prop · GN032D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Innehållsförteckning Del 1 Lagtext och allmän motivering Del 2 12 Författningskommentar 7 12.1 Förslaget till inkomstskattelag 9 AVD. I INNEHÅLL OCH DEFINITIONER 9 1 kap. Grundläggande bestämmelser om och statlig inkomstskatt 9 2 kap. Definitioner och förklaringar 15 AVD. II SKATTSKYDLIGHET 49 3 kap. Fysiska personer 50 4 kap Dödsbon 65 5 kap. Svenska handelsbolag 67 6 kap. Juridiska personer 69 7 kap. Vissa stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund och andra juridiska personer 78 AVD. III SKATTEFRIA INKOMSTER OCH INTE AVDRAGSGILLA UTGIFTER 91 8 kap. Inkomster som är skattefria 92 9 kap. Utgifter som inte får dras av 105 IV INKOMSTSLAGET TJÄNST 112 10 kap. Grundläggande bestämmelser för inkomstslaget tjänst 113 11 kap. Vad som skall tas upp i inkomstslaget tjänst 123 12 kap. Vad som skall dras av i inkomstslaget tjänst 143 AVD. V INKOMSTSLAGET NÄRINGSVERKSAMHET 156 13 kap. Avgränsning av inkomstslaget näringsverksamhet 159 14 kap. Beräkning av resultatet av näringsverksamhet 172 15 kap. Vad som skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet 189 16 kap. Vad som skall dras av i inkomstslaget näringsverksamhet 196 17 kap. och pågående arbeten 215 18 kap. Inventarier 228 19 kap. Byggnader 244 20 kap. Markanläggningar och substansminskning 263 21 kap. Skogsfrågor 277 22 kap. Uttag ur näringsverksamhet 296 23 kap. Underprisöverlåtelser 301 24 kap. Räntor och utdelningar i inkomstslaget näringsverksamhet 307 25 kap. Kapitalvinster och kapitalförluster i inkomstslaget näringsverksamhet 322 26 kap. Återföring av värdeminskningsavdrag 336 27 kap. Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse 344 28 kap. Arbetsgivares pensionskostnader 356 29 kap. Näringsbidrag 366 30 kap. Periodiseringsfonder 374 31 kap. Ersättningsfonder 383 32 kap. Upphovsmannakonto 392 33 kap. Räntefördelning 397 34 kap. Expansionsfonder 407 35 kap. Koncernbidrag 421 36 kap. Kommissionärsförhållanden 428 37 kap. Fusioner och fissioner 431 38 kap. Verksamhetsavyttringar 439 39 kap. Särskilda bestämmelser för vissa juridiska personer 443 40 kap. Tidigare års underskott 461 AVD 481 41 kap. Grundläggande bestämmelser för inkomstslaget kapital 481 42 kap. Vad som skall tas upp och dras av i inkomstslaget kapital 490 43 kap. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag 509 AVD 517 44 kap. Grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster 518 45 kap. Avyttring av fastigheter 545 46 kap. Avyttring av bostadsrätter 559 47 kap. Uppskovsavdrag 566 48 kap. Avyttring av delägarrätter samt fordringsrätter 570 49 kap. Uppskov med beskattningen vid andelsbyten 586 50 kap. Avyttring av andelar i svenska handelsbolag 594 51 kap. Beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet vid avyttring av andelar i svenska handelsbolag 600 52 kap. Avyttring av andra tillgångar 604 53 kap. Överlåtelse av tillgångar till underpris 608 54 kap. Betalning av skulder i utländsk valuta 612 55 kap. Ersättning på grund av insättningsgaranti och investerarskydd 614 AVD. VIII FÅMANSFÖRETAG OCH FÅMANHANDELSBOLAG 617 56 kap. Vissa förmåner och ersättningar från fåmans- företag och fåmanshandelsbolag 618 Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmans- företag 622 AVD. IX PENSIONSSPARANDE 630 58 kap. Pensionsförsäkringar, kapitalförsäkringar och pensionssparkonton 630 59 kap. Pensionssparavdrag 643 AVD. X VISSA GEMENSAMMA BESTÄMMELSER 650 60 kap. Familjebeskattning 650 61 kap. Värdering av inkomster i annat än pengar 659 AVD. XI ALLMÄNNA AVDRAG, GRUNDAVDRAG OCH SJÖINKOMSTAVDRAG 666 62 kap. Allmänna avdrag 666 63 kap. Grundavdrag 670 64 kap. Sjöinkomstavdrag 675 AVD. XII BERÄKNING AV SKATTEN 677 65 kap. Skatteberäkningen 677 66 kap. Skatt på ackumulerad inkomst 683 12.2 Förslaget till lag om ikraftträdande av inkomstskattelagen 696 1 kap. Allmänna bestämmelser 696 2 kap. Övergångsbestämmelser om personförsäkringar 698 3 kap. Övriga övergångsbestämmelser som inte är samlade i kapitelordning 705 4 kap. Övergångsbestämmelser som är samlade i kapitelordning 709 12.3 Förslaget till lag om ändring i 739 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal 739 12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 739 12.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen 740 12.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 740 12.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring 740 12.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m. 740 12.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 741 12.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 741 12.12 Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 741 12.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam 742 12.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. 742 12.15 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1978:401) om exportkreditstöd 742 12.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 743 12.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade 743 12.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:417) om utde- bitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner och landsting 743 12.19 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 743 12.20 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 744 12.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 745 12.22 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151) om punkt- skatter och prisregleringsavgifter 746 12.23 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel 746 12.24 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel 746 12.25 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i 746 12.26 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 746 12.27 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräk- ning av utländsk skatt 747 12.28 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) 747 12.29 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homo- sexuella sambor 748 12.30 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 748 12.31 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg 748 12.32 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1989:1035) om särskild insamling av uppgifter från bostadsrätts- föreningar m.fl. 748 12.33 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 749 12.34 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver 752 12.35 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 752 12.36 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 753 12.37 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 755 12.38 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:692) om upphävande av lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer 755 12.39 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter 755 12.40 Förslaget till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) 755 12.41 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkringar, m.m. 756 12.42 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 756 12.43 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 756 12.44 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 756 12.45 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 757 12.46 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa 757 12.47 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:1352) om återföring av allmäninvesteringsreserv 758 12.48 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:1485) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst vid 1994 och taxeringar 758 12.49 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten på bostadshus 758 12.50 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 758 12.51 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande 759 12.52 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 taxeringar 759 12.53 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv 759 12.54 Förslaget till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) 759 12.55 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 759 12.56 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 760 12.57 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet 760 12.58 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteks- institutionen 761 12.59 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:774) om beskattning av vinstutdelning vid taxering 761 12.60 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 761 12.61 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift 761 12.62 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 762 12.63 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996 taxeringar 762 12.64 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift 762 12.65 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar 762 12.66 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1996:725) om skatte reduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 763 12.67 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek 763 12.68 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen 766 12.69 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 766 12.70 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 taxeringar 766 12.71 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt 766 12.72 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt 769 12.73 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 770 12.74 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 773 12.75 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1620) om beskattning av valutakursreserv. 773 12.76 Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:000) 774 12.77 Förslaget till lag om forskarskattenämnden 774 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 776 Del 3 Bilagor 12 Författningskommentar Författningskommentaren är indelad i kapitel. Varje kapitel inleds med en kort beskrivning av vad som finns i kapitlet och i vissa fall vad som inte finns där. Därefter presenteras en bakgrund till bestämmelserna. I vissa fall nämns också större ändringar som finns i kapitlet. I inledningen finns också regelmässigt en rubrik som lyder Vissa förarbeten . Den innehåller inte de viktigaste förarbetena, utan där tas de förarbeten med som nämns i kommentarerna till fler än en paragraf i kapitlet. Skälet till denna metod är att kommentarerna skall bli kortare och mer lättlästa. Därefter går kommentaren igenom paragraferna i kapitlet. SLK:s förslag Först finns en redogörelse för hur SLK:s förslag förhåller sig till förslaget i propositionen. Om de avviker från varandra bara i obetydlig omfattning, t.ex. för att det har skett en misskrivning i SLK:s förslag, nämns inte detta. I de fall det i en paragraf finns en hänvisning till en annan paragraf i IL och hänvisningen har ändrats p.g.a. att paragrafen har numrerats om, nämns inte det. Vissa ändringar har gjorts genomgående i lagen efter förslag av Lagrådet. Dessa nämns ofta, men . Många rubriker har lagts till efter förslag av Lagrådet och andra har ändrats. Eftersom rubrikerna bara är en hjälp för läsaren att hitta har dessa ändringar inte omnämnts. Det har vidare gjorts ett antal mindre ändringar av språklig karaktär som inte kommenteras. Så är fallet vid ändrad kommatering, ändrad ordföljd och när obestämd form har ändrats till bestämd form. Upplösning av fast sammansatta ord nämns inte heller, t.ex. när hemmahörande ändras till hör hemma. Uttrycket i fråga om har på ett stort antal ställen ändrats till för, när det gäller eller i eller i vissa fall har det utelämnats. Ändringarna har kommenterats ibland, men . Vissa ändringar av termer och uttryck har gjorts konsekvent i hela IL och ILP. När det gäller sådana uttryck som används ofta skulle det tynga kommentarerna om det i varje paragraf anmärktes att det har gjorts en sådan ändring. Det kommenteras därför inte. De uttryck det är fråga om är följande: Regeringen använder konsekvent uttrycken inkomster och utgifter för att peka ut de poster som skall tas upp och dras av. SLK använder omväxlande inkomster och intäkter respektive utgifter och kostnader. SLK använder uttrycket tas upp som intäkt. Det har av regeringen ändrats till tas upp. I bestämmelser om när inkomster skall tas upp och utgifter skall dras av (dvs. periodiseringsbestämmelser) används uttrycken tas upp som intäkt respektive dras av som kostnad. I stället för uttrycket tas upp som intäkt/inkomst av tjänst används uttrycket tas upp i inkomstslaget tjänst (se t.ex. i 59 kap.). Se vidare i avsnitt 7.2.1. I bestämmelserna om kapitalvinster och kapitalförluster har regeringen ändrat uttryckssätt så att omkostnadsbeloppet består av anskaffnings- utgifter och förbättringsutgifter i stället för anskaffningsvärde och förbättringskostnader. Se vidare i kommentaren till 44 kap. 14 § IL. Uttrycket anskaffningsvärde har behållits i inkomstslaget näringsverksamhet när det gäller andra tillgångar än kapitaltillgångar eftersom det är det uttryck som används i redovisningslagstiftningen. Men det har behållits också när det gäller kapitaltillgångar när det inte är fråga om kapitalvinstberäkning utan om det värde som skall ligga till grund för värdeminskning och liknande avdrag. Skall har ändrats till får i de regler där det föreskrivs att avdrag inte får göras samt när avdrag får göras bara i viss utsträckning. Se vidare i avsnitt 7.2.3. Andelar används för aktier och andra andelar. Se vidare i avsnitt 7.2.9. Dubbelbeskattningsavtal har ändrats till skatteavtal. Se i kommentaren till 6 kap. 10 § IL. Basbelopp har ändrats till prisbasbelopp. Se i kommentaren till 2 kap. 27 § IL. Verksamhet har ändrats till näringsverksamhet i de fall då det är näringsverksamhet som avses. Detta har gjorts för att undvika att det finns två termer för samma begrepp. Uttrycket verksamhet har dock behållits där det blir tungt att upprepa ordet näringsverksamhet och det inte kan missförstås. Remissinstansernas synpunkter Därefter redovisas remissinstansernas synpunkter. I vissa fall har remissinstanserna kommit med förslag till ändringar av gällande rätt. Eftersom detta lagstiftningsärende inte bör tyngas med materiella ändringar som inte är orsakade av omskrivningen har förslagen oftast inte beaktats eller ens övervägts. I sådana fall redovisas normalt inte synpunkterna i författningskommentaren. I vissa fall har remissinstanserna framfört att ett förslag kan leda till materiella ändringar, utan att redovisa vad som åsyftas. När det inte går att läsa ut vad som avses har synpunkterna inte redovisats. I båda dessa situationer står det att remissinstanserna inte har yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag Slutligen kommer kommentaren och skälen för regeringens förslag. Av utrymmesskäl redovisas däremot inte regeringens förslag till lagtext. Detta får man läsa i avsnitt 2. Kommentarerna har inriktats på att upplysa om var bestämmelserna finns i nuvarande lagstiftning, när de tillkom och var man finner förarbetena. Här redovisas om Lagrådet har några synpunkter samt vad regeringen gör med anledning av dessa synpunkter. Vidare tar regeringen i vissa fall upp sin syn på remissinstansernas synpunkter. I vissa fall ges en mer utförlig redovisning av hur bestämmelserna på området har utvecklats . Kommentaren är inte avsedd att ge upplysningar om bestämmelsernas innebörd eller rätta tolkning. Vissa sådana uttalanden görs dock, i första hand när det föreslås förtydliganden eller materiella ändringar eller en utformning som stämmer överens med en av flera möjliga tolkningar. De omfattande ändringar av ord och uttryckssätt som den språkliga moderniseringen medfört kommenteras oftast inte när avsikten inte har varit att ändra reglernas innebörd. Ändringar av rättelsekaraktär i SLK:s förslag kommenteras oftast inte heller. 12.1 Förslaget till inkomstskattelag IL ersätter i första hand KL och SIL. KL kom (SOU 1923:69 och 70, SOU 1924:53 och 54, SOU 1926:18, SOU 1927:23, prop. 1927:102, bet. 1927:1SäU1, prop. 1928:213, bet. 1928:SäU1, SFS 1928:370) och SIL (SOU 1946:79, prop. 1947:212, bet. 1947:BevU50, SFS 1947:576). I författningskommentaren hänvisas inte till dessa förarbeten. En stor del av dagens regler är gemensamma för den kommunala och den statliga beskattningen. Dessa regler finns alltid i sin helhet i KL medan regleringen i SIL varierar. I 2 § 1 mom. första stycket SIL finns en hänvisning till ett stort antal paragrafer i och i andra stycket till anvisningarna till dels dessa paragrafer, dels andra paragrafer i som har motsvarigheter i SIL. I kommentaren nämns inte särskilt att bestämmelserna på grund av denna hänvisning är tillämpliga också vid den statliga taxeringen. I övrigt är regleringen självständig i SIL även om det ibland för de närmare detaljerna hänvisas till KL, se t.ex. 5 § och 6 § 1 mom. respektive 4 och 8 §§ SIL. AVD. I INNEHÅLL OCH DEFINITIONER I denna avdelning finns de grundläggande bestämmelserna om inkomstbeskattningen. Här har också placerats ett kapitel med definitioner och förklaringar av begrepp, termer och uttryck som förekommer på flera ställen i lagen. Grundläggande bestämmelser om och statlig inkomstskatt I detta kapitel finns de grundläggande bestämmelserna om och statlig inkomstskatt. Här finns regler om hur underlaget för skatten räknas fram, till vilken kommun och vilket landsting fysiska personer är skattskyldiga, taxeringsår och beskattningsår. Vidare finns hänvisningar till lagens övriga kapitel. Vissa förarbeten I kommentaren till paragraferna hänvisas till följande förarbeten bara genom angivande av det årtal då bestämmelsen infördes eller ändrades. 1984 Den kommunala beskattningen av juridiska personer slopades, Ds Fi 1984:9, prop. 1984/85:70, bet. 1984/85:SkU23, SFS 1984:1060 och 1061 1990 skattereform, SOU 1989:33 och 34, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:650 och 651 Kommentar till paragraferna Innehåll 1 § SLK:s förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Andra stycket har dock en annan formulering. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen inleder lagen och kapitlet samt anger deras innehåll. Andra stycket har en annan formulering i regeringens förslag till följd av att 2 kap. 1 § har formulerats om i förhållande till SLK:s förslag. Skattskyldighet 2 § SLK:s förslag (rubriken och 2 § tredje stycket): Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag Paragrafen hänvisar till bestämmelserna om skattskyldighet som finns i 3 7 kap. I SLK:s förslag var bestämmelsen placerad som ett tredje stycke i 2 §. Eftersom övriga bestämmelser i 2 § i SLK:s förslag i första hand anger vilka skatter som fysiska och juridiska personer skall betala på sina inkomster har denna bestämmelse flyttats ut till en egen paragraf. 3 § SLK:s förslag (2 §): Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om inkomstskatt i första stycket 1 är hämtad ur 1 § första tredje styckena samt 17 § KL. Uttrycket allmän kommunalskatt tas inte med eftersom det inte används i lagen i övrigt. Resten av 1 § KL finns i 65 kap. Termen förvärvsinkomst infördes i 47 § KL och 1 § 2 mom. I övrigt har bestämmelserna varit i stort sett oförändrade . Bestämmelserna om statlig inkomstskatt i första stycket 1 och 2 är hämtade från 1 § 2 mom. Bestämmelserna i 1 och 2 §§ KL om att skatteuttaget görs på ett beskattningsunderlag i "skattekronor och skatteören" tas inte med. Det nuvarande systemet med skattekronor och skatteören och bestämmande av skatteuttaget i kronor fyller inte någon funktion. Skatteuttaget bör hellre uttryckas i procent av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Bestämmelsen om expansionsfondsskatt i första stycket 3 är hämtad från ExmL, se 34 kap. i förslaget. Termen statlig inkomstskatt omfattar i IL till skillnad mot även expansionsfondsskatt. Bestämmelsen i andra stycket om att juridiska personer skall betala statlig inkomstskatt är hämtad från 1 § 1 och 3 mom. Momenten fick sin nuvarande utformning skattereform. De juridiska personerna beskattas bara statligt. 4 § SLK:s förslag (3 §): Överensstämmer, bortsett från att SLK inte nämner karriärkonsulat, med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i första och andra styckena om till vilken kommun fysiska personer skall betala skatt är hämtade från 56 § KL och 14 § 1 mom. första och andra styckena SIL. Dessa ändrades genomgripande när den s.k. utbobeskattningen slopades och bestämmelser infördes om att beskattning skulle ske bara i hemortskommunen (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:SkU50, SFS 1986:473). Bestämmelserna om landstingsskatt har sitt ursprung i 1 § första och tredje styckena KL. I fråga om hemortskommun, se kommentaren till 65 kap. 3 §. I inkomstskatt ingår , förutom kommunalskatt och landstingsskatt, också församlingsskatt. Församlingsskatten togs bort (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, SFS 1999:295). Bestämmelserna om beskickningspersonal i tredje stycket är hämtade från 70 § 1 mom. KL. I regeringens förslag har orden eller karriärkonsulat lagts till eftersom de omfattas av bestämmelserna i 70 § 1 mom. KL. Bestämmelsen i 71 § KL om att skatt för gemensamt kommunalt ändamål skall användas för att utjämna skattetrycket mellan olika kommuner och andra menigheter har inte tagits med i IL, eftersom den inte fyller någon funktion. Underlaget för skatten personers skatt på förvärvsinkomster 5 § SLK:s förslag (4 §): Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att avrundningsregeln i andra stycket kan tas bort. Regeln innebär inte längre någon förenkling eftersom skatten räknas ut med hjälp av datorer. Verket anför vidare att orden i nu nämnd ordning som togs in i 50 § KL och 9 § SIL genom SFS 1993:1442, bör vara kvar. Orden togs in därför att det ansågs nödvändigt med en turordning. I sak har inget ändrats varför lydelsen bör finnas kvar även i IL. Kommentar och skälen för regeringens förslag: Paragrafen reglerar vad som utgör underlaget för skatten. Bestämmelserna är hämtade från 2, 27, 46, 47 och 50 §§ KL samt 4, 5, 8 och 9 §§ SIL.