prop · GN0330 · 2000-01-01 00:00:00 — Förslaget om principiell utformning av det militära försvarets ledningsorganisation, den föreslagna omfördelningen av uppgifter inom det civila försvarets ledningsorganisation och de övriga åtgärder som regeringen vidtagit innebär enligt regeringens bedömning att behovet av den samlade översyn av lednings- och samordningsfrågorna inom det militära och civila försvaret som aviserades i kontrollstationspropositionen har minskat. Som framgår av det sagda återstår dock vissa frågor att behandla. Mot denna bakgrund anser regeringen sammanfattningsvis att det finns ett behov av fortsatt utredning där berörda myndigheter, främst Försvarsmakten och , deltar i arbetet. Regeringen avser att ge Försvarsmakten i uppdrag att i budgetunderlaget för redovisa de besparingar som kan göras i ledningsorganisationen i förhållande till de som beräknades i Försvarsmaktens förslag . 9 Övriga frågor 9.1 Forskning och utveckling inom totalförsvaret Med forskning och utveckling avses här främst tillämpad forskning och utvecklingsarbete samt i viss utsträckning riktad grundforskning enligt de definitioner som angetts av . Med riktad grundforskning menas att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer där forskningens inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpningar. Med tillämpad forskning menas att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte. Med utvecklingsarbete menas att systematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Omslutningen på forskning och utveckling inom det militära försvaret beräknas för till ca , varav ca utgör s.k. icke objektbunden forskning och ca utgör teknikutveckling inom ramen för de materielobjekt som beställs vid industrin. Omslutningen på forskning och utveckling inom civilt försvar och övrig civil verksamhet inom utgiftsområde 6 beräknas för till ca , varav ca fördelas av och utgör forskning och utveckling inom Statens räddningsverks anslag. Utöver detta utgör ytterligare medel beställningar av forskning och utveckling inom de olika anslagen för civilt försvar. För att inrikta och följa upp sådan forskning och utveckling inom det militära försvaret som inte är direkt knuten till materielbeställningar, driver Försvarsmakten i samverkan med och , Flygtekniska försöksanstalten och Försvarshögskolan en planerings- och uppföljningsprocess. Med utgångspunkt i de krav som ställs på det militära försvaret utarbetas en långsiktig forsknings- och utvecklingsstrategi. Denna strategi ligger sedan till grund för det femåriga forsknings- och teknologiförsörjningsprogrammet samt årliga kontrakt mellan Försvarsmakten och den myndighet som skall genomföra respektive uppdrag. Den beskrivna processen avser att ombesörja relevansen i forskningsbeställningarna. Kvaliteten granskas på uppdrag av forskningsmyndigheterna med hjälp av externa expertgrupper. För att inrikta och följa upp forskning och utveckling inom det civila försvaret bedriver en process med utarbetande av årliga forsknings- och studieplaner för forskningsbeställningar. Forskning beställs för det civila försvarets behov genom ansökningsförfarande eller på initiativ från . Ansökningarna granskas ur såväl relevans- som kvalitetssynpunkt. Inom utgiftsområde 6 har regeringen under anslaget D4 för beräknat ca för forskning inom NBC-området och till försvars- och säkerhetspolitisk forskning. Till skillnad från avgiftsfinansierad forskning inriktas och beslutas denna forskning av regeringen när det gäller NBC-forskningen och av chefen för när det gäller den försvars- och säkerhetspolitiska forskningen. Utöver detta har för beräknats ca för forskning vid Flygtekniska försöksanstalten och ca för forskning vid . Huvuddelen av den anslagsfinansierade forskningen vid Flygtekniska försöksanstalten är till för strategiskt betydelsefull forskning inom myndighetens område och inriktas av ett tekniskt-vetenskapligt råd. Inriktningen för forskningen vid utgör främst en grund för utbildningen och akademiseringsprocessen. Regeringen bemyndigade (dir. 1999:33) chefen för att tillkalla en utredare med uppdrag att lämna förslag till organisation och verksamhetsformer för en ny myndighet m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Direktiven gällde främst att lämna förslag till hur en sammanslagning av och Flygtekniska försöksanstalten skulle kunna genomföras samt vilka synergieffekter och rationaliseringsvinster som kan uppnås genom en sammanslagning. Denna utredning lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1999:110) till regeringen. Regeringen avser att återkomma till de delar av utredningen som berör en eventuell sammanslagning av myndigheterna och Flygtekniska försöksanstalten. Mot bakgrund av att de resurser som satsas på forskning och utveckling uppgår till av den totala försvarsbudgeten och att det nu är omfattningen av och inriktningen för forskning och utveckling inom totalförsvaret senast utreddes (SOU 1992:62) anser regeringen att det nu finns skäl att återigen se över dessa resurser. De senare årens omvärldsutveckling och principen om anpassning är ytterligare skäl som talar för en översyn. Redan i kontrollstationspropositionen anmälde regeringen till att den hade för avsikt att tillsätta en ny försvarsforskningsutredning. Avsikten är att en utredning skall göra en fullständig översyn av all forskning och utveckling som bedrivs inom totalförsvarets område. Utredningsområden som övervägs är: - inriktning och omfattning av den forskning och utveckling som bedrivs för totalförsvarets behov, - relationen mellan civil och militär forskning samt mellan den nationella och internationella forskningen, - hur processerna för inriktning och uppföljning fungerar när det gäller såväl forskning och utveckling för det militära försvarets behov, det civila försvarets behov som den anslagsfinansierade forskningen, - konsekvenserna av den tidigare genomförda avgiftsfinansieringen av forskning inom totalförsvaret. 9.2 Strategiska kompetenser Regeringens bedömning: behöver ha tillgång till strategiska kompetenser inom följande teknikområden: ledningssystemteknik, informationskrigsteknik, telekrigsteknik (inkl. sensorer och målsökare), signaturanpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik och ballistiskt skydd, skydd mot NBC-stridsmedel, människa-system-interaktion samt systemteknik för obemannade farkoster. Flygteknik ingår i den strategiska grunden. försvarsbeslut (etapp 1) angav ett antal baskompetenser där inhemsk kompetens skulle säkerställas. Behovet av baskompetenser har sedan förändrats och regeringen lyfte i kontrollstationspropositionen (prop. 1998/99:74) fram fler men betydligt snävare avgränsade områden för att bevara den inhemska kompetensen. gavs i uppdrag att i samråd med Försvarsmakten, , Flygtekniska försöksanstalten och föreslå vilka strategiska kompetenser som behöver ha tillgång till, hur dessa skall säkerställas, i vilken omfattning och var de skall finnas. Enligt uppdraget skulle erforderliga kontakter tas med andra berörda myndigheter och berörd industri. Uppdraget redovisades för regeringen . Skälen för regeringens bedömning: Med strategisk kompetens avses här sådan kompetens som för totalförsvarets behov måste ha tillgång till och av bl.a. sekretesskäl behöver ha kontroll över. De strategiska kompetenserna utgör delområden inom vissa utpekade teknikområden och en grund bestående av kompetens och förmågor på större bredd. De strategiska delområdena är områden där inhemsk kompetens bedöms nödvändig men där stöd genom internationell samverkan och övriga teknikförsörjningsinsatser eftersträvas. Delområdena utgörs av avgränsade delar av följande områden: ledningssystemteknik, informationskrigsteknik, telekrigsteknik (inkl sensorer och målsökare), signaturanpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik och ballistiskt skydd, skydd mot NBC-stridsmedel, människa-system- interaktion samt systemteknik för obemannade farkoster. Flygteknik ingår i den strategiska grunden. Styrande kriterier för prioritering inom de strategiska delområdena är: - att kompetensen är av väsentlig betydelse för försvarets förmåga att möta nya typer av hot och uppgifter eller anpassa befintliga system till ändrade krav och behov, - att kompetensen omgärdas av hög sekretess, nationellt eller internationellt, - att kompetensen avser specifika svenska förhållanden (särskilt förhållanden i ). I den strategiska grunden ingår att ha förmåga i olika avseenden på hela bredden av för det militära försvaret viktiga områden. Denna förmåga är att följa, förstå och värdera den tekniska och taktiska utvecklingen på alla områden som har eller bedöms få avgörande betydelse för försvarets operativa förmåga, förmåga att fungera som kompetent kund och kravställare på de områden anskaffning kan bli aktuella samt förmåga att på ett adekvat sätt driva och vidmakthålla befintlig materiel i fred, kris och krig. För att säkerställa tillgång till strategisk kompetens på lång sikt bör de icke objektbundna satsningarna på forskning och teknikutveckling inom respektive område ligga kvar på dagens nivå. Regeringen bedömer att innehållet i forsknings- och teknikutvecklingsplanen är väl avvägd mot de uppgifter och den ominriktning av Försvarsmakten som tidigare redovisats. Regeringen bedömer att uppbyggnad av kompetensgrupper genom s.k. integrerade projektteam och kompetenscentra i nätverk är ett rationellt och kostnadseffektivt sätt att säkerställa kompetens. 9.3 Hot från nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel Regeringen beslutade att tillkalla en utredare för att analysera vilka anspråk den internationella utvecklingen vad gäller nukleära, biologiska och kemiska vapen (N-, B- och C-vapen) ställer på förmågan inom , Försvarsmakten och samhället i övrigt att hantera frågor relaterade till sådana vapen. Utredaren lämnade sin analys om förmåga till skydd mot massförstörelsevapen mot bakgrund av den internationella utvecklingen (Ds 1999:13). Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren finns i Försvarsdepartementet (dnr Fö1999/617/MIL). 9.3.1 Beredskapen inom NBC-området Regeringens bedömning: Ambitionen bör höjas och kunskaperna förbättras när det gäller förberedelser inför eventuella NBC-händelser, särskilt när det gäller sådana som berör flera myndigheter och därmed fordrar samverkan. Det viktigaste åtgärderna är följande. En arbetsgrupp för NBC-frågor bör inrättas för att initiera och bedriva samverkan inom NBC-området mellan berörda myndigheter. Kunskapen om den internationella utvecklingen på NBC-området bör förbättras. Myndigheternas samverkan vid materieluppköp inom NBC- området bör utvecklas. NBC-aspekter bör i ökad utsträckning beaktas i arbetet med interoperabilitet och internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att ange svagheterna i den nuvarande skydds- och beredskapsnivån vid insatser efter eventuella NBC-händelser. Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömningar. Remissinstanserna: Remissinstanserna instämmer i huvudsak i utredarens förslag. , , , och framhåller betydelsen av att regeringen är tydlig i sin inriktning och ambitionsnivå när det gäller hänsynstagande till NBC-hot. , , och framhåller behovet av ökad satsning på underrättelseverksamhet, beredskap och internationella insatser vad gäller NBC-frågor. Försvarsmakten påtalar behovet av att se över de juridiska och ekonomiska konsekvenserna av ett utnyttjande av Försvarsmaktens resurser och resurserna inom övriga delar av totalförsvaret i fredstid. framhåller att en utredning bör göras i syfte att se över behovet av eventuella lagändringar för att NBC- skyddssystemet även skall kunna utnyttjas vid fredstida incidenter. Vidare framhålls att flera uppdrag som redan lämnats åt Överstyrelsen och Försvarsmakten kräver medverkan från , , och . Styrelsen för psykologiskt försvar påtalar att information och informationsberedskap inte alls sakbeaktas av utredaren. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att hotet från NBC-vapen i den förändrade säkerhetspolitiska miljön har ökat och att det delvis har en annan karaktär . Regeringen bedömer därför att ambitionen inom detta område på olika sätt måste höjas. Detta berörs bl.a. i kontrollstationspropositionen och i Försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2). Den ambitionsökning som här avses gäller främst kunskap om nya hot av NBC-karaktär och beredskap inför eventuella NBC- händelser. Eftersom NBC-händelser kan beröra flera myndigheter där myndigheterna måste samverka fordras en genomlysning av ett antal sådana händelser, en förbättring av berörda myndigheters kunskapsnivå samt förbättrad förmåga att samverka inför förberedelserna att möta eventuellt NBC-hot av ny karaktär. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen att vidta en rad åtgärder som syftar till att skapa förutsättningar för en förbättrad insikt hos myndigheterna om nya typer av hot inom NBC-området, förbättrad samverkan när det gäller förberedelser för att möta nya hot och ökad insikt om eventuella brister inom och mellan myndigheterna när det gäller förberedelser inför sådana eventuella NBC-hot. Regeringen vill framhålla att de NBC-händelser som här åsyftas kan ligga inom ramen för såväl höjd beredskap som svåra påfrestningar på samhället i fred. Vidare bör det betonas att NBC-händelser inte är något entydigt begrepp utan att det snarare är så att de förberedelser som behöver vidtas mot N-, B- respektive C-händelser till sin karaktär skiljer sig åt. Regeringen avser att inrätta en arbetsgrupp för samordning av förberedelser inför freds- och krigstida hot på NBC-området. Arbetsgruppen, i vilken bör ingå representanter för och berörda myndigheter, skall bl.a. ha till uppgift att - genom ett antal framtagna scenarier uppmärksamma brister i beredskapen på NBC-området, - verka för samordning av åtgärder för att förbättra beredskapen, - lämna förslag till inriktning av övningsverksamheten. Ett sekretariat bör inrättas med stöd från berörda myndigheter. Regeringen bedömer att försvarsunderrättelseverksamheten och kunskapsuppbyggnaden inom NBC-området bör stärkas. Den samordningsfunktion inom som skall koordinera, analysera och inrikta försvarsunderrättelsetjänsten bör hämta in underlag från respektive ansvarig myndighet inom detta område liksom inom andra områden. En regelbunden översyn och precisering av de resurser och den kompetens som behövs för att säkerställa fortsatt hög ambition när det gäller nedrustningssträvandena är angelägen. Resultatet av översynen kan sedan behandlas i den beredningsgrupp för forskning inom området skydd mot NBC-stridsmedel som regeringen avser inrätta (avsnitt 9.3.2). Frågor om högre utbildning inom NBC-området behandlas i utredningen att lämna förslag till organisation och verksamhetsformer för en ny myndighet m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde (dir. 1999:33). Utredningen som lade fram sitt betänkande Ledande forskning - för säkerhets skull (SOU 1999:110), föreslår dock ingen förändring jämfört med dagens organisation. Regeringen anser att samverkan vid upphandling av NBC-materiel bör utvecklas i syfte att uppnå ett effektivt resursutnyttjande. Ett uppdrag avseende översyn av befintlig skyddsmateriel och behovet av omsättning har getts till Försvarsmakten och . Resultatet av uppdraget bör ligga till grund för ett fortsatt arbete där även , , , och medverkar. Regeringen avser att ge berörda myndigheter ett sådant uppdrag. Regeringen anser att det finns behov av att i ökad utsträckning uppmärksamma NBC-aspekter i de beslutsunderlag som underställs regeringen inför beslut om internationella insatser. Det svenska NBC- skyddet skall vara interoperabelt enligt partnerskapsmål inom ramen för PFF. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att ange svagheterna i nuvarande skydds- och beredskapsnivåer vid insatser efter eventuella NBC-händelser. I uppdraget bör särskilt belysas hur skillnader i beredskapsnivåer mellan funktionerna påverkar den samlade förmågan. 9.3.2 Forskning inom NBC-området Regeringens bedömning: Den beredningsgrupp för forskning inom NBC-området som varit verksam bör fortsätta sitt arbete och även fortsättningsvis ledas av (Försvarsdepartementet). En strategi för NBC-forskning bör tas fram. Samarbetet med andra länders försvarsforskning inom NBC- området bör utvecklas. En ökad satsning på förmåga att värdera hotet från NBC- stridsmedel bör ske vad avser såväl teknisk analys som försvarsunderrättelseinhämtning och omvärldsanalys. Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar i huvudsak utredarens förslag. Försvarshögskolan påtalar det angelägna i att aktualisera kopplingen mellan forskning, kunskapsspridning och utbildning och anser att det är ett starkt argument för en bred forsknings- och kompetensuppbyggnad på NBC-området i anslutning till den högsta totalförsvarsutbildningen, dvs. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att de risker som är förknippade med NBC-vapen och andra hot av NBC- karaktär leder till att ambitionen vad gäller kunskap om nya hot av NBC- karaktär bör höjas. Eftersom hela principen om anpassning vilar på en kunskapsbas och eftersom förmågan till anpassning är beroende av denna bas och därtill hörande hotbildsanalys, så innebär nya hot också att kunskapen måste höjas. Mot bakgrund av detta överväger regeringen att vidta åtgärder som leder till ökad ambition när det gäller kunskap avseende nya typer av stridsmedel inom NBC-området. Regeringen anser att bör ha ett särskilt ansvar för att löpande bedöma utvecklingen och därigenom ha en helhetssyn på området skydd mot NBC-stridsmedel, för att ha en larmfunktion samt för att ha en handlingsberedskap att vara regeringens och totalförsvarsmyndigheternas expertorgan vad gäller hot-, nedrustnings- och skyddsfrågor inom NBC-området. Forskningsanstaltens verksamhet utgörs därmed inte bara av forskning i akademisk mening. Det är dock angeläget att detta ansvar utformas och inriktas i dialog med avnämarna, dvs. de som har kunskapen om beredskap, operativ inriktning samt nedrustnings- och säkerhetspolitik. Regeringen avser därför att låta inrätta den beredningsgrupp för forskning inom NBC-området som prövats . Den kommer även fortsättningsvis att ledas av (Försvarsdepartementet). En strategi för NBC-forskningen bör tas fram. I den strategin bör närmare framgå omfattning och inriktning avseende Forskningsanstaltens särskilda ansvar. Regeringen bedömer vidare att utredarens förslag avseende ökad samverkan med universitet och högskolor samt verksamhet i temaform kan utvecklas och genomföras bl.a. genom den ovan föreslagna beredningsgruppen. Verksamheten bör bl.a. resultera i en inriktning av NBC-forskningen. Detsamma gäller utredarens förslag om en tydligare uppdelning av anslagsfinansierad och avgiftsfinansierad forskning samt förslaget avseende en översyn av resurser och kompetens inom nedrustningsarbetet. Samarbete med andra länders försvarsforskning blir allt viktigare också inom NBC-skyddsområdet. Huruvida det är möjligt att göra en uppdelning av kompetenser mellan och andra länder och en sådan uppdelnings eventuella konsekvenser för vår beredskap är dock för tidigt att uttala sig om. Regeringen anser att en översyn av inriktning, formerna för finansiering och omfattning av området joniserande strålning bör göras av i samverkan med , och Försvarsmakten. Regeringen avser att ge i uppdrag att definiera och motivera omfattningen av den strålningsmedicinska forskningen för att den skall kunna utgöra ett stöd till hälso- och sjukvårdsberedskapen. Regeringen bedömer vidare att det finns behov av ökad samverkan mellan , , och i beredskapsfrågor och anser att detta kan uppnås i den arbetsgrupp för NBC-frågor som regeringen avser inrätta. Regeringens bedömer att verksamhet avseende djurförsök inom området skydd mot NBC-stridsmedel i viss utsträckning är nödvändig men att utvecklingen för att ta fram alternativa metoder skall fortsätta och möjlighet till samverkan med andra länder i avsikt att minska omfattningen av djurförsök inom detta område kontinuerligt bör prövas. Som nämnts ovan gav regeringen i uppdrag att se över de s.k. strategiska kompetenserna. I uppdraget utgör NBC-kunskap en sådan strategisk kompetens där behovet av forskning skall preciseras. redovisar en ambition motsvarande en betydande förstärkning inom NBC-området. Regeringen bedömer vidare att flera inslag i den internationella politiska utvecklingen, däribland etablerandet inom Europeiska unionen av en s.k. strategi för , kan komma att medföra ytterligare behov av forskning och annan kunskapsinhämtning inom NBC-området, utöver de som tidigare identifierats av Forskningsanstalten. Regeringen bedömer att en ökad satsning bör ske vad avser såväl teknisk analys som underrättelseinhämtning och omvärldsanalys. Det är angeläget att denna satsning sker i anslutning till den forskning som bedrivs. 9.4 Informationskrigföring och informationssäkring Hotet mot informationssamhället har fått ökad betydelse i takt med att samhällsviktiga system och funktioner blir beroende av informationsteknik. Frågan om samhällets sårbarhet i detta hänseende är av säkerhetspolitiskt stor betydelse. Gränsdragningen mellan informationskrigföring och allmän IT- säkerhet är till sin natur inte helt skarp. Några skillnader är dock markanta. Den första handlar om perspektiven. Informationskrigföring utgår från ett säkerhetspolitiskt perspektiv, och innefattar mer än IT-säkerhet. Även informationens innehåll och verkan (underrättelsetjänst och psykologisk krigföring) som militär operationskonst och strategiska och ekonomiska intressen är väsentliga delar av detta tvärsektoriella synsätt. IT-säkerhet börjar med enskilda datorer, nätverk och brandväggar och fortsätter uppåt sektorsvis. Den högsta formen av IT-säkerhet med tillhörande policy och organisationsformer brukar kallas informationssäkring vilket är den främsta defensiva komponenten inom informationskrigföring. Den andra skillnaden handlar om aktörerna. Medan hackarangrepp fokuserar på individer och företag har informationskrigföring sitt fokus på stater och statligt understödda organisationer. Regeringen konstaterar att samhällets sårbarhet kan minskas och att vår beredskap att möta dessa hot kan ökas genom att man vidtar åtgärder inom ramen för de förslag som både regeringens arbetsgrupp för skydd mot informationskrigföring och Statskontoret presenterat i sina respektive rapporter. Som tidigare nämnts har regeringen beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare med uppgift att analysera och lämna förslag till principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I uppdraget ingår att efter analys av nuvarande ansvars- och rollfördelning, föreslå hur utformningen av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring bör utformas. Den internationella utvecklingen beträffande skydd av IT-beroende verksamhet och kritisk infrastruktur är mest påtaglig i . Ett viktigt inslag i det amerikanska arbetet med att försöka minska sårbarheten i informationssystemen är aktiv IT-kontroll med s.k. Red Team-aktiviter. Dessa team består av kvalificerade IT-säkerhetsexperter m.fl. som har god kunskap om informationssystemens uppbyggnad och sårbarhet. Sammansatta i en kontrollgrupp tillåts de penetrera informationssystem i syfte att finna sådana sårbarheter. Den mest omtalade ägde rum och kallades "Eligble Receiver". Här engagerades 35 statliga dataspecialister för att med hjälp av endast öppen tillgänglig programvara och metoder visa hur man kan göra intrång in mest känsliga informationssystem.