prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Stiftelsen Industrifonden, med ett kapital på sammanlagt ca , arbetar med att dels finansiera industriföretags produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt med bl.a. risklån och garantier, dels förstärka småföretags ägarkapital. Fonden har olika slag av engagemang i ca 210 företag. Stiftelsen Svensk-norsk Industrifond (SNI) har som målsättning att stärka samarbetet mellan svensk och norsk industri genom finansiering av industriella utvecklingsprojekt. De projekt som prioriteras är de med hög risk som har möjlighet till snabb kommersiell succé. Fonden erbjuder lån till produkt- och marknadsutveckling och kan även tillskjuta ägarkapital i enskilda företag. En förutsättning för lånefinansiering från SNI är att minst en svensk och en norsk part deltar i ett avtalat samarbete. Stiftelsen har tilldelats från de f.d. löntagarfonderna. Medlen används främst för stöd till uppfinnare och innovatörer för produktutveckling i mycket tidiga skeden. Stödet lämnas i form av bl.a. villkorliga lån. 36.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet teknologisk infrastruktur återfinns ansvar för immaterial- och associationsrätt genom () och Patentbesvärsrätten (PBR). Verksamhetsområdet omfattar även ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll samt bidrag till riksmätplatserna genom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Inom verksamhetsområdet återfinns vidare ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet och . Staten lämnar bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen genom SIS Standardiseringen i . Uppgifter inom statens ansvar för provnings- och mätteknisk forskning och utveckling utförs av . 36.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 160 192 178 157 159 162 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisats inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom tilldelade budgetramar. Utflyttningen av PRV:s varumärkesavdelning till har fört med sig produktionsstörningar på avdelningen, framförallt vad gäller handläggningen av varumärkesärenden. Förändringar Regeringen fattade beslut om att skulle utlokaliseras till för att etablera statliga arbetstillfällen där mot bakgrund av nedläggningen av flygflottilj F 15. Ansvaret för och anslag B5 har fr.o.m. överförts till utgiftsområde 6 Totalförsvar. Ansvaret för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) och anslaget B2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet har överförts till . Mål Mål för verksamhetsområde Teknologisk infrastruktur är att - erbjuda en ändamålsenlig och kvalitativ service i immaterial- och associationsrättsliga frågor, - utveckla system som underlättar internationella erkännanden av provningar och certifieringar, - driva svenska intressen i det internationella och europeiska standardiseringsarbetet, - bidra till statens ansvar när det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, egendom och miljö. 36.3 Resultatbedömning 36.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Utflyttningen av PRV:s varumärkesavdelning till har fört med sig produktionsstörningar på avdelningen, framförallt vad gäller handläggningen av varumärkesärenden. Stora delar av har gått åt till flyttning och kompetensuppbyggnad vilket har lett till en låg produktivitet och till en ökning av ärendebalanserna . Efterfrågan på ackrediteringar från SWEDAC har ökat med påföljande nyanställningar. Arbetet med den internationella samstämmigheten i kontrollfrågor, mätteknik m.m. ökar i betydelse och blir mer resurskrävande. Harmoniseringssträvandena har positiva effekter för svenskt näringsliv. Riksmätplatserna har tillförts ökade resurser (under bå 1999) och koncentrerats, med undantag från ett fåtal mätområden som fortsatt bedrivs vid (), till AB () i . Ett avtal har ingåtts mellan staten och SP avseende den framtida riksmätplatsverksamheten och ett särskilt metrologiråd har utsetts av regeringen. Därigenom har riksmätplatsverksamheten fått en större fokusering. Forskning och kompetensökning inom området kommer att öka. SWEDAC:s roll inom primärmetrologin har renodlats till att främst avse systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna. SWEDAC har också fått i uppdrag att ta fram och implementera ett system med referenslaboratorier inom kemisk metrologi. Genom bidrag till provnings- och mätteknisk FoU medverkar staten till framtagande av provningsmetoder och mätteknik som ligger till grund för bedömningar och fastställande av säkerhetsnivåer, hållfasthet, risker m.m. för främst produkter. I regelverk hänvisas till provningsmetoder för att visa om produkten uppfyller väsentliga krav. Detta sker genom s.k. bedömning av överensstämmelse av oberoende och ofta ackrediterade organ. Standardiseringssverksamheten skall bidra till att öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa och miljö tillgodoses. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Inom området bedrivs verksamhet som skall svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. 36.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området En riksmätplats ska inom sina mätområden ha hög kompetens och bästa möjliga utrustning inom landet för att långsiktigt kunna tillhandahålla korrekta och tillförlitliga mätningar. Med ökade resurser till riksmätplatserna har en koncentration kunnat genomföras. Därigenom har en sammanhållen verksamhet med gemensam forskningsmiljö och en klar ansvarsfördelning, ett nationellt metrologiskt institut, kunnat tillskapas i likhet med vad som är fallet i flertalet industriländer. Resursökningen har också möjliggjort nyanskaffning av mätteknisk utrustning samt ökad forskning och kompetensökning. Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Revision av lågspännings-föreskrifterna och högspänningsföreskrifterna har pågått . Deltagande i standardiseringsarbete på internationell nivå har fortgått inom IEC och på europeisk nivå inom CENELEC via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Vad beträffar tillsynen av elanläggningar har arbetet inriktats mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Tillsynen på elmaterielområdet tillser att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. 36.3.3 Effekter av insatserna Inom ramen för standardiseringsarbetet har tillsammans med övriga nordiska länder i betydande utsträckning vunnit gehör för nordisk installationspraxis och krav på installationsmateriel. har beslut fattats om en ny policy vad gäller utredningar av elbränder. Verksamheten kommer med den nya uppläggningen att förbättra möjligheterna att bedöma olika brandrisker och därmed utgöra ett bättre underlag för prioriteringar både vad avser föreskriftsarbete och tillsyn. har marknadskontrollen på fältet dvs. besök hos bl.a. tillverkare och importörer visat att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhetsbrister på marknaden. Beslut om försäljningsförbud eller andra krav på åtgärder har förhindrat att farliga produkter kommer till användning. 36.4 Revisionens iakttagelser har erhållit en revisionsberättelse med invändning. PRV:s resultatredovisning uppfyller enligt revisionsberättelsen i väsentlig omfattning inte återrapporteringskrav enligt regleringbrev. Regeringen ser allvarligt på invändningen och avser att undersöka skälen till bristerna i resultatredovisningen och göra en bedömning av återrapporteringskraven i myndighetens regleringsbrev. 36.5 Anslag B1 Patentbesvärsrätten Tabell 6.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 12 475 2000 Förslag 13 040 2001 Beräknat 13 233 1 2002 Beräknat 13 434 2 1 Motsvarar 13 040 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 13 040 tkr prisnivå. Patentbesvärsrätten (PBR) skall i egenskap av förvaltningsdomstol pröva överklaganden av beslut meddelade av () enligt vad som föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen samt lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar PBR överklagande av beslut av statens växtsortnämnd enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrättslagen. Anslaget motsvaras av inbetalningar från till inkomsttitel . PRV:s verksamhet med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott motsvarande kostnaderna för Patentbesvärsrätten. Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamhetsmålet var för patentmålen en genomsnittlig behandlingstid . Antalet inkommande patentmål har minskat under en lång följd av år. Till minskningen har främst bidragit det förhållandet att andelen av () avslagna patentansökningar markant gått ned. har denna andel gått ned från till . låg andelen dock något högre (3,) och detta gav en mindre ökning av måltillströmningen jämfört med året innan. Drygt 90 patentmål kom in . PBR:s avverkning av patentmål motsvarade på ett mål när tillströmningen och balansen inneliggande patentmål blev således i princip oförändrad (balans 112). Ärendebalansen har enligt PBR:s redovisning gått ned från 359 till 112 . PBR har också redovisat arbets- och kostnadsproduktivitet . Denna visar att arbetsproduktiviteten för patentmålen var något lägre än åren innan. Nivån bedöms dock som tillfredsställande med hänsyn till den ökade belastning det innebär för det fåtal tekniska ledamöter som är anställda i domstolen att ta sig an allt vidare teknikområden. Redovisningen av kostnadsproduktiviteten visar styckkostnaden per mål i löpande priser och ger vid handen att kostnaden /94 var 31,1 tkr/mål vilket ökat till 60,1 tkr/mål 1998. Totalkostnaden för patent 93/94 var 5 875,4(tkr) jämfört med 5 529,4 (tkr) 1998. Medelbehandlingstiden uttryckt som kvoten mellan antalet inneliggande mål och avgjorda mål var vid budgetårets slut för patentmålen som helhet ca Verksamhetsmålet i regleringsbrevet för de övriga besvärsmålen, dvs målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis är detsamma som för patentmålen, en genomsnittlig handläggningstid . Denna grupp av mål domineras helt av varumärkesmålen, vilka 1998 svarade för av tillströmningen till PBR. Mönstermålen svarade för av tillströmningen och av namnmål och mål om utgivningsbevis. Antalet nya mål inom de sistnämnda kategorierna är tämligen med endast smärre årsvisa variationer. När det gäller varumärkesmålen har utvecklingen varit en annan. Antalet nya sådana mål har under 1990- talet ökat från strax under 150 mål 1990 till över 600 mål 1997. Ökningen kan framför allt hänföras till att en allt större andel av verkets beslut i dessa ärenden kommit att överklagas. Andelen överklaganden var 1991 ca 1,, 1995 och 1997 steg andelen oväntat ytterligare till . För var andelen något lägre . Utflyttningen av PRV:s varumärkesavdelning till har fört med sig produktionsstörningar på avdelningen, framförallt vad gäller handläggningen av varumärkesärendena. understeg antalet slutligt handlagda varumärkesärenden betydligt antalet inkomna ansökningar och balansen av sådana ärenden ökade följaktligen kraftigt. För PBR:s del medförde detta att antalet nya varumärkesmål blev ungefär hälften så stort som året innan. Antalet till PBR inkomna övriga besvärsmål blev därigenom klart lägre än . Trots att PBR:s avverkning av sådana mål blev lägre än den planerade minskade den inneliggande balansen kraftigt med ca 170 mål. Ärendebalansen har enligt PBR:s redovisning gått ned från 846 till 379 . PBR har också redovisat arbets- och kostnadsproduktivitet . Denna visar att arbetsproduktiviteten 1998 var lägre än under de närmast föregående åren och att kostnaden per enhet ökade. Det senare är bl.a. ett exempel på att arbetet med varumärkesmålen numera är mer komplicerat och kräver märkbart större arbetsinsatser . Detta är en direkt följd av den internationalisering som som skett på rättsområdet främst genom harmoniseringen med EG-rätten. PBR uppnådde en betydande minskning av målbalansen vad gäller de övriga besvärsmålen. Balansen har jämfört med läget 1994 mer än halverats och uppgick vid utgången av 1998 som nämnts till 379 mål. Balanssituationen har också under det innevarande året ytterligare förbättrats något. Utgångsläget för årets arbete med de öviga besvärsmålen är således gott. PRV kommer dock under detta år liksom att genomföra en nödvändig nedarbetning av den mycket kraftiga balansen varumärkesärenden. PBR får därför räkna med en kraftigt ökad måltillströmning på varumärkessidan som sammantaget kan innebära nära nog en fördubbling av antalet inkommande övriga besvärsmål eller ca 800 mål. Regeringen bedömer trots en förväntad ökning av varumärkesmål p.g.a nedarbetning av balanser hos att PBR har goda förutsättningar att klara verksamhetsmålet med en genomsnittlig handläggningstid för de övriga besvärsmålen. Det är dock viktigt att domstolen för att kunna möta den förväntade utvecklingen på efterfrågesidan som innebär en kraftigt ökad tillströmning av varumärkesmål kan arbeta vidare med en oförändrad personalstyrka Medelbehandlingstiden - uttryckt som kvoten mellan antalet inneliggande mål och avgjorda mål var för redovisningsperioden . Slutsatser Tabell 6.3 Beräkning av anslaget Anslag 1999 11 801 Pris- och löneomräkning 90 Justering av 1 149 Förslag 2000 13 040 Regeringen bedömer att måluppfyllelsen för myndigheten är god när det gäller verksamhetsmålen . Regeringen bedömer vidare att verksamheten inom myndigheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för arbetet för . Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning som skall se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid PBR samt av patentmål vid . Utredningen skall ta ställning till om PBR:s verksamhet helt eller delvis kan överföras till . Utredningen skall redovisa sina förslag . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 1 149 tkr. B2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets verksamhet Tabell 36.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 200 2000 Förslag 17 200 2001 Beräknat 17 481 2002 Beräknat 17 779 SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediterings- organ för kalibrerings- och provnings- laboratorier och för certifierings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar horisontellt ansvar inom områdena kontroll-ordningar för bedömning av överensstämmelse och samordning av den totala marknadskontrollen i . SWEDAC har dessutom sektors-ansvar för legal mätteknik, att varor håller mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen. Bedömning av överensstämmelse mot krav kräver enhetlig tillämpning av regelverk, likartade ackrediteringssystem, samordnad marknadskontroll/tillsyn avseende felaktig CE- märkning m.m. Brister i systemet påverkar den fria varurörligheten, konkurrensen och produktsäkerheten. Direktiven berör 20 av alla produkter som finns på marknaden. SWEDAC samordnar, övervakar, ger råd och informerar i provnings- och kontrollfrågor till myndigheter. Därigenom får man en enhetlighet i kontrollordningarna och deras uppbyggnad. Detta har varit särskilt påtagligt för de EG- direktiv som utformats enligt den nya metoden. Näringslivet, särskilt de mindre företagen, har behov av ökade informationsinsatser. Uppdragsverksamhet (ackreditering m.m.) SWEDAC bedriver en betydande uppdrags- verksamhet (ackreditering m.m.) som syftar till att uppnå acceptans av och förtroende för svenska provningar, certifieringar och andra bevis om överensstämmelse. Ackreditering innebär prövning och bekräftelse av kompetens hos kontrollorgan med fortgående tillsyn och förnyade bedömningar. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Omfattningen och komplexiteten i verksamheten, som bl.a. bygger på internationella standarder, varierar kraftigt mellan ackrediteringsområden. Regeringens överväganden Resultatinformation SWEDAC har aktivt verkat för att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system, under medverkan av ackrediterade organ, både på det författningsreglerade och det frivilliga området. engagemang på nordisk och internationell nivå vad gäller marknadskontroll har medfört att etablerat en ledande ställning på området. Både SWEDAC och marknads-kontrollerande myndigheter anlitas flitigt för att medverka i olika utbildningsprojekt på internationell nivå. För att säkerställa att CE-märkta produkter uppfyller fastställda och väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav bedriver föreskrivande myndigheter s.k. marknadskontroll. SWEDAC är ansvarigt för att samordna och stödja myndigheternas kontroll på den svenska marknaden. Förslag om ett utökat tillsynsansvar för SWEDAC över kontrollstämpling av ädel- metallers finhalt har lagts fram i regeringens proposition, 1998/99:102 om Handel med ädelmetallarbeten, som avses träda i kraft . Finansiering av tillsynen föreslås ske genom användning av avgifter för registrering av namnstämplar. Inom uppdragsverksamheten har SWEDAC ackrediterat närmare 3 000 organ i för olika uppgifter. Klar tillväxtpotential vad gäller laboratorieackreditering uppvisar bl.a. laboratoriemedicinsektorn, där av analyserna inom såväl klinisk kemi som mikrobiologi genomförs vid ackrediterade laboratorier. Även området transfusionsmedicin ökar. Antalet ackrediteringar inom certifierings- området är relativt stort i förhållande till den svenska marknadens storlek. Förutsättningarna för ytterligare expansion är därför begränsad. Endast miljöcertifieringsområdet har utvecklats påtagligt . har SWEDAC utarbetat regler för ackreditering av certifieringsorgan för certifiering av system för informationssäkerhet. SWEDAC har intensifierat arbetet med information och marknadsföring. Satsningen på en webbsida har bidragit till att göra myndigheten mer lättillgänglig. har 11 000 personer besökt denna. Tabell 36.5 Budget för uppdragsfinansierad verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1998 57 136 58 950 -1 814 Prognos 1999 64 300 64 900 -600 Budget 2000 65 000 65 500 -500 Budget 2001 63 700 63 900 -200 Budget 2002 66 000 66 000 0 Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad. Intäkterna har ökat och kostnaderna . Intäkts- ökningen beror dels på en höjning av priserna generellt , en särskild höjning för fordonsverkstäderna samt en volymökning med . Arbetet med förvaltning av de av EU framförhandlade MRA-avtalen (ömsesidigt erkännande av t.ex. provning och kontroll) beräknas komma att ta mycket tid och resurser i anspråk. Arbetsinsatsen vad beträffar bedömning och anmälan av provnings- och certifieringsorgan för fullgörande av tekniska kontrolluppgifter enligt EG-rättsakter (anmälda organ) har kunnat minska. Regeringens bedömning med anledning av revisorernas iakttagelser () har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse för SWEDAC avseende . Det nya kvalitetssystem, vars första delar trädde i kraft 97/98, är nu till komplett för den operativa verksam- heten. Arbetet med införandet av ett miljö- ledningssystem fortskrider. Regeringen bedömer att den sammantagna rapporteringen från SWEDAC väl uppfyller kravet på återrapportering och att ytterligare åtgärder inte behöver vidtas. Slutsatser Tabell 36.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 16 103 Pris- och löneomräkning 101 Justering av 996 Förslag 2000 17 200 Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten bör bedrivas enligt de mål som fastställs för SWEDAC:s myndighets- och uppdragsverksamhet för . Genom den anslagsökning som tillfördes SWEDAC för har SWEDAC givits resurser att ta på sig ett större ansvar för utvecklingen av ackrediteringen i och globalt, förvaltning av samt ökade informationsinsatser mot företag. Regeringens beräkning av anslaget innebär därför ingen förändring jämfört med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . B3 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser Tabell 36.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 20 000 2000 Förslag 9947 Anslaget används för bidrag till riksmätplatser vid () och (). av verksamheten bedriv av SP. En riksmätplats ska inom sitt ansvarsområde ha hög kompetens och bästa möjliga utrustning inom landet för att långsiktigt kunna tillhandahålla korrekta och tillförlitliga mätningar. Sådana mätresultat kräver tillgång till mätdon som är relaterade till internationella konventioner. Denna relation benämns spårbarhet och förutsätter att nationella normaler (referenser) upprätthålls för de grundläggande måttenheter som används inom landet. Upprätthållande och finansiering av primärmetrologin är ett offentligt åtagande i samtliga europeiska och flertalet andra industriländer. I handhas denna uppgift av riksmätplatser utsedda av regeringen. Regeringens överväganden Resultatinformation Det övergripande målet för landets riksmätplatsverksamhet är att riksmätplatserna skall upprätthålla en hög standard med primärnormaler av tillräcklig omfattning och relevans. Spårbarhet för mätnormaler skall säkerställas och utvecklas genom internationella jämförelser samt FoU-insatser. Verksamheten skall bedrivas långsiktigt med effektiv användning av statliga medel. I budgetpropositionen angavs riktlinjer för den framtida riksmätplatsorganisationen. Anslagsnivån höjdes med ett engångsbelopp på för huvudsakligen anskaffning av mätteknisk utrustning, flyttkostnader vid sammanslagning av riksmätplatser inom den fysikaliska metrologin, samt för uppbyggnad av ett system med referenslaboratorier inom kemisk metrologi. Den fysikaliska metrologin koncentrerades till SP i (med undantag från en mindre verksamhet som bedrivs vid SSI) . Ett särskilt avtal har därefter, , träffats mellan staten (regeringen) och SP avseende riksmätplatsverksamheten. Avtalet ersätter och utvecklar ett tidigare avtal mellan SWEDAC och SP och är ett komplement till de rättsregler som redan styr verksamheten.. Enligt avtalet skall bl.a. ett metrologiråd med mätteknisk expertis inrättats och knytas till SP. Förutom teknisk och vetenskaplig rådgivning ska rådet också ha granskande uppgifter. Rådets ledamöter utsågs av regeringen och de skall avge en självständig rapport, att bifogas budgetunderlaget. SWEDAC:s tillsynsroll har utvecklats och renodlats till att avse teknisk systemtillsyn. Arbete med att ta fram ett system med referenslaboratorier inom kemisk metrologi har påbörjats av SWEDAC. har anslagna medel använts för att upprätthålla internationell spårbarhet och underhåll av ett 40-tal fysikaliska mätstorheter vid 4 riksmätplatser (av anslaget), smärre ersättningsinvesteringar i mätutrustning samt i låg omfattning FoU-arbete. Utbudet av spårbara mätstorheten bedöms som tillräckligt och relevant. Förberedelser och planering inför ovan nämnda strukturering och uppgradering av riksmätplatsverksamheten har pågått.