast-, industrimineralindustrin. Miljöfrågorna har fått en allt större betydelse i verksamheten både internt och externt bl.a. genom arbetet med de nya nationella miljömålen och sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Genom oljelagerdelen har värdefull kompetens tillförts på miljöområdet. Hos Bergsstaten har antalet tillstånd ökat liksom den tillståndsgivna arealen. Handläggningstiderna är på väg mot de uppsatta målen för dvs. är väntetiderna för nya undersökningstillstånd 9 månader i och 3 månader i . För förlängning av tillstånd är väntetiderna 3 månader både i och . Den administrativa och ekonomiska samordningen av oljelagerdelen och SGU har huvudsakligen slutförts. SGU har hyrt ut oljelagringskapacitet i de anläggningar som skall hållas i malpåse av beredskapsskäl, intäkterna för detta har väl täckt driftskostnaderna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 35.10 Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- Kostnad) Utfall 1998 (varav tjänsteexport) 18 829 (1 624) -19 024 (-1 605) -195 (19) Prognos 1999 (varav tjänsteexport) 15 400 (1 200) -15 300 (-1 150) 100 (50) Budget 2000 (varav tjänsteexport) 17 000 (1 000) -16 900 (-950) 100 (50) Slutsatser SGU arbetar nu framgångsrikt med att ställa in den geologiska undersökningsverksamheten mot de nya övergripande mål som nämndes i förra årets budgetproposition. I detta ingår även att klarlägga och utvärdera användarnas behov och faktiska användning av olika typer av geoinformation. För elva befolkningstäta områden, där av befolkning bor, och för malmpotentiella områden kommer att utarbetas särskilt avpassad geologisk information. För övriga regionala områden kommer det att finnas mer översiktliga geologiska databaser. Arbetet vid Bergsstaten bedöms vara intensivt även . Myndighetens externa kontakter med prospektörer, länsstyrelser, kommuner och enskilda markägare håller successivt på att utvecklas. Servicen förbättras genom att viss information görs tillgänglig elektroniskt samt genom förbättrat informationsmaterial till markägare och allmänhet. Inom oljelagerdelen kommer utförsäljningen av petroleumprodukter att slutföras . Försäljning av anläggningar och materiel kommer att pågå . Myndigheten har begärt regeringens medgivande att få sälja även de tre oljelagringsanläggningar som hålls för det civila försvarets beredskapsbehov t.o.m. . har yttrat sig och menar att ett statligt ägande av dessa anläggningar inte är nödvändigt under förutsättning att sådana villkor uppställs att handlingsfriheten inom oljeförsörjningsområdet för att trygga krigstida behov behålls intakt. Regeringen har för avsikt att medge SGU att sälja anläggningar med dessa förutsättningar. SGU har på regeringens uppdrag lämnat förslag till vilka övriga oljelagringsanläggningar inom den statliga sektorn som med förbättrad effektivitet skulle kunna förvaltas och miljösäkras av SGU. Regeringen har för avsikt att överväga förändrat huvudmannaskap och miljösäkringsansvar inom den statliga sektorn för ett mindre antal anläggningar. Oljelagerdelen av förvaltningsanslaget beräknas minska i takt med att de tömda lagren miljösäkras. Miljösäkringstakten är svår att överblicka då den delvis är beroende av beslut från tillståndsgivande myndigheter. Regeringen är dock angelägen att få till stånd ytterligare effektivisering av oljelagerdelen inom SGU så att en successiv avveckling tydligare kan redovisas. Anslaget innehåller ej medel till förvaltning av oljelagerdelen . För kommer SGU att tillföras för oljelagerdelen genom ett särskilt regeringsbeslut. Regeringen återkommer därefter till detta vårproposition. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna. Tabell 35.11 Beräkning av anslaget Anslag 1999 187 993 Pris och löneomräkning 3 269 Justering av 10 921 Minskat anslag oljelagerdelen -62 469 Förslag 2000 139 714 A6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Tabell 35.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 707 2000 Förslag 4 831 2001 Beräknat 4 910 2002 Beräknat 4 993 Anslaget disponeras av SGU för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslagssparandet beror på beslutade fleråriga . Regeringens överväganden Resultatinformation har 17 projekt av 57 inlämnade ansökningar fått stöd. Projekten omfattar olika områden bl.a. miljögeologi, jordarts- och berggrundsgeologi samt malmgeologi. Inom det senare området har tre projekt fått stöd bl.a. forskning rörande guldmalmer vilket ökar kunskapsbasen om sådana till- och förekomst i svensk berggrund. Ett annat projekt har behandlat malmbildningsprocesser i de större malmprovinserna i . Ett projekt har utvecklat metoder för differentiering av salta grundvatten i , vilket är problem i många kustnära, tätbebyggda områden. Den maringeologiska verksamheten kommer att kunna effektiviseras genom ett projekt som utvecklat system för analys av sedimentlager. Slutsatser Vid SGU finns landets största samlade geovetenskapliga kompetens och grunddata. Genom samverkan med universiteten kan stödet på ett effektivt sätt riktas mot för relevanta områden. Därigenom skapas en naturlig och nära kontakt mellan tillämpad forskning och grundforskning inom det geovetenskapliga området. SGU har i sitt budgetunderlag begärt extra medel med motiveringen att intresset och efterfrågan av projektmedel sedan starten har varit större än tillgången på medel. SGU tillhör de myndigheter vars FoU- verksamhet granskas i en pågående utredning om hur myndigheter bättre kan organiseras med hänsyn till innovationssystemet och därmed samhällets utveckling och tillväxt. Regeringen har för avsikt att senare återkomma till i denna fråga. Tabell 35.13 Beräkning av anslaget Anslag 1999 4 786 Pris och löneomräkning 45 Förslag 2000 4 831 A7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. Tabell 35.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 40 687 2000 Förslag 40 000 2001 Beräknat 40 000 2002 Beräknat 40 000 Anslaget disponeras av SGU för att täcka kostnader för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun. Anslagssparandet beror huvudsakligen på svårigheter att planera när nödvändiga tillstånd erhålls från miljödomstolarna. Regeringens överväganden Resultatinformation Miljökonsekvensutredningar har genomförts för 29 oljelagringsanläggningar. Vattendomsansökan har lämnats in för 13 anläggningar. var hydraulisk avledning installerad vid fem anläggningar och arbeten kommer att påbörjas vid ytterligare två anläggningar . För en anläggning har avvecklingen slutförts dvs. anläggningen har miljösäkrats, utrustningen demonterats och markinnehavet sålts. Vid ytterligare några anläggningar pågår den slutliga avvecklingen av utrustning och mark. Slutsatser Miljösäkringsarbetet för oljelagringsanläggningarna har gått in i en fas där det fortsatta utredningsarbetet kompletteras med upphandling och genomförande av entreprenadarbeten. Miljösäkringsinsatserna beräknas fortgå på nuvarande nivå t.o.m. . Därefter beräknas kvarstå drygt tio anläggningar, vilka av skilda skäl måste avvecklas senare bl.a. av den orsaken att miljösäkringen kräver en vidareutvecklad teknik. Verksamheten kommer därefter att kunna bedrivas på en lägre nivå. Detta gäller även efter ett framtida övertagande av ansvaret för miljösäkring av ytterligare ett mindre antal oljelagringsanläggningar inom den statliga sektorn vilket nämnts under slutsatserna för SGU:s förvaltningsanslag. Oljelagerdelen av SGU:s förvaltningsanslag A5 och anslaget A7 hänger nära samman. Denna del av förvaltningsanslaget kommer att minska i takt med att anläggningarna miljösäkras. Regeringen har för avsikt att besluta att av anslagssparande avdelas till SGU:s förvaltningskostnader för oljelagringsverksamheten . Det finns tillkommande utgiftsbehov för arbetet med miljösäkring av oljelager. Regeringen återkommer till detta vårproposition. Tabell 35.15 Beräkning av anslaget Anslag 1999 35 000 Anslagsökning 5 000 Förslag 2000 40 000 A8 Fortsatt program för småföretags- utveckling, förnyelse och tillväxt Tabell 5.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 180 000 1 1 Nytt anslag. fattade beslut om att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisa ett reservationsanslag Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt på 1 . Tolfte huvudtitelns reservationsanslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt från /96 upphör vid utgången av 1999. Enligt ekonomiska vårproposition fortsätter det tidigare aviserade programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:222). För ändamålet föreslås anvisas på reservationsanslaget A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling förnyelse och tillväxt. I syfte att stärka näringslivets tillväxt och för att öka sysselsättningen bör programmet förlängas. Regeringen avser att på olika sätt stimulera småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, bl.a. genom satsning på industriella utvecklingscentra, stöd till skogsnäringen, miljöteknik, universitet och högskolor m.m. En treårig försöksperiod med industriella utvecklingscentra (IUC) har genomförts. Regeringen bedömer att dessa IUC bör erhålla fortsatt finansiering för och att antalet utökas. En pågående utvärdering kommer att ge grund för regeringens vidare ställningstagande i nästkommande budgetproposition. Beträffande stöd till skogsnäringen har totalt 14 projekt om ca beviljats. I av de beviljade projekten medverkar institut och högskolor framför allt med industriell, tillämpad forskning. Programmet förväntas ge en ökad kompetenshöjning och teknisk utveckling inom skogsnäringen så att träets konkurrenskraft stärks, speciellt vad gäller export av förädlade träprodukter. Regeringen bedömer att programmet särskilda utvecklings- och tillväxtinsatser som delvis finansierats med anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt har haft positiva sysselsättnings- och företagsutvecklande effekter i hela landet. A9 Miljöteknikdelegationen Tabell 35.17 Anslagsutveckling 2000 Förslag 10 000 1 2001 Beräknat 0 Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik, med representanter från företag, forskningsmiljöer och offentliga institutioner inrättades . Delegationen har finansierats med från tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt samt med från fjortonde huvudtitelns anslag A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Delegationens uppdrag är att stimulera utveckling, upphandling och introduktion av miljöanpassade produkter och teknik för att nå en ekologiskt hållbar utveckling. Delegationen har valt att arbeta inom fyra prioriterade insatsområden. Dessa utgörs av ekologiskt återställande av mark, transporter, byggsektorn samt livsmedel och lantbruk. Utöver de prioriterade områdena genomför delegationen områdesövergripande projekt med syfte att generellt främja kommersialisering av miljöanpassade produkter och processer. Miljöteknikdelegationen tilldelas för att fortsätta och utveckla sitt uppdrag . Förutom att fortsatt verka för en positiv miljödriven teknikutveckling uppdras även åt delegationen att verka för exportfrämjande insatser på området miljöanpassade produkter och teknik. Regeringens överväganden Resultatbedömning Miljöteknikdelegationen har utfört sitt arbete enligt regeringens intentioner och har positivt bidragit till utvecklingen inom miljöteknikområdet. Bland de projekt som genomförts kan nämnas demonstrationer och verifieringar av marksaneringstekniker, tekniker för miljöanpassningar av enskilda avlopp samt en nationell miljötekniktävling för att lyfta fram miljöanpassade innovationer. Kravspecifikationer har tagits fram för smörjfetter, tvåtaktsoljor, inomhusfärger på trä samt gödselspridare. Teknikupphandling har påbörjats av bränsleflexibla småbilar. Erfarenheter av de verktyg och arbetssätt delegationen använt har sammanställts. En begränsad kartläggning av svenska spjutspetskompetenser och inom miljöanpassad teknik, varor och tjänster har påbörjats. denna ska matchas mot den analys av efterfrågan på miljöanpassade varor och tjänster på en rad internationella marknader som görs parallellt. Delegationens uppdrag förlängs t.o.m. och utvidgas till att även omfatta exportfrämjande insatser för miljöanpassade produkter och teknik. 35.6 Övrig statlig verksamhet Inom näringspolitiken finns ett flertal former av riskfinansiering som alla har till syfte att komplettera de privata marknaderna för lån, garantier och egenkapitalförsörjning. Olika former av lån från utgör ett exempel på sådana statliga insatser, som finns beskrivet inledningsvis under Näringspolitik. Stiftelsen har möjlighet att lämna skilda slag av lån med hög risk samt lånegarantier till främst småföretag i de fem norrlandslänen.