prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns en tydlig tendens mot en förskjutning mot de mer teknikinriktade utbildningarna, såsom informationsteknik och industri/teknik. Detta har skett på bekostnad av framförallt ämnesområdet service/turism. Omfördelningen mellan olika ämnesområden anses dock vara naturlig och tyder på att man från skolans sida försöker att anpassa utbudet efter arbetsmarknadens krav. De stora skillnaderna mellan de tre ländernas arbetsmarknadssituation avspeglar hur urvalet av elever går till i de olika länderna och synen på vilka som utgör målgruppen. Den största skillnaden återfinns mellan och . I det norska perspektivet utgörs stiftelsens målgrupp i första hand av långtidsarbetslösa och arbetslösa som på grund av sociala problem eller bristande grundutbildning har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. I däremot har man en relativt hög arbetslöshet, vilket leder till att det finns ett större urval till varje utbildningsplats. situation är mellan dessa ytterligheter. Svenskarna antar huvudsakligen elever de stått i kö. Stiftelsen är organiserad med råd på olika nivåer med externa deltagare för att kunna påverka utbildningens sammansättning och innehåll. I dessa råd sker samråd mellan de olika nationella köparrepresentanter och representanter från stiftelsens ledning, eleverna och ämnesansvariga. Detta arbetssätt anses ha förutsättningar att fånga upp viktig information och utveckla innehållet i utbildningen på ett relevant sätt. Men det innebär också att köparna av utbildning finns inom stiftelsens organisation och därmed blir systemet tidskrävande och otydligt vad gäller rollfördelning. Styrelsens arbete fungerar i stort väl. Men detta att köparsidan finns representerade i styrelsen leder till intressekonflikt. Kritik framförs också vad gäller lämpligheten i att stiftelsens direktör och styrelsens ordförande ibland kan komma från samma land. När ett land innehar båda dessa poster kan detta leda till en alltför stor maktförskjutning åt ett håll. Kvalitetsmässigt håller stiftelsen ungefär jämna steg med andra motsvarande utbildningsproducenter. Den generella bilden är att stiftelsen vad gäller resultat i form av placering i arbete är likvärdigt med andra jämförbara utbildningar i och , medan man lyckas bättre än jämförbara norska utbildningar. Vidare har deltagarna i hög utsträckning fått arbete inom det yrkesområde som utbildningen syftade till. Inom ämnesområdena teknik/industri samt informationsteknik har nästan alla elever fått arbete, det vill säga hamnat inom "rätt" ämnesområde. Även fullföljandegraden är hög. Detta innebär att nio av tio elever som påbörjade utbildningen också slutför den. Stiftelsen är dyrare än motsvarande nationella utbildningar. Generellt ligger stiftelsen över det svenska riksgenomsnittet. Vid en jämförelse med AmuGruppens priser i är stiftelsens priser dock ungefär jämbördiga. Följande rekommendationer lämnas för stiftelsens framtida verksamhet utifrån de resultat och resonemang som presenterats; - En anpassad vision - trenationssamarbetet bör tydligt lyftas fram som ett dominerande kännetecken för stiftelsens verksamhet. Annars riskerar stiftelsen att tappa konkurrenskraft vid kostnadsjämförelser. Strävan kunde vara att till eleverna ge en yrkeskompetens anpassad till hela . - Förtydliga rollerna - genom trestatsöverenskommelsen arbetar stiftelsen på en marknad med begränsad konkurrens, som man försöker ingjuta marknadsmedvetenhet i organisationen. För att underlätta denna omställning är det viktigt att leverantörs- och köparrollerna är tydliga. Så är inte fallet . Stiftelsen bör därför ta upp en diskussion med köparsidan på olika nivåer om vad som är en lämplig engagemangsnivå i stiftelsens verksamhet. - Verkställ de goda ideérna - viktigt att ledningen kontinuerligt driver och bevakar att de goda ideérna realiseras för att hålla hög kvalitet och aktualitet i utbildningen tex systemet med råd på olika nivåer. - Förbättra den löpande uppföljningen - för att få information i resultat- och kvalitetsfrågor måste stiftelsen ha bättre uppföljningsverktyg . Stiftelsen uppmanas att se över sina rutiner för uppföljning, eventuellt tillsammans med köparna i de tre länderna. - Flexibilitet för olika elevers behov - viktigt att stiftelsen på alla nivåer har en hög organisations- och attitydmässig flexibilitet för att svara mot de skiftande behoven bland eleverna. Det finns all anledning att förvänta sig att de tre ländernas behov även fortsättningsvis inte kommer att vara identiska, eftersom ländernas ekonomier inte går alltigenom i takt. Det kommer även fortsättningsvis att vara heterogena elevgrupper, inte bara vad avser nationalitet, utan även vad avser studieförutsättningar - Utbilda i entreprenörskap- många av dem som studerar på stiftelsen kommer att utöva sina yrkeskunskaper inom ramen för andra arbetsformer än traditionell anställning. Många av utbildningarna kräver att eleverna ska kunna driva verksamhet i form av eget företag. Därför bör stiftelsen utveckla företagaranknytningen i utbildningen samt utbilda eleverna om företagandets villkor i de tre länderna - Ändra reglerna för ordförande-rotation - inför en alternativ lösning där direktören och ordföranden inte är från samma land. Om både direktören och ordföranden kommer från samma land blir inslaget för stort från detta land som övriga medverkande länders inslag/intresse minskar. Slutsatser Regeringen stödjer utvärderingens rekommendationer och resonemang och anser det betydelsefullt att stiftelsen anpassar sin framtida verksamhet och inriktning därefter.Vidare kommer regeringen att initiera förhandlingar om en ny överenskommelse med ovanstående inriktning träffas mellan , och . Sammanfattande medelsförbrukning Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna till 7 229 000 respektive år. B12 Internationella avgifter Tabell 7.26 Anslagsutveckling Tusental kronor 24 195 2000 Förslag 24 195 2001 Beräknat 24 195 2002 Beräknat 24 195 Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet. Genom sin anslutning till blev medlem av Inter- nationella arbetsorganisationen (). är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. främsta mål är att främja sysselsättning, förbättra arbets- och levnadsvillkor samt värna om fackliga fri- och rättigheter. beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog ett av den nye generaldirektören framlagt förslag till arbetsprogram och budget för perioden , omfattande totalt . verksamhet skall främst inriktas på fyra strategiska mål: främjandet och genomförandet av grund-läggande principer och rättigheter i arbetslivet, ökade möjligheter för såväl kvinnor som män att finna en god sysselsättning och tryggad för-sörjning, ett mer omfattande och effektivt socialt trygghetssystem för alla samt främjande av trepartism och social dialog. Under varje strategiskt mål skall en rad centrala (InFocus) program genomföras, såsom främjandet av den antagna deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, det successiva avskaffandet av barnarbete, återuppbyggnad och investeringar i arbetskraftsintensiv verksamhet, ekonomisk och social trygghet, ökad sysselsättning genom utveckling av små företag, arbetarskydd, kunskapsutveckling och rehabilitering. Över den reguljära budgeten finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, i (), de regionala och lokala kontoren och ett antal s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. I handläggs ärenden som rör förhållandet till Internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartiskt sammansatta . Regeringens överväganden Resultatinformation Följande av antagna beslut kommer senare att redovisas för . höll en särskild sjöfartskon- . Konferensen antog sju nya sjöfarts- instrument, det vill säga en konvention (nr 178) och en rekommendation (nr 185) om tillsyn av sjömäns arbets- och levnadsförhållanden, en konvention (nr 179) och en rekommendation (nr 186) om rekrytering av och arbetsförmedling för sjömän, en konvention (nr 180) om sjömäns arbetstid och bemanning på fartyg och en rekommendation (nr 187) om sjömäns löner och arbetstid samt bemanning på fartyg samt slutligen ett protokoll till konvention (nr 147) om miniminormer i handelsfartyg. arbetskonferens antog en konvention (nr 181) och en rekommendation (nr 188) om privat arbetsförmedling, inklusive personaluthyrning, vilka ersätter konvention om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, uppsagd av . arbetskonferens antog en rekommendation (nr 189) om allmänna villkor för främjandet av sysselsättning i små och medel- stora företag. arbetskonferens antog en konvention (nr 182) och en rekommendation (nr 190) om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete. På dagordningen för Internationella arbetskonferensen står två nya ämnen, dels säkerhet och hälsa inom jorbruket, i syfte att anta nya instrument, dels utveckling av mänskliga resurser: yrkesvägledning och yrkesutbildning, för s.k. allmän diskussion. sker även slutbehandling av en ny konvention med kompletterande rekommendation som reviderar konvention (nr 103) och rekommendation (nr 95) om skydd vid havandeskap och barnsbörd. hade en nordisk plats på regeringssidan i . Vid val till styrelsen efterträdde enligt en fastställd nordisk rotations-ordning. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd rum. Slutsatser andel utgör av budget . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag ett följande år genom ett så kallat incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift för , motsvarande och för . Beloppet i kronor beror även på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna under anslaget till samma belopp. B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Tabell 7.27 Anslagsutveckling Tusental kronor 1230 2000 Förslag 3 018 2001 Beräknat 3 064 1 2002 Beräknat 3 113 2 1 Motsvarar 3018 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 3018 tkr prisnivå. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) inrättades efter att antagit lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. HomO startade sin verksamhet . Ombudsmannens huvuduppgift är att se till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning efterlevs. Ombudsmannen skall också enligt sin myndighetsinstruktion verka för att sådan diskriminering inte förekommer på andra områden i samhällslivet. Ombudsmannen skall genom information och rådgivning öka kunskapen hos arbetsgivare och arbetstagare om diskriminering på grund av sexuell läggning. Efter samråd med skall ombudsmannen genom opinionsbildande insatser motverka och förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen delar lokaler med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och samordnar också vissa kansliuppgifter med DO, som t.ex. telefonväxel, fax, arkivutrymme etc. Ombudsmannen har rekryterat en handläggare, vilket innebär att den samlade personalstyrkan uppgår till två personer. Vidare har HomO tillsammans med DO, och JämO producerat boken utan att diskriminera som är en handbok om diskrimineringslagarnas innebörd och om hur man undviker fallgropar som kan leda till lagbrott. Regeringens överväganden Ombudsmannens nuvarande anslag ger svårigheter att genomföra de uppgifter myndighetens instruktion fastställer. Regeringen föreslår, särskilt med hänsyn till att ombudsmannens uppgifter också innefattar diskriminering i samhällslivet i övrigt, en förstärkning av anslaget med och att anvisar för . Anslagsökningen finansieras inom utgiftsområdet. För budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna under anslaget till 3,1miljoner kronor respektive budgetår. Tabell 7.28 Beräkning av anslaget 2000 Tusental kronor Anslag 1999 1 000 Pris- och löneomräkning 18 Ökat resursbehov 2 000 Förslag 2000 3 018 7.29 Anslagsutveckling Tusental kronor 2000 Förslag 11 250 1 2001 Beräknat 15 226 2 2002 Beräknat 15 462 3 1 Verksamheten beräknas inrättas från . 2 Motsvarar 15 000 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 15 000 tkr prisnivå. Som anmäldes ekonomiska vårproposition avser regeringen att återkomma till riks-dagen med förslag om förändringar i ramarna för lönebildningen. Ett syfte med förslagen är att underlätta en utveckling som gör det möjligt att nå målet om 80 procents sysselsättningsgrad . I propositionen kommer regeringen att redovisa sitt ställnings-tagande till de förslag som lämnats av Utredningen om ett förstärkt medlingsinstitut, vars slutbetänkande Medling och lönebildning (SOU 1998:141) överlämnades till regeringen . Regeringen avser att föreslå bland annat att ett nytt förstärkt medlingsinstitut inrättas . ekonomiska vårproposition anmälde regeringen också sin avsikt att i budgetpropositionen för föreslå medel till det nya medlingsinstitutet. Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisas för finansiering av det nya medlings-institutet. Beloppet är beräknat med utgångspunkt från att den nya myndigheten skall inrättas från . Finansiering sker genom att anslaget B9 Statens förlikningsmannaexpedition minskas med , motsvarande kostnaden för expeditionens verksamhet från och med . Resterande medel till finansieras genom en omföring av medel från anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. inom utgiftsområde 14. För budgetåren 2001 och 2002 beräknas medel för helt budgetår med 15,2 respektive . 8 Jämställdhet mellan kvinnor och män 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar samordningsansvar för jämställdhetspolitiken i stort och anslagen för (JämO) och särskilda jämställdhetsåtgärder. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 35,9 33,41 50,41 30,4 30,7 30,9 1 avser tidigare anslag C3 Bidrag till kvinnoorganisationer som redovisas under utgiftsområde 17. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det pågår ett arbete inom alla politikområden för att nå målen för jämställdhetspolitiken. Frågor under andra departement som rör åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män redovisas i huvudsak under respektive utgiftsområde. JämO:s verksamhet visar goda resultat i förhållande till de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. De ytterligare medel som JämO har tillförts, 1997 respektive 1999, har möjliggjort en effektivisering och rationalisering av verksamheten, som därmed har kunnat intensifieras. Prioriteringar Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Det innebär bl.a. att det åvilar varje departement att inom sina res- pektive ansvarsområden vidta åtgärder för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetsliv och samhälle. Regeringen prioriterar arbetet med att utveckla arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löp-ande planerings- och utvecklingsarbetet på alla sakområden. kommer regeringen att överlämna en särskild skrivelse till med en redovisning av hur jämställdhetspolitiken har utvecklats . Där redogörs också för den fortsatta inriktningen av jämställdhetspolitiken. 8.3 Anslag C1 Jämställdhetsombudsmannen 8.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 010 2000 Förslag 16 708 2001 Beräknat 16 966 1 2002 Beräknat 17 238 2 1 Motsvarar 16 708 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 16 708 tkr prisnivå. Från anslaget betalas kostnader för JämO med kansli och för . De övergripande målen för JämO är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och att verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs. JämO:s verksamhet bedrivs i form av information och rådgivning, uppföljning av kraven om aktiva åtgärder samt genom att myndigheten bistår arbetstagare och arbetssökande som anmäler överträdelser av förbuden mot könsdiskriminering. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva ågärder. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som ålagts myndigheten. JämO:s årsredovisning visar att resursförstärkningen gjort att JämO kunnat effektivisera och intensifiera sin verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att JämO inte förbrukat hela anslaget (inklusive anslagssparandet ). Det anslagssparande som fanns vid utgången av förklaras främst av att tryckningen av en handbok om aktiva åtgärder inte hanns med . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att årets anslag kommer att förbrukas. Dessutom kommer en del av det tidigare anslagssparandet att förbrukas. Regeringens överväganden Resultatbedömning JämO:s årsredovisning visar goda resultat i förhållande till de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Informations- och opinionsbildningsarbetet har intensifierats, bl.a. genom att informationsmaterial har distribuerats till allt fler målgrupper. Insatser för tillsyn och uppföljning av om arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder och upprättande av jämställdhetsplan har ökat. Flera s.k. massgranskningar av jämställdhetsplaner har initierats och i samband härmed har kraftfulla informations- och rådgivningsinsatser genomförts. Årsredovisningen visar på vissa förändringar avseende JämO:s resursanvändning. Procentuellt sett har området diskriminering och arbetsvärdering minskat sin andel medan området information har ökat. Myndigheten redovisar i första hand kvantitativa resultat av verksamheten. En del kvalitativa aspekter lyfts också fram, bl.a. när det gäller arbetsgivares jämställdhetsplaner. Effekter av jämställdhetsarbete är dock svåra att mäta i ett kort perspektiv. Den kvantitativa analysen visar att styckkostnaderna för avslutade diskriminerings-ärenden har ökat i jämförelse med . I övrigt har det inte skett några större förändringar när det gäller styckkostnader. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har lämnat revisionsberättelse utan invändning. Regeringen anser det betydelsefullt att fortsätta den dialog som förs med JämO när det gäller att vidareutveckla uppföljningsbara mål för verksamheten. Slutsatser JämO har en central roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och för att se till att jämställdhetslagen följs. Den budgetförstärkning som JämO erhöll inför har möjliggjort en lång rad satsningar för att myndigheten effektivare skall kunna medverka i jämställdhetsarbetet på arbetslivets område. Framför allt inom områdena information och opinionsbilding samt aktiva åtgärder har verksamheten intensifierats. Vidare har resurstillskottet betytt att driften av JämO:s verksamhet har kunnat rationaliseras. De ytterligare som JämO erhöll inför har bidragit till att JämO har kunnat öka sina insatser när det gäller tillsyn över de delar av jämställdhetslagen som rör löneskillnader mellan kvinnor och män. Det är dock för tidigt att bedöma effekterna av denna resursförstärkning. JämO skall redovisa hur det ökade anslaget har påverkat myndighetens verksamhet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 8.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 16 235 Pris- och löneomräkning 71 Justering av 458 Minskning enligt beslut -56 Förslag 2000 16 708 förelås att anslaget beräknas till . beräknas utgifterna till respektive år. C2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 30 000 2000 Förslag 13 706 2001 Beräknat 13 706 2002 Beräknat 13 706 Från anslaget betalas kostnader för särskilda jämställdhetsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och samlade satsningar m.m. för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Dessa är de faktorer som huvudsakligen styr utgifterna under anslaget. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att av anslaget förbrukats. Det beror på att regeringen i första hand har använt reservation från tidigare anslag för särkilda jämställdhetsåtgärder under femte huvudtitelns uppförda reservationsanslag G 2, Särskilda jämställdhetsåtgärder, från /96. Enligt prognosen för innevarande budgetår förväntas en större del av årets anslag förbrukas. Regeringens överväganden bör inriktningen fortsatt vara satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår för . beräknas utgifterna till res-pektive år. 9 Staten som arbetsgivare 9.1 Omfattning och ändamål Området omfattar myndigheterna (AgV) och (). AgV är den statliga arbetsgivarorganisationen till vilken alla statliga myndigheter är anslutna. Även vissa icke-statliga arbetsgivare kan ansluta sig till organisationen. SPV är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring, allt i den utsträckning dessa frågor inte hör till någon annan myndighet. Både AgV och SPV är avgiftsfinansierade. För av AgV utförda stabs- uppgifter till regeringen disponerar regeringen ett ramanslag (D 1). Området omfattar även utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. 9.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 8 059 8 143 7 739 7 758 7 784 7 906 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Anställda inom staten har drygt 230 000 anställda (inkl. affärsverken), vilket motsvarar av alla anställda i . Av dessa är män och kvinnor. av kvinnorna och av männen arbetar deltid. 2002 beräknas överslagsmässigt cirka 10 500 statsanställda avgå med ålderspension. är tillsammans med de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet stiftare av . är den organisation som enligt det statliga trygghetsavtalet bistår dem som är övertaliga och som ansvarar för användningen av de medel som parterna har avsatt för trygghetsåtgärder. Enligt vad regeringen inhämtat från har cirka 58 000 personer i staten sagts upp . Därtill kommer cirka 3 200 personer som varit eller är föremål för förebyggande insatser utan att registreras som uppsagda. Antalet uppsagda är ca 2 400. Myndigheterna avsätter av lönesumman till . Denna avsättning grundar sig på en överenskommelse mellan parterna på det statliga avtalsområdet. Avsättningen motsvarar sammanlagt . kapital uppgår till . Av detta belopp skall cirka 96 miljoner betalas ut enligt redan fattade beslut om trygghetsåtgärder. Den totala omfattningen av beräknade återstående kostnader för redan uppsagda kan uppskattas till . utbetalades i stöd till övertaliga. En närmare redogörelse för verksamhet och resultat har lämnats i Regeringens skrivelse 1998/99:150 Årsredovisning för staten 1998. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Medelvärdet av en utbetald statlig tjänstepension minskade kraftigt , när den allmänna pensionen höjdes på grund av regeringens beslut om att hela basbeloppet ska ligga till grund för beräkningen. Höjningen är i praktiken en återgång till de regler som gällde . Den övervägande delen av utbetalda pensioner är s.k. bruttopensioner, enligt ett äldre avtal.