prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — De problem som finns inom detta område kräver vanligtvis insatser av både medicinskt, samhälls- vetenskapligt och beteendevetenskapligt utbilda- de forskare. SFR lade efter samarbete med andra myndigheter och intressenter, bl.a. och , 1998 fram ett nationellt forskningsprogram om ojämlikhet i hälsa. och hög- skolor medverkar till att genomföra program- met. Även resultat från IPM har inneburit vä- sentlig kunskapsökning på området, främst när det gäller psykosociala faktorers betydelse. Många landsting satsar också resurser på området för att få en grund för främst det före- byggande arbetet. Den kraftsamling som eftersträvades inom al- koholforskningsområdet har genom insatser från SFR och FHI lett till att drogforskning inrättats vid univer- sitet. En samrådsgrupp som leds av SFR arbetar vidare för att ytterligare förstärka forskningen inom området. Bland andra har gjort insatser för att bidra till utveckling av arbetsmetodiken inom socialtjänstområdet. Det bör också noteras att databaser utgör en ovärderlig grund för såväl medicinsk som samhällsveten- skaplig forskning. Nästan all den forskning som bedrivs med medel från olika myndigheter under Socialde- partementet utförs vid universitet och högskolor. Genom Vårdalstiftelsens försorg sker väsentliga satsningar på vård- respektive allergiforskning. Stiftelsen samarbetar med bl.a. FHI och SFR. ska främja och stödja betydelsefull grund- forskning och tillämpad forskning inom social- vetenskap, socialpolitik och folkhälsopolitik samt sprida information om kunskapsläget och aktuell forskning. Genom sin verksamhet ska SFR bidra till målet att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. SFR har ett väl utvecklat samarbete med forskningsråd under , främst MFR, och , vissa andra forsk- ningsfinansiärer och med myndigheter under . 6.1 Omfattning SFR disponerar två ramanslag, ett för forskning respektive ett för administration. Totalt uppgår anslagen 1999 till . 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 102 114 104 127 140 142 Höjningen av nivån 1999 2001 avser en succes- siv utökning av äldreforskningen och nödvändig administration till en nivåhöjning med 30 miljo- ner kronor jämfört med utifrån vad rege- ringen aviserade i propositionen Nationell hand- lingsplan för äldrepolitiken (prop 1997/98:113). föreslås SFR även tillföras ytterligare för att kunna förstärka och drogforskning med ytterligare en professur. Förstärkning av handikappforsk- ningen kommer att diskuteras i den handikappo- litiska proposition som regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten har bedrivits med tillfredsställan- de måluppfyllelse. Verksamhetens inriktning är långsiktig och omprövas främst i samband med forskningspropositionerna som presenteras vart tredje eller fjärde år då även SFR:s roll i hela det svenska forskningssystemet skärskådas. Administrationsanslaget har utnyttjats fullt ut och anslagskredit har tagits i anspråk. finns dock utrymme för utökade åtaganden. På forskningsanslaget finns ett anslagssparande som tillfälligt kommer att öka vilket dock skall ses mot bakgrund av verksamhetens lång- siktiga karaktär och framåtsyftande planering. Förändringar Strukturen och formerna för rådets grund- läggande verksamhet ligger fast vilket dock in- rymmer en successiv utökning av verksamhets- volymen i takt med att mera forskningsmedel tillförts, och i det följande föreslås tillföras rådet. SFR kan i ännu okänd omfattning komma att beröras av de förslag som utreds rörande myndighetsorgansiationen för forsk- ningsfinansiering. Prioriteringar Regeringen har deklarerat sin avsikt att lägga fram en ny forskningsproposition vilken kan komma att påverka den fortsatta prio- riteringen inom SFR:s ansvarsområde. Behovet av kunskap inom ansvars- område genom forskning kommer dock även fortsättningsvis att vara mycket stort och dras- tiska omkastningar av den långsiktiga inrikt- ningen skulle vara olycklig. Några viktiga frågor kommer att vara: - fullföljandet av den ökade satsningen på äldreforskning - fortsatt utveckling av stödet till forskning kring ojämlikhet i hälsa - handikappforskningen - ytterligare insatser för att skapa fler möten mellan forskare, praktiker och myndigheter för information och diskussion kring forskningsresultat och forskningsbehov. 6.3 Resultatbedömning Socialvetenskapliga forskningsrådets verksamhet har i stort sett bedrivits i enlighet med målen. När det gäller forskning kring barn och handi- kappade har regeringens intentioner dock ännu inte kunnat fullföljas helt, men sammanfatt- ningsvis konstaterar regeringen att de insatser som genomförts redan har lett till ökad kunskap eller är nödvändiga led i arbetet med att säkra kunskapstillväxten . Regeringen bedömer därför att målet, att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd, nåtts. Ett ökat antal ansökningar har kommit in till rådet och fler har beviljats stöd än Projektstödet utgör den största andelen av utgifterna för forskning men har dock minskat , medan finansieringen av program och tjänster har ökat. Detta speglar bl.a. rådets satsning på yngre forskare, vilket svarar mot målen för verksamheten. Rådet satsar också på forskarnätverk, utländska gästforskare, pub- liceringsstöd m.m. och inte minst att skapa väl- ordnade tillfällen för möten mellan forskare och praktiker. I förhållande till hur många ansökningar som män respektive kvinnor lämnar in, så beviljar SFR män och kvinnor stöd i lika utsträckning. Vidare bevakar SFR vid sin prövning av ansök- ningar att dessa beaktat alla för respektive pro- jekt relevanta aspekter, t.ex. könsperspektivet. Gendermålet bedöms därför uppfyllt. Etnisk och kulturell mångfald är andra viktiga perspektiv att uppmärksamma i sammanhanget. I enlighet med målen har SFR:s informa- tionsverksamhet och kontakterna med övriga myndigheter under utökats. Vidare har rådet genom ett omfattande pro- gramarbete förberett den ökade satsningen på äldreforskning som påbörjats . Rådet har också bidragit till att och drogforskning inrättats och att verksam- heten fortsätter att utvecklas. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är tillfredsställande men kommer i samband med den pågående s.k. tvåårsöversynen och arbetet med den forskningspolitiska propositionen även att se över SFR:s mål. 6.4 Revisionens iakttagelser () bedömer att årsredo- visningen i allt väsentligt är rättvisande. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tabell 6.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 182 200 150 000 241 400 318 000 Nya förpliktelser 90 000 190 000 207 000 110 000 Infriade förpliktelser* 122 200 72 700 120 000 126 000 Utestående förpliktelser 150 000 267 300 328 400 312 400 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 230 000 330 000 340 000 350 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 6.5 Anslag C1 : Forskning Tabell 6.3 Anslagsutvecklingen C1 : Forskning Tusental kronor 95 450 2000 Förslag 117 655 2001 Beräknat 129 766 1 2002 Beräknat 131 997 2 2 Motsvarar 127 655 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 127 655 tkr prisnivå. Anslagssparandet på uppstod bl.a. på grund av förseningar i tillsättningen av vissa tjänster samt besked om nya programstöd. Utgiftsprognosen pekar på att an- slagssparandet kommer att uppgå till ca vilket framför allt beror på att de noggranna förberedelserna för den kraftiga ökningen av äldreforskningen tagit än regeringen tidigare bedömde. Det skall dock betonas att forskningssatsningen är långsiktigt inriktad och successivt skall växa i volym vilket innebär att anslagssparandet kan förutses minska kraftigt . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Flertalet av de forskningsanslag som SFR beviljar är fleråriga. Regeringen föreslår därför bemyn- digande enligt tabellen ovan. Regeringens slutsatser Socialvetenskapliga forskningsrådets organisa- tion och verksamhet har en sådan utformning att rådets nuvarande inriktning, arbetssätt och pres- tationer kan förväntas innebära att de generella målen för forskning uppnås även . Re- geringen överväger därför att utarbeta vissa nya och mer situationsanpassade mål för SFR. Regeringen instämmer i SFR:s bedömning att fluktuationerna på anslaget måste ses i ljuset av verksamhetens planering av resursanvändningen som sträcker sig minst 3 framåt och be- dömer därför att det prognoserade anslags- sparandet kommer att behövas för planerade satsningar. I enlighet med den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) föreslår regeringen att Socialvetenskapliga forsknings- rådets ramanslag förstärks med ytterligare 2000 respektive 2001. Vidare föreslås att SFR tillförs för inrättande av ytterligare en professur vid och drog- forskning. Tabell 6.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 104 580 Pris- och löneomräkning 1 075 Förstärkning av forskning 12 000 Förslag 2000 117 655 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget Socialvetenskapliga forsk- ningsrådet: Forskning samt att anslaget beräknas till respektive . C2 : Förvaltning Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen C2 : Förvaltning Tusental kronor 8 100 2000 Förslag 9 735 2001 Beräknat 9 888 1 2002 Beräknat 10 049 2 2 Motsvarar 9 735 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 9 735 tkr prisnivå. De disponibla medlen på anslaget överskreds med 94 tkr efter att även 1997 ha överskridits i ungefär samma omfattning. An- slaget förstärktes med bl.a. med hän- syn till de ökade åliggandena i samband med den kraftiga satsningen på äldreforskning. Aktuell prognos pekar på att SFR kommer att få ett anslagssparande. Regeringens slutsatser Regeringens bedömer att rådets nuvarande ram- anslag för förvaltning i princip är tillfyllest för att SFR skall klara att genomföra de utökade forsk- ningssatsningarna liksom de ökade kraven på forskningsinformation i olika former. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 6.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 8 968 Pris- och löneomräkning 53 Justering av 714 Förslag 2000 9 735 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget Socialvetenskapliga forsknings- rådet: Förvaltning samt att anslaget beräknas till respek- tive . 7 Övrig statlig verksamhet 7.1 Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. Stöd ur fonden skall i första hand lämnas för förnyelse- och utvecklingsverksamhet till or- ganisationer som bedriver ideell verksamhet. Stöd får inte lämnas till enskild person. Närmare bestämmelser om fonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Fonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Den övergripande beslutanderätten i ärenden som rör Allmänna arvsfonden ligger hos rege- ringen. inrättades Arvsfonds- delegationen som organisatoriskt sorterar under . Arvsfondsdelegationen fördelar stöd ur fonden, följer upp projekt som beviljats stöd och informerar allmänheten om fondens ändamål och medlens användnings- område. Om stödet bedöms överstiga eller om ärendet är av principiell betydelse eller annars av större vikt, överlämnas ärendet till regeringen för beslut. ansvarar för handlägg- ningen av arvsfondsärenden som rör barn och för ärenden som rör personer med funktionshinder. ansvarar för handläggningen av ärenden som rör ung- domar i åldrarna 12 . Regeringen har i skrivelse Redovisning av för- delningen av medel från Allmänna arvsfonden under (1998/99:125) lämnat en fyllig redovisning av de medel som fördelats under berört budgetår och också lämnat förslag till kommande inriktning av stödet. För är det sammanlagda ut- delningsbara beloppet ca . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag 9 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 11 3.3 Resultatbedömning 13 3.3.1 Förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna samt aktivt arbeta med att samordna rehabiliteringen så att sjuka och funktionshindrade personer får förutsättningar att åter kunna förvärvsarbeta 13 3.3.2 Säkerställa likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen av försäkrings- och bidragsärenden, som kravet på snabbhet i handläggningen och god service tillgodoses 16 3.3.3 Regeringens slutsatser 18 3.4 Regeringens bedömning avseende revisorernas iakttagelser 20 3.5 Förslag till regeländringar 20 3.6 Anslag 24 A Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 24 A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 24 A2 Förtidspensioner 29 A3 Handikappersättningar 31 A4 Arbetsskadeersättningar 32 A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 34 A6 Ersättning för kroppsskador 35 B Socialförsäkringens administration 35 B1 35 B2 Allmänna försäkringskassor 37 Anslagsbelopp 7 3.1 Utgiftsutvecklingen 11 3.2 Antalet pågående sjukfall1 13 3.3 Antalet nybeviljade förtidspensioner 1994-1998 14 3.4 Utgiftsutveckling för de i utgiftsområde 10 ingående anslagen 23 3.5 Anslagsutvecklingen A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 24 3.6 Anslagsposter 24 3.7 Andel långtidssjukskrivna som genomgår samordnad rehabilitering (%) 27 3.8 Antal långtidssjukskrivna som efter genomförd samordnad rehabilitering uppnått ökad arbetsförmåga 27 3.9 Anslagsutvecklingen A2 Förtidspensioner 29 3.10 Antalet personer med förtidspension/sjukbidrag uppdelat efter kön och ålder (exkl. utlandsboende) 1995-1998 30 3.11 Anslagsutvecklingen A3 Handikappersättningar 31 3.12 Antal personer med handikappersättning uppdelat efter kön och ersättningsstorlek 32 3.13 Anslagsutvecklingen A4 Arbetsskadeersättningar 32 3.14 Antalet egenlivräntor och årsmedelbelopp 33 3.15 Arbetsskadeförsäkringens inkomster och utgifter 34 3.16 Anslagsutvecklingen A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 34 3.17 Anslagsutvecklingen A6 Ersättning för kroppsskador 35 3.18 Anslagsutvecklingen B1 35 3.19 Beräkning av anslaget för 36 3.20 Beräkning av avgiftsintäkter för 37 3.21 Anslagsutvecklingen B2 Allmänna försäkringskassor 37 3.22 Beräkning av anslaget för 37 3.23 Beräkning av avgiftsintäkter för 38 3.1 Antal försäkrade med sjukpenning 26 3.2 Antal sjukskrivna, och längre 26 3.3 Antal sjukpenningdagar, miljoner dagar 26 8 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag, 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B1 Riksförsäkrings- verket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. ramanslag 31 502 036 A2 Förtidspensioner ramanslag 47 171 000 A3 Handikappersättningar ramanslag 1 036 000 A4 Arbetsskadeersättningar ramanslag 7 189 338 A5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer ramanslag 25 000 A6 Ersättning för kroppskador ramanslag 65 002 B1 ramanslag 717 116 B2 Allmänna försäkringskassor ramanslag 4 764 977 Summa 9 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 9.1 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:566) om lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att 10, 21 och 23 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen väljs av medlemmarnas full- mäktige och allmän försäkringskassas styrelse. Vid sådant val skall för kom- mun och landsting 2 kap. 5 § andra stycket kommunalförbundslagen (1985:894) gälla i tillämpliga delar. Till sådan ledamot eller ersättare får medlem endast välja den som är ledamot eller ersättare i medlemmens fullmäktige eller styrelse. Till sådan ledamot eller ersättare får medlem endast välja den som är ledamot eller ersättare i medlemmens fullmäktige, i sty- relse eller i en socialförsäkringsnämnd hos . Minst en av de ledamöter som styrelse väljer skall vara ledamot eller ersättare i styrelsen. Vid val av ersättare till förbundsstyrelsen skall bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring. 21 § Förbundsstyrelsen skall fastställa beställarförbundets budget senast före räkenskapsårets början. Förbundsstyrelsen skall samråda med förbundsmedlemmar- nas styrelser om budgeten. För ett nybildat beställarförbund fastställs förbundets budget av medlemmarna vid bildandet av förbundet. Förbundsstyrelsen skall fastställa beställarförbundets budget senast en månad före räkenskapsårets början. Förbundsstyrelsen skall samråda med förbundsmedlemmar- nas styrelser om budgeten. För ett nybildat beställarförbund fastställs förbundets budget av medlemmarna vid bildandet av förbundet. 23 § Förbundsstyrelsen skall fort- löpande föra räkenskaper över be- ställarförbundets medel. Bokförings- lagen (1976:125) skall därvid gälla i tillämpliga delar. Styrelsen skall år- ligen och från räkenskapsårets slut sammanfatta och avsluta räkenskaperna. Förbundsstyrelsen skall fort- löpande föra räkenskaper över be- ställarförbundets medel. Lagen (1997:614) om redovis- ning skall därvid gälla i tillämpliga delar. Styrelsen skall och från räkenskaps- årets slut upprätta årsbokslut och års- redovisning. Denna lag träder kraft . För gäller dock 23 § i sin äldre lydelse. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 10.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsom- råden ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administra- tion. Socialförsäkringens administration utgörs av () och de allmänna försäkringskassorna. 10.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 39 685 80 502 87 873 92 470 92 454 92 247 1 ingår statlig ålderspensionsavgift samt allmän tilläggspension (ATP). Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall På grund av den ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning ökat kraftigt för i förhållande till budgeterade medel. Den ökade sjukfrånvaron kan förväntas be- stå även . De senaste prognoser som finns för kostnadsutveck- lingen för sjukförsäkringen visar även på en fortsatt ökning av utgifterna. Försäkringskostnaderna för sjukpenning uppgick till , vilket är en ökning med ca 4,7 miljarder jämfört med . Antalet ersatta dagar med sjukpenning för var drygt 50 miljoner vilket är fler ersatta dagar än . Med anledning av att utgiftsökningen för sjukpenningen skett under en förhållandevis har tidigare bedömningar om utgifterna underskattat ökningen. De senaste bedömningarna pekar därför på mycket kraftiga avvikelser mellan de anvisade medel för sjukpenningen som regeringen föreslog i budgetpropositionen för och nuvarande prognostiserade utgifter. Det finns därför skäl att fördjupa analysen av orsakerna till sjukförsäkrings- kostnaderna samt att ta fram förslag som syftar till att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäk- ringen. Förändringar Fr.o.m. ändrades ersätt- ningsnivån från av ersätt- ningsunderlaget och fr.o.m. har sjuklöneperioden ändrats till att omfatta i varje sjukperiod. Un- der tiden - omfattade sjuklöneperioden i varje sjukperiod. Mål Målet för är att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra männi- skor i arbete. Inom pågår arbete med att vidareutveckla målen. Prioriteringar Regeringen fortsätter arbetet med att modernisera trygghetssystemen bl.a. genom att anpassa dem till en föränderlig arbets- marknad. Regeringen har med anledning av kost- nadsutvecklingen inom sjukförsäkringen beslutat utse en särskild utredare (dir. 1999:54) som dels skall göra en analys av sjukförsäkringen, dels lämna förslag till konkreta åtgärder i syfte att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäkringen. Utre- daren skall lämna en delrapport . En slutredovisning av uppdraget skall ske . Regeringen har beslutat att utse en särskild utredare med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabilite- ringen. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliterings- processen, att utforma en plattform för prioriteringar samt att klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mel- lan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. Utredarens förslag skall redovisas . En proposition om s.k. vilande förtidspen- sion föreläggs i samband med denna budgetproposition. bereds inom ett förslag om nya beräknings- regler, Beräkningsunderlag för dagersätt- ning sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). I detta sammanhang kommer inkomna remissyttranden att beaktas. En arbetsgrupp skall tillsättas med uppgift att utreda utgiftsutvecklingen inom förtids- pensioneringen och lämna konkreta förslag till åtgärder. Arbetsgruppens arbete bör vara slutfört i sådan tid att regeringen kan lämna förslag i nästa års budgetproposition. Regeringen avser att våren lämna förslag till förändring av arbetsskadeförsäk- ringen. Socialförsäkringens administration Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Försäkringskassornas ekonomiska situation har förbättrats under . Efter med ansträngd ekonomi har de flesta försäkringskassor en ekonomi i balans. RFV:s verksamhet har kännetecknats av stora satsningar på att in- föra det reformerade ålderspensionssyste- met och på att anpassa IT-systemen . Eftersom betydande delar av resur- serna har använts för dessa insatser har andra delar av verksamheten fått stå tillbaka eller getts lägre prioritet. Förändringar RFV och försäkringskassorna har förberett sig för att administrera det reformerade ålderspensionssystemet vars regler trädde i kraft . har 5,3 miljoner försäkrade fått ett preliminärt pensionsbesked. Parallellt med att 2000-säkra IT-systemen och utveckla IT-stöd för det reformerade ålderspensionssystemet har RFV inom be- fintliga ramar även avseende övriga delar av verksamheten påbörjat ett förnyelsearbete för att ge administrationen ett modernt IT- baserat ärendehanteringssystem, vilket en- ligt RFV skall bidra till kortare handlägg- ningstider, ökad kvalitet och rättssäkerhet i besluten. Rollfördelningen mellan RFV och de all- männa försäkringskassorna har tydliggjorts genom att ansvar och befogenheter har getts en reformerad författningsmässig reglering. Mål Målet är att socialförsäkringens administra- tion skall garantera effektivitet, rättssäker- het och kompetens vid ärendehandläggning. Inom pågår arbete med att vidareutveckla målen. Prioriteringar RFV:s tillsyn av de allmänna försäkrings- kassorna skall utvecklas i syfte att säker- ställa en nationellt likformig och rättssäker tillämpning av försäkringen. En fortsatt satsning på samverkan inom re- habiliteringsområdet.