prop · GN0326 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:26 Effektivisering av förfarandet i allmän domstol Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslår regeringen en rad åtgärder för att effektivisera och förenkla domstolsförfarandet för parterna och för de allmänna domstolarna. Förslagen rör framförallt handläggningen i tingsrätterna. Överrätternas handläggning påverkas också. Förslagen syftar till att renodla domstolarnas och domarnas verksamhet och att ge domstolarna ökat utrymme att själva bestämma bl.a. hur olika uppgifter skall dokumenteras. Vidare avser förslagen att för parter och domstolar få till stånd förenklade och förbättrade handläggningsregler samt en snabbare och effektivare handläggning. När det gäller renodling innebär förslagen följande. Ansvaret för obligatorisk avräkning av tid för frihetsberövande flyttas från domstol till kriminalvården i fråga om fängelsepåföljden och till i fråga om påföljden sluten ungdomsvård. Domstolen skall på domen anteckna och till den lokala kriminalvårds- myndigheten respektive rapportera under vilka tider den dömde har varit anhållen, häktad eller frihetsberövad på något annat sätt som kan föranleda avräkning. Domstolens ansvar ankommer i tingsrätten på ordföranden, i hovrätten på målets referent och i på rotelinnehavaren. En åklagare som utfärdar ett strafföreläggande skall anteckna de frihetsberövanden som har före- kommit och som kan komma att föranleda avräkning. Åklagare ges rätt att häva beslut om reseförbud innan åtal har väckts på samma sätt som gäller för beslut om hävande av häktning. I propositionen behandlas också frågan om att beslut om ersättning av allmänna medel till förhörspersoner och tolkar skall kunna fattas utanför rättssalen av en domstolssekreterare eller tingsnotarie. För att åstadkomma en ökad flexibilitet föreslås följande. Reglerna om avbrott och uppskov i huvudförhandling sammanförs till ett institut som bestämmelserna utformas så att det ges bättre möjligheter att anpassa rättegången till förhållandena i det enskilda målet. Möjligheterna att låta en huvudförhandling fortsätta efter uppehåll ökas. Förbudet mot att i tvistemål låta en huvudförhandling fortsätta efter uppehåll när denna hålls i förenklad form upphävs. Bestämmelsen i 1 kap. 9 § om att fler mål inte utan synnerliga skäl får sättas ut till huvudförhandling än som kan beräknas bli slutförda upphävs. Reglerna om protokollföring i mål och ärenden i domstol förenklas genom att domstolarna får möjlighet att låta bli att föra protokoll när något protokoll inte behövs. Vissa bestämmelser flyttas från rättegångs- balken till ärendeförordningen. Tingsrätten ges möjlighet att avgöra mål som bara rör förverkande av egendom utan att hålla huvudförhandling. En rad förslag innebär en snabbare och effektivare handläggning: Tingsrätten skall i dispositiva tvistemål kunna meddela parterna att förberedelsen skall anses vara avslutad vid en viss senare tidpunkt. Efter denna tidpunkt skall en part få åberopa en ny omständighet eller ett nytt bevis endast om parten gör sannolikt att han eller hon har haft en giltig ursäkt att inte göra det tidigare eller om ett tillåtande av åberopandet inte innebär att målets prövning fördröjs i någon väsentlig mån. I tvistemål och i mål om enskilt åtal bör tingsrätten vidare i ett tidigt skede av målet upprätta en tidsplan för målets handläggning, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Tidpunkten för huvudförhandling skall bestämmas . De s.k. jourdomstolarnas behörighet enligt 19 kap. 12 § rättegångs- balken utvidgas till att omfatta all befattning med förundersökning och användande av tvångsmedel och alltså inte bara frågan om häktning. För att i övrigt förenkla och förbättra handläggningsreglerna föreslås följande åtgärder. Tingsrätten ges möjlighet att i dispositiva tvistemål förelägga käranden att senast viss dag uppge om han vidhåller sin talan, om det under målets handläggning har visat sig att käranden inte medverkar i processen. Om käranden inte svarar, får tingsrätten meddela tredskodom mot käranden. Tiden för att ansöka om återvinning av en tredskodom skall räknas från datum för domen och inte som då parten delgavs domen. I föreläggandet skall anges när en tredskodom kan komma att meddelas. En part i ett småmål som har förorsakat motparten kostnader genom försumlig processföring skall ersätta dessa kostnader utan begränsning. Ersättningen i småmål för en rättegångsskrift eller en inställelse höjs från till kostnaden för en halvtimmes rådgivning enligt rätts- hjälpslagen (f.n. ca ). Kravet på att ett rättegångsombud ger in sin fullmakt vid en s.k. missnöjesanmälan tas bort. Vidare slopas kravet på att originalfullmakt skall visas upp i högre rätt. Reglerna i och om förfarandet i mål om äktenskapsskillnad och vårdnad m.m. förenklas. Förändringarna får bl.a. till följd att möjligheterna till enbart skriftlig handläggning utvidgas. Domstolens möjligheter att meddela provisoriska beslut enligt 15 kap. 3 § för att säkerställa sökandens rätt skall kunna tillämpas även i de fall sökanden har ett fordringsanspråk eller ett anspråk på bättre rätt till viss egendom. I propositionen föreslås dessutom några tekniska lagändringar till följd av att de allmänna advokatbyråerna har avvecklats. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De ändringar som rör avräkning av tid för frihetsberövande föreslås dock träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag om ändring i 8 2.2 Förslag till lag om ändring i 25 2.3 Förslag till lag om ändring i 27 2.4 Förslag till lag om ändring i 29 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. 33 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 35 2.7 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 36 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. 38 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 40 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård 41 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfarande 42 3 Ärendet och dess beredning 43 4 Reformarbetet för domstolsväsendet 44 5 Uppehåll i huvudförhandling 45 5.1 Nuvarande regler 45 5.2 Reformbehovet 46 5.3 reformer och reformförslag 46 5.4 En enklare reglering avpassad efter nutida förhållanden 48 6 Avräkning av tid för frihetsberövande 54 6.1 Gällande regler om avräkning av tid för frihetsberövande 54 6.2 Bestämmelser om beräkning av strafftid 55 6.3 Ansvaret för obligatorisk avräkning av tid för frihetsberövande 56 6.4 Underlag för avräkningsbesluten 59 6.5 Domstolens uppgiftslämnande och rapportering 63 7 Tidsplanering av mål i tingsrätt 65 8 Preklusion i tvistemål i tingsrätt 68 9 Protokollföring 72 9.1 Nuvarande regler 72 9.2 Reglerna om protokoll förenklas 74 10 Beslut om vittnesersättning m.m. 81 11 Oseriösa rättegångar m.m. 84 11.1 Mål där käranden inte medverkar 86 11.2 Utvidgad möjlighet att avgöra mål på handlingarna 88 11.3 Bristfälliga stämningsansökningar/ käromål 91 11.4 Innehållet i en ansökan om återvinning 92 12 Småmål 93 12.1 Förfarandereglerna i småmål 94 12.2 Ansvaret för rättegångskostnader i småmål 95 12.2.1 Räckvidden av kostnadsansvaret i småmål 97 12.2.2 Ersättningsgilla kostnader vid försumlig processföring 98 12.2.3 Ersättning för en rättegångsskrift eller inställelse 100 12.2.4 Vittnesersättning i småmål 101 13 Utvidgad behörighet för s.k. jourdomstol 102 14 Rättegångsregler i och 104 14.1 Avgörande av mål utan huvudförhandling 104 14.2 Rätt till prövning av återkallat yrkande 106 14.3 Prövningen av yrkande om äktenskapsskillnad när motparten uteblir 107 14.4 Parts utevaro när en begäran om ett interimistiskt beslut skall prövas 109 14.5 Delgivning av återkallelse 112 15 Rättegångsfullmakt 113 16 Fristen för ansökan om återvinning av tredskodom 117 17 Handläggningen av mål om förverkande av egendom 120 18 Hävande av reseförbud 122 19 Provisoriska beslut för att säkerställa kärandens rätt 123 20 Möjligheterna att överklaga beslut särskilt 124 21 Domstolarnas skyldighet att självmant pröva sin behörighet 127 22 Målsägandens rätt att ta över åtal 129 23 Specificering av ombudsarvoden 131 24 Ikraftträdande m.m. 131 25 Ekonomiska konsekvenser 132 26 Författningskommentar 133 26.1 Förslaget till lag om ändring i 133 26.2 Förslaget till lag om ändring i 143 26.3 Förslaget till lag om ändring i 144 26.4 Förslaget till lag om ändring i 144 26.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. 146 26.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 146 26.7 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 146 26.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. 147 26.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 147 26.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård 148 26.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:116) om skiljeförfarande 148 Bilaga 1 Författningsförslagen i departementspromemorian Domstolsförfarandet Förslag till förbättringar (Ds 1997:7) 149 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över departementspromemorian Domstolsförfarandet Förslag till förbättringar (Ds 1997:7) 190 Bilaga 3 Lagförslagen om tidsplaner och preklusion i betänkandet Näringslivets tvistlösning (SOU 1995:65) 191 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över slutbetänkande Näringslivets tvistlösning (SOU 1995:65) 193 Bilaga 5 Lagförslagen i Riksåklagarens promemoria 194 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över Riksåklagarens promemoria 196 Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag 197 Bilaga 8 Lagrådets yttrande 235 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 240 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., 6. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 7. lag om ändring i sekretesslagen (1980.100), 8. lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m., 9. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfri- hetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens område, 10. lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, 11. lag om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfarande. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 9 §, nuvarande 6 kap. samt 33 kap. 5 § skall upphöra att gälla, dels att 8 kap. 2, 4 och 7 §§, 12 kap. 9 §, 14 kap. 7 §, 15 kap. 3 §, 18 kap. 8 a §, 19 kap. 12 §, 25 kap. 7 §, 35 kap. 13 §, 42 kap. 6, 11, 18 och 20 §§, 43 kap. 3, 11 och 13 §§, 44 kap. 9 §, 46 kap. 3, 11 och 13 §§, 47 kap. 6, 22 och 24 §§, 50 kap. 17 §, samt 51 kap. 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas ett nytt kapitel, 6 kap., av följande lydelse, dels att det i balken skall införas två nya bestämmelser, 42 kap. 15 a § och 44 kap. 7 c § av följande lydelse. 6 kap. Om registrering av uppgifter och handlingar 1 § Vid domstolen skall det föras register över alla mål. Registret skall utvisa tiden då varje mål kommit in, de åtgärder som vidtagits med målet, tiden för målets avgörande och, om missnöje anmälts eller överklagande kommit in, dagen då det skett och de åtgärder som vidtagits. Handlingarna i målet skall föras samman till en akt. 2 § Av målregistret eller av akten skall det framgå 1. domstolens avgöranden i målet, när de har beslutats och vem eller vilka som svarar för beslutet, samt 2. vem eller vilka som svarar för gjorda anteckningar. När omröstning har förekommit skall skiljaktiga meningar framgå av målregistret eller av akten. 3 § Vid ett sammanträde skall följande antecknas: 1. tid och ställe för sammanträdet, 2. vilka som deltar i sammanträdet, 3. rättegångsfullmakter som ges muntligen inför domstolen, 4. när sammanträdet hålls inom stängda dörrar, anledningen till det, 5. parternas yrkanden och invändningar samt medgivanden eller be- stridanden av motpartens yrkanden, 6. yrkanden av andra än parter samt parternas medgivanden eller be- stridanden av sådana yrkanden, 7. den utredning som läggs fram, 8. vad som iakttas vid en syn på stället, samt 9. det som i övrigt förekommer vid ett sammanträde, i den mån det kan ha betydelse för parterna eller för högre rätt att det antecknas. Anteckningarna skall göras i anslutning till sammanträdet. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § om jäv gäller för den som gör anteck- ningarna. 4 § Vid ett sammanträde som hålls under förberedelsen av ett mål och som inte endast avser bevisupptagning skall utöver vad som anges i 3 § följande antecknas: 1. i korthet de omständigheter som parterna åberopar samt motpartens yttrande över dessa omständigheter, 2. de bevis som parterna vill åberopa och vad de vill styrka med varje särskilt bevis, samt 3. det som i övrigt behövs till ledning för en huvudförhandling. 5 § När ett bevis tas upp av en domstol som inte har att fatta något slutligt avgörande i målet eller ärendet, skall det upprättas ett protokoll över vad som förekommer. 6 § Berättelser som avges i bevissyfte skall tas upp genom ljudinspelning eller, i den omfattning berättelserna kan antas vara av betydelse i målet, skrivas ned. Detta gäller dock inte vid huvudförhandling i . Om berättelsen skrivs ned, skall parterna och den som hörts genast få tillfälle att kontrollera det som skrivits. Den som lämnat berättelsen skall tillfrågas om han eller hon har något att invända mot innehållet. En invändning som inte leder till någon ändring skall antecknas. Därefter får det som skrivits inte ändras. 7 § Det som i detta kapitel sägs om mål gäller även ärenden som handläggs enligt denna balk. 8 kap. 2 § Till ledamot av får endast den antas som 1. är svensk medborgare eller medborgare i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 3. har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete, 4. har genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning, 5. har gjort sig känd för redbarhet, och 6. även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet. får i enskilda fall medge undantag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1 och 2. Detsamma gäller antagningskraven enligt första stycket 3 och 4 beträffande den som är auktoriserad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande bestämmelser. Den som har genomgått en utbildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbets- området och som i genomgått ett prov som visar att han har tillräckliga kunskaper om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 och 4. Detsamma gäller den som registrerats enligt 2 a § och som därefter under bedrivit faktisk och regelbunden advokatverksamhet i , under förutsätt- ning antingen att verksamheten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verksamheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den registrerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfaren- heter för att antas till ledamot i samfundet. Den som har blivit auktoriserad som advokat i , , eller i enlighet med där gällande bestämmelser och som därefter under på ett tillfredsställande sätt har tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå i skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 6. Den som är försatt i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot som enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. är förbjuden att utöva rådgivnings- verksamhet. Lagfaren domare i eller befatt- ningshavare vid domstol eller allmän åklagare eller kronofogde får inte antas till ledamot; inte heller den som annars är anställd i en stats eller kommuns tjänst eller hos någon annan enskild än advokat, om inte advokatsam- fundets styrelse medger undantag. Vad som sagts gäller dock inte den som är anställd vid allmän advokatbyrå. Lagfaren domare i eller befatt- ningshavare vid domstol eller allmän åklagare eller kronofogde får inte antas till ledamot; inte heller den som annars är anställd i en stats eller kommuns tjänst eller hos någon annan enskild än advokat, om inte advokatsam- fundets styrelse medger undantag. 4 § En advokat skall i sin verksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. I fråga om tystnadsplikt för advokat vid allmän advokatbyrå finns bestämmelser i 9 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). Annan advokat är skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkes- utövning när god advokatsed kräver detta. En advokat skall i sin verksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. En advokat är skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta. I advokatverksamhet som bedrivs i bolagsform får endast advokat vara delägare eller bolagsman, om inte styrelse medger undantag. En advokat är skyldig att hålla sina huvudmäns pengar och andra tillgångar avskilda från det som tillhör honom själv. 7 § En advokat, som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt, skall uteslutas ur . När det gäller en sådan advokat som avses i 2 a § skall registreringen upphävas. Är om- ständigheterna mildrande, får i stället varning tilldelas honom. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat, får varning eller erinran meddelas honom. Är omständigheterna synnerligen försvår- ande, får han uteslutas ur samfundet eller, i fråga om en sådan advokat som avses i 2 a §, hans registrering upphävas. Tilldelas en advokat varning, får han, om det finns särskilda skäl, även åläggas att utge en straffavgift till samfundet med lägst ettusen och högst . Om det bedöms tillräckligt får disciplinnämnden, i stället för att tilldela en advokat erinran, göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. Inträder beträffande en advokat sådan omständighet att han enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot av samfundet, är han skyldig att genast träda ur samfundet. Om han inte gör det, skall styrelsen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller medborgarskapskravet enligt 2 § första stycket 1 eller hemvistkravet enligt 2 § första stycket 2 och styrelsen inte medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Om en sådan advokat som avses i 2 a § fråntas rätten att uppträda som advokat i den stat där han är auktoriserad, skall styrelsen upphäva hans registrering. I beslut varigenom någon uteslutits ur samfundet får förordnas att beslutet genast skall verkställas. Detsamma gäller ett beslut att upphäva en registrering. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket tredje meningen får inte åtalas av annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket andra meningen får inte åtalas av någon annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. 12 kap. 9 § Skriftlig fullmakt skall företes i huvudskrift, när ombudet första gången vid rätten för talan i målet. Skriftlig fullmakt skall visas upp i original när ombudet första gången för talan i målet. Fullmakt behöver emellertid inte visas upp för anmälan av missnöje med ett beslut. Är, då fullmakt skall företes, sådan icke tillgänglig, skall rätten giva ombudet tid att förete den; vad nu sagts gälle ej i fråga om missnöjesanmälan. Finnes upp- skov olägligt, må rätten fortsätta med handläggningen av målet, dock utan att däri meddela dom eller slutligt beslut. Utfärdas fullmakt, skall behörigheten anses innefatta vad ombudet tidigare åtgjort i rättegången. Om en fullmakt inte finns tillgänglig när den skall visas upp, skall rätten ge ombudet tid att visa upp den. Är ett uppskov olägligt, får rätten fortsätta med hand- läggningen av målet, dock utan att meddela dom eller slutligt beslut. Utfärdas fullmakt, skall behörig- heten anses innefatta ombudets tidigare åtgärder i rättegången. Finner rätten ovisst, huruvida parts underskrift å fullmakt är riktig, må rätten medgiva anstånd för ovisshetens undanröjande. Anser rätten att det är ovisst om en parts underskrift på fullmakten är riktig, får rätten ge anstånd för att undanröja ovissheten. Skriftlig fullmakt skall i huvudskrift eller styrkt avskrift bifogas akten. Skriftlig fullmakt skall tas in i akten i original eller bestyrkt kopia. 14 kap. 7 § I fall som avses i 1 6 §§ får mål förenas endast om målen väckts vid samma domstol och denna är behörig samt samma rättegångsform är tillämplig för målen. Väcks talan som avses i 3 5 §§ sedan huvudförhandling påbörjats eller huvudkäromålet på annat sätt företagits till avgörande, får rätten handlägga målen särskilt, om de inte utan olägenhet kan handläggas i samma rättegång. Detsamma gäller, om part väcker talan som avses i 3 eller 5 § efter det att tiden för yttrande enligt 42 kap. 15 § har gått ut. Väcks talan som avses i 3 5 §§ sedan huvudförhandling påbörjats eller huvudkäromålet på annat sätt företagits till avgörande, får rätten handlägga målen särskilt, om de inte utan olägenhet kan handläggas i samma rättegång. Detsamma gäller, om part väcker talan som avses i 3 eller 5 § efter det att tiden för yttrande enligt 42 kap. 15 § har gått ut eller efter den tidpunkt som angetts i ett sådant meddelande som avses i 42 kap. 15 a §. 15 kap. 3 § Om någon, i annat fall än som avses i 1 eller 2 §, visar sannolika skäl för att han mot någon annan har ett anspråk, som är eller kan antas bli föremål för rättegång eller prövning i annan liknande ordning, och det skäligen kan befaras att motparten genom att utöva viss verksamhet eller företa eller under- låta viss handling eller på annat sätt hindrar eller försvårar utövningen av sökandens rätt eller väsentligt förringar dess värde, får domstol förordna om lämplig åtgärd för att säkerställa sökandens rätt. Om någon visar sannolika skäl för att han mot någon annan har ett anspråk, som är eller kan antas bli föremål för rättegång eller prövning i annan liknande ordning, och det skäligen kan befaras att motparten genom att utöva viss verksamhet eller företa eller underlåta viss handling eller på annat sätt hindrar eller försvårar utövningen av sökandens rätt eller väsentligt förringar dess värde, får domstol förordna om lämplig åtgärd för att säkerställa sökandens rätt. En åtgärd enligt första stycket får innebära förbud vid vite att utöva viss verksamhet eller företa viss handling eller annat föreläggande vid vite att beakta sökandens anspråk eller förordnande av syssloman eller meddelan- de av en föreskrift som är ägnad att på annat sätt förebygga intrång i sökan- dens rätt. 18 kap. 8 a § I mål där 1 kap. 3 d § första stycket tillämpas gäller följande i stället för bestämmelserna i 8 §.