prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — 5.1 Inledning För innevarande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov . Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu en andra prognos för . Den första prognosen redovisades ekonomiska vårproposition. I avsnitt 5.2 redovisas utgiftsprognosen , inklusive utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Inkomstberäkningarna för redovisas i kapitel 6. Uppföljningen av skedde i regeringens skrivelse 1998/99:150. I skrivelsen lämnade regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten . Skrivelsen innehåller resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys för staten samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. 5.2 Utgiftsprognos 1999 Det av beslutade utgiftstaket 1999 på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen. Kontinuerlig utgiftsuppföljning och granskning av prognoser är centralt för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. Regeringen gjorde ekonomiska vårproposition bedömningen att utgiftstaket för staten 1999 var hotat. För att undvika ett överskridande beslutade regeringen därför om ett antal besparingar och utgiftsbegränsningar. Totalt vidtog regeringen utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande ca . Regeringen gör , i likhet med , bedömningen att utgiftstaket kan utan ytterligare åtgärder. Regeringen kommer även i fortsättningen att följa utgifternas utveckling och vidta åtgärder om det bedöms nödvändigt för att förhindra ett överskridande av utgiftstaket. 5.2.1 Budgetsaldo och statsskuld 1999 I budgetpropositionen beräknades budgetsaldot till 1999. Aktuell prognos för statsbudgetens saldo är (se tabell 5.1), dvs. en förbättring med . Inkomsterna ökar med jämfört med den beräkning som gjordes i budgetpropositionen och beräknas nu till . Det är lägre än den beräkning som presenterades ekonomiska vårproposition. De lägre inkomsterna jämfört med beräkningen i vårpropositionen beror främst på att försäljning av aktier i statliga bolag, som tidigare bedömdes äga rum 1999, kommer att ske först . Den inkomstökning som ändå kvarstår, i förhållande till beräkningen i statsbudgeten, beror främst på ett högre antagande om lönesummans och därmed inkomstskatternas utveckling (se avsnitt 6.4 för en mer detaljerad redovisning av inkomstprognosen för ). Statsbudgetens utgifter prognostiseras nu till , vilket är lägre än vad som angavs i budgetpropositionen . Utgifter exklusive statsskuldsräntor förväntas öka med i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen och beräknas nu till . Statsskuldsräntorna beräknas uppgå till . Det är en ökning med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftshöjningen beror framför allt på lägre överkurser vid emission än vad som tidigare förväntades. Prognosen för nettoutlåning, inklusive den kassamässiga korrigeringen och överföringen av medel från AP-fonden, är -57,. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen visar den aktuella prognosen att budgetsaldot förbättras med . Detta förklaras till största delen av att det i budgetpropositionen förutsattes att de av tillfälligt förvaltade medlen för premiepensionen avseende inkomståren 1995 1997 skulle överföras till . Över- föringen har senarelagts , vilket förbättrar budgetsaldot med . Statsskulden beräknas vid utgången av uppgå till 1 , vilket är lägre än beräkningen i budgetpropositionen . Tabell 5.1 Budgetsaldo och statsskuld år Aktuell prognos Vårpropo- sitionen Stats- budgeten Inkomster 706,9 -38,6 10,5 varav skatteinkomster 652,4 3,3 21,9 varav övriga inkomster 54,5 -41,9 -11,4 Utgifter 651,6 -0,7 -28,8 varav utgifter exkl. statsskuldsräntor 616,2 0,2 2,41 varav statsskulds- räntor 92,7 -0,2 8,1 varav nettoutlåning m.m2 -57,3 -0,7 -39,3 Budgetsaldo 55,3 -37,9 39,3 Statsskuld 1376,8 51,4 -5,5 1 Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 2 Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP-fonden till statsbudgeten. 5.2.2 Takbegränsade utgifter Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 25 samt 27. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår således inte. Till de takbegränsade utgifterna adderas också utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt i budgeteringen även posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. har för fastställt utgiftstaket för staten till . De takbe-gränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . ekonomiska vårproposition reviderades utgifterna under utgiftstaket . Upprevideringen gjordes bl.a. som en följd av att utgifterna för sjukförsäkringen ökade kraftigt. Bedömningen var att utgifterna för sjukförsäkringen skulle komma att öka med i förhållande till anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftstaket var hotat och regeringen beslutade därför om såväl besparingar som utgiftsbegränsningar. Efter dessa åtgärder beräknades budgeteringsmarginalen uppgå till . I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket innebär att budgeteringsmarginalen är . Detta innebär att budgeteringsmarginalen har minskat med jämfört med den beräkningen som redovisades ekonomiska vårpropositionen. För några enskilda utgiftsområden skiljer sig de redovisade utgiftsprognoserna väsentligt mellan denna proposition och vårpropositionen. Utgifterna för sjukförsäkringen har reviderats upp med ytterligare och utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas öka med . motverkas dessa utgiftsökningar av att avgiften till EU nu beräknas bli ca 2 miljarder lägre och att utgifterna för utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande bedöms minska med vardera. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Jämfört med , då andelen var , är de takbegränsade utgifterna därmed något högre. Detta beror i huvudsak på att utgiftstaket har justerats med anledning av de statliga ålderspensionsavgifter som införts och som uppgår till ca eller av BNP. Tabell 5.2 Takbegränsade utgifter år Aktuell prognos Vårpropo- sitionen Stats- budgeten Utgifter exkl. statsskuldsräntor 616,2 0,2 2,41 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135,9 0,0 0,0 Takbegränsade utgifter 752,0 0,2 2,4 Budgeteringsmarginal 1,0 -0,2 -2,4 Utgiftstak för staten 753,0 0,0 0,0 1 Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 5.2.3 Utgiftsprognoser per utgiftsområde I tabell 5.3 redovisas prognoserna över utgifterna per utgiftsområde samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För samtliga utgiftsområden har prognoserna reviderats i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten. De största differenserna mellan prognos och statsbudget redovisas utgiftsområdesvis. I vissa fall kommenteras även förändringen mot den prognos som redovisades ekonomiska vårproposition. Utgiftsområde 1 Den nuvarande utgiftsprognosen innebär att utgifterna förväntas uppgå till , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslagen m.m. och äldreanslaget Samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden). Den högre beräknade förbrukningen på dessa två anslag finansieras med anslagssparande och reservationer. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet I statsbudgeten för anvisades utgiftsområdet . Den aktuella prognosen visar att utgifterna överstiger anvisade medel med . Största delen av avvikelsen härrör från anslagen Domstolsväsendet m.m. och Kriminalvården. Utgiftsprognosen för de två anslagen innebär att tilldelade medel överskrids och att anslagskrediterna därmed måste utnyttjas. Utgiftsområde 6 Totalförsvar I statsbudgeten anvisades totalt . Aktuell utgiftsprognos för utgiftsområdet uppgår till och överstiger därmed anvisade medel med . Störst avvikelse mot anvisade medel uppvisar anslaget Utveckling och investeringar. Prognosen för detta anslag är högre än anvisade medel. De högre utgifterna för anslaget täcks av anslagssparande och utnyttjande av anslagskredit. Vidare är utgifterna för anslaget Fredsfrämjande truppinsatser högre än beloppet i statsbudgeten. beräknas anslaget Förbandsverksamhet och beredskap m.m. beräknas bli lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar I statsbudgeten anvisades för detta utgiftsområde. Den nuvarande prognosen innebär att anvisade medel överskrids med . Orsaken är krisen i Kosovo . Utgifterna på anslagen Mottagande av asylsökande och Kommunersättningar till flyktingar har ökat mer än väntat. Utgiftsökningen är en följd av att har tagit emot ett större antal personer än vad som antogs i statsbudgeten och att ett stort antal asylsökande från har fått tidsbegränsat uppehållstillstånd och stannat kvar i . Anslagskrediten räcker inte för att finansiera överskridandet. Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslaget Mottagande av asylsökande tillförs . Finansieringen sker delvis genom minskning av anslaget Migrationspolitiska insatser. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten anvisades totalt . Utgiftsprognosen innebär att budgeterade medel överskrids med . Den främsta orsaken till avvikelsen är att utgifterna för anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen beräknas överstiga beloppet i statsbudgeten med . Regeringen föreslår i denna proposition att anslaget tillförs . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet totalt . Nuvarande prognos visar att utgifterna blir betydligt högre. Bedömningen är att utgifterna kommer att bli , vilket är mer än vad som anvisades på statsbudgeten. Avvikelsen härrör från anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Prognosen för anslaget uppgår till och i statsbudgeten anvisades . Utgifterna för sjukförsäkringen har ökat kraftigt . Antalet ersatta sjukpenningdagar beräknas bli 63,2 miljoner dagar. Det är ca 12,8 miljoner fler än 1998. Trots att anslagskrediten för anslaget utnyttjas fullt ut kommer tillgängliga anslagsmedel inte att räcka. Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslaget tillförs på tilläggsbudget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Till största delen förklaras ökningen av högre utgifter för anslagen för Föräldraförsäkring och för Underhållsstöd, vilka ökar med respektive . De högre utgifterna inom föräldraförsäkringen leder till att anslagssparandet utnyttjas. De ökade utgifterna för underhållsstöd innebär ett överskridande av anslagskrediten. Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslaget tillförs . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Prognosen för den öppna arbetslösheten uppgår till av arbetskraften, vilket är en minskning jämfört med den bedömning som presenterades i budgetpropositionen . Aktuell utgiftsprognos för utgiftsområdet uppgår till , vilket är ca lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsprognosen för uppgår till , vilket är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Till största delen förklaras ökningen av anslaget Europeiska socialfonden m.m. I statsbudgeten anvisades på anslaget . Den nu aktuella bedömningen tyder på att utgifterna kommer att uppgå till . Ökningen täcks helt av anslagssparande. Utgiftsområde 15 Studiestöd Aktuell utgiftsprognos för utgiftsområdet uppgår till . Det är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En av orsakerna är att utgifterna för anslaget Studiemedel m.m. minskar med , delvis p.g.a. en redovisningsteknisk förändring som innebär att avräkningsprinciperna för gjorts mer enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas efter förändringen enbart en kassamässig avräkningsprincip. Förändringen medför att ca avräknas i stället för . I viss mån förklaras minskningen också av en något lägre studerandevolym. En annan orsak till att utgifterna minskar är att utgifterna på anslaget Vuxenstudiestöd beräknas bli lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statsbudgeten anvisades totalt . Utgifterna förväntas nu bli högre. Den främsta orsaken till utgifts- ökningen är att en del av en tidigare beslutad besparing uppgående till kompenseras genom förbrukning av anslagsbehållningar med . För utgiftsområdet uppgår den högsta tillåtna anslagsbelastningen till . Begränsningsbeloppet har justerats till följd av förslag på tilläggsbudget. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande beräknas utgifterna till , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget Stöd till lokala investeringsbidrag för ekologisk hållbarhet utgör ca av minskningen. Den lägre anslagsförbrukningen beror dels på en besparing på 120 miljoner, dels på utgiftsminskning till följd av att anslaget omfattas av ett begränsningsbelopp. Vidare är utgiftsprognoserna för anslagen Räntebidrag m.m. och Bostadsbidrag sammanlagt lägre än beloppen i statsbudgeten. Den största utgiftsminskningen avser anslaget : Garantiverksamhet där utfallet bedöms bli lägre än de medel som anvisades i statsbudgeten. Orsaken är en låg ärendetillströmning. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsprognosen uppgår till , vilket är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på att vissa åtaganden gjorda skall täckas av anslagsbehållningar på främst äldreanslaget Regionalpolitiska åtgärder. För att underlätta övergången till ett bemyndigandesystem har ett nytt anslag Allmänna regionalpolitiska åtgärder förts upp på statsbudgeten . Anslaget uppgår till ett lägre belopp på grund av att anslagsbehållningar på äldreanslagen istället skall tas i anspråk. På anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden anvisades i statsbudgeten . Enligt nuvarande bedömning kommer utgifterna att bli högre. Ökningen täcks i sin helhet av anslagssparande. Utgiftsområde 21 Energi Aktuell beräkning för utgiftsområdet uppgår till och understiger därmed anvisade medel i statsbudgeten med . Besparingar och utgiftsreduktioner på grund av beslutade begränsningsbelopp förklarar ca av minskningen. Vidare har utgiftsprognosen för anslaget Introduktion av ny energiteknik reviderats ned med ca jämfört med anvisade belopp i statsbudgeten. Anledningen till detta är att verksamheten ännu inte till fullo kommit igång. Utgiftsområde 22 Kommunikationer I statsbudgeten anvisades totalt . Aktuell beräkning av utgifterna uppgår till , vilket är högre än anvisade medel. Orsaken är främst en höjning av prognosen för anslaget Ersättning till SJ vid utdelning från Swedcarrier. Ökningen täcks helt av anslagssparande. Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten anvisades totalt till utgiftsområdet. Den aktuella utgiftsprognosen överstiger anvisade medel med . De beräknade högre utgifterna är framför allt hänförliga till de två anslagen Teknisk forskning och utveckling och Program för småföretagarutveckling, förnyelse och tillväxt (anvisades på statsbudgeten /96). De högre utgifterna täcks av anslagssparande. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I statsbudgeten anvisades totalt till detta utgiftsområde. I den aktuella prognosen beräknas utgifterna bli lägre. Detta förklaras av att utgifterna för anslaget Bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting bedöms bli lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En annan orsak är att det Statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting bedöms minska med ca jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområde 27 Avgiften till EG-budgeten avgift till EU beräknas bli lägre än vad som anvisades i statsbudgeten för . Detta beror på att slutregleringen av EU-budgeten , som tidigare beräknades ske först , nu istället beräknas ske . Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar ej fördelad per utgiftsområde utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Förbrukningen prognostiserades i statsbudgeten till . I aktuell prognos ingår emellertid förbrukningen av an-slagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Den nuvarande bedömningen är att anslagsbehållningarna minskar med ca , dvs. med ca mer än vad som beräknades i budgetpropositionen . De ingående anslagsbehållningarna var vid början . De utgående anslagsbehållningarna bedöms uppgå till ca . Tabell 5.3 Användning av medel Stats- budget Tilläggs- budget i vårpropo- sitionen Förslag på tilläggs- budget i BP00 Totalt Prognos Differens prognos statsbudget UO 1 4,2 0,0 0,0 4,2 4,8 0,6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,7 0,0 0,0 1,7 1,6 -0,1 UO 3 och uppbörd 5,8 5,8 6,0 0,2 UO 4 Rättsväsendet 21,9 0,0 0,0 21,9 22,2 0,2 UO 5 och internationell samverkan 2,9 2,9 3,0 0,1 UO 6 Totalförsvar 44,1 0,0 0,1 44,2 44,7 0,5 UO 7 Internationellt bistånd 11,9 11,9 12,1 0,2 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,3 0,0 0,3 4,6 4,7 0,3 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,0 0,1 0,2 24,3 24,8 0,8 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80,5 0,0 7,5 88,0 87,9 7,4 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34,3 0,1 34,4 34,4 0,0 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 39,9 0,5 40,4 40,9 1,0 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33,8 0,2 33,9 33,5 -0,3 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48,3 -0,3 0,0 48,0 48,8 0,5 UO 15 Studiestöd 22,4 -0,1 22,4 19,8 -2,6 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 29,0 0,1 0,0 29,1 30,1 1,1 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,5 0,0 0,0 7,5 7,6 0,1 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20,5 0,0 0,0 20,5 18,3 -2,2 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2,7 0,0 2,7 4,0 1,2 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,5 0,0 1,6 1,8 0,2 UO 21 Energi 1,7 1,7 1,2 -0,4 UO 22 Kommunikationer 25,5 0,0 0,0 25,5 25,6 0,1 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 12,0 0,0 12,0 12,2 0,3 UO 24 Näringsliv 2,9 0,0 0,0 2,9 3,3 0,4 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 103,6 0,0 103,5 102,5 -1,0 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 84,6 84,6 92,7 8,1 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21,9 21,9 20,6 -1,3 Minskning av anslagsbehållningar 5,0 0,0 -5,0 Summa utgiftsområden 698,4 0,0 8,7 702,0 708,8 10,5 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 613,8 617,5 616,2 2,4 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 5.3 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel sammanlagt ökar med . Inklusive av regeringen beslutade indragningar av anslagsbehållningar leder åtgärderna till en ökning av tillgängliga medel med . De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till totalt . I vissa fall finns förslag till finansiering av den föreslagna utgiftsökningen genom minskning av anslag. I några fall föreslås indragning av anslagsbehållningar. Minskningarna av anslag uppgår totalt till . Minskningarna till följd av indragningar av anslagsbehållningar uppgår till . Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till för . 5.3.1 Utgiftsområde 1 B1 ledamöter och partier m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . förvaltningsstyrelses förslag: Anslaget B1 ledamöter och partier m.m. ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel från det för /96 uppförda reservationsanslaget A2 Riksdagsutskottens resor utom med motsvarande belopp. Skälen för förvaltningsstyrelses förslag: Medelsbehovet är större än anvisat anslag. För att möjliggöra angelägna verksamhetsförändringar bör anslaget höjas i en utsträckning som motsvarar befintlig reservation på ett s.k. äldreanslag som inte får användas efter utgången av innevarande budgetår. C3 Allmänna val I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget B1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas anslaget C3 Allmänna val med . D3 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget D3 ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget D1 Främjande av rennäringen m.m. under utgiftsområde 23 minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: är såväl ett folkvalt organ som en statlig myndighet. är nu inne i sin andra mandatperiod. Nya samepolitiska partier, partiblock och samepolitiker har tillkommit. För administrationens del har ny personal tillkommit. Det föreligger därför ett särskilt behov att anordna en kurs i förvaltningslagstiftning, myndighetsfrågor, mötesteknik och demokrati. E2 Presstöd I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E2 Presstöd ökas med . Finansieringen sker genom att anslagen och minskas med samt E3 Stöd till radio- och kassettidningar med . Dessutom minskas anslagen I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och och I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid med 132 000 respektive . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). Enligt Press- stödsnämndens prognos för täcker inte anslaget beräknade utbetalningar av presstöd eftersom anslagskrediten använts för att täcka utgifterna under föregående år. För att täcka kostnaderna för presstödet för föreslår regeringen därför att anvisas anslaget E2 Presstöd. Finansieringen sker genom att anslagen och och E3 Stöd till radio- och kassettidningar under utgiftsområde 1 samt anslagen I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och och I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete inom utgiftsområde 17 minskas med totalt motsvarande belopp. Effekten av finansieringsåtgärderna bedöms inte påverka dessa verksamheters nuvarande omfattning och inriktning. Samarbete och utveckling inom anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Reservationsanslaget Samarbete och utveckling inom förs ånyo upp på statsbudgeten och anvisas för varigenom de reservationer som finns under reservationsanslaget därigenom kan utnyttjas . Skälen för regeringens förslag: beslutade (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU 15, rskr. 1995/96:307) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anslå för stöd till samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden). Dessa medel anslogs som ett reservationsanslag i syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning och för att utnyttjas för åtgärder och projekt inom bl.a. områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i . Genom beslut om budgetpropositionen för /97 överfördes för ändamål inom jordbrukssektorn varigenom anslaget reducerades till . Regeringens överväganden Intresset för Östersjömiljarden har varit mycket stort och antalet inkomna ansökningar och projektförslag mycket brett. Regeringen har beslutat om bidrag ur Östersjömiljarden motsvarande ca och utbetalningar har skett med ca .