prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:10 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen läggs förslag om ett reformerat studiestödssystem som innebär att de nuvarande studiestödsformerna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ersätts av ett nytt samordnat studiemedelssystem fr.o.m. . Förslaget bygger i huvudsak på studiestödsutredningens förslag i betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Det nya systemet innehåller samma totalbelopp som de nuvarande studiemedlen. Det skall dock finnas möjlighet att få tilläggslån i vissa situationer. Den generella bidragsnivån höjs från nuvarande till av totalbeloppet. En högre bidragsnivå på införs för särskilt prioriterade studerandegrupper. Fribeloppet vid prövning mot inkomst höjs räknat till 2,5 prisbasbelopp dvs. till i nuvarande prisnivå. Utgångspunkten i det nya systemet är att studielån i princip alltid skall betalas tillbaka. Återbetalningsreglerna utformas inom ett system med årsbelopp under en bestämd återbetalningstid, normalt (ett annuitetsliknande system). Det skall finnas möjlighet för låntagaren att få återbetalningen begränsad till av aktuell inkomst. Fr.o.m. gäller av aktuell inkomst med visst tillägg för förmögenhet. Om en skuld återstår skrivs den av. Genom de nya återbetalningreglerna beräknas de framtida årliga kostnaderna för avskrivningar minska från till i nuvärde. Bidragsdelen i studiemedlen skall vara obeskattad. Den skall också vara pensionsgrundande. Genom förslagen i propositionen tillförs berörda studiestödstagare ca . I denna summa ingår för pensionskostnader som i sin helhet betalas in av staten. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till studiestödslag 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 27 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 28 2.4 Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) 34 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 36 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 37 2.7 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 38 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 39 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor 41 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 42 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. 43 2.12 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 44 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 45 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 47 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 48 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 51 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 53 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift 55 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag 57 2.20 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) 58 2.21 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) 59 2.22 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:000) 60 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ikraftträdande av inkomstskattelagen 62 3 Ärendet och dess beredning 63 4 Studiestödet en viktig del av utbildningspolitiken 65 5 Ett reformerat studiestödssystem 76 5.1 Mål och inriktning 76 5.2 Ett nytt studiestödssystem 78 6 Rätt till studiemedel 80 6.1 Studiemedlens storlek totalbelopp och bidragsnivåer 80 6.1.1 Totalbelopp 80 6.1.2 Bidragsnivåer 82 6.1.3 Tilläggslån för studerande som är eller äldre 86 6.1.4 Tilläggslån för vissa merkostnader 87 6.1.5 Sammanfattning av förslagens effekter 88 6.2 Studiestödstid 90 6.2.1 Studiestöd 90 6.2.2 Längsta tid för studiemedel 92 6.2.3 Kortaste tid för studiemedel 95 6.3 Övre åldersgräns för bidrag och lån 95 6.4 Deltidsstudier 98 6.5 Studiestödsberättigande utbildningar 100 6.6 Inkomstprövning 103 6.6.1 Fribelopp och reduceringstakt vid heltidsstudier under ett niomånaders studieår 103 6.6.2 Fribelopp vid heltidsstudier under kortare eller längre studietid än 106 6.6.3 Fribelopp och reduceringstakt vid deltidsstudier 107 6.6.4 Reducering av studiemedel på grund av fria skolmåltider och fria läromedel 108 7 Lån och återbetalning 109 7.1 Inledning 109 7.2 Återbetalningen i det nya systemet 110 7.2.1 Huvudreglerna 110 7.2.2 Återbetalning av små lånebelopp 113 7.3 Trygghetsregler 113 7.3.1 Nedsättning av årsbelopp 113 7.3.2 Hel nedsättning i vissa fall 117 7.4 Upplåning och ränta 118 7.5 Effekter av förslag till nytt lånesystem 118 7.6 Låntagare som inte taxeras i 119 7.7 Avskrivning 120 7.7.1 Avskrivning av lån för gymnasiala studier 120 7.7.2 Avskrivning av lån på grund av sjukdom 122 7.7.3 Avskrivning på grund av ålder, dödsfall m.m. 122 7.8 Samordning med äldre lånesystem övergångsbestämmelser 123 8 Pensionsrätt för studier 125 9 Övriga frågor 129 9.1 Stöd för studier av mindre omfattning 129 9.2 Ansökan om studiemedel m.m. 132 9.3 Rätt att överklaga beslut överklagandenämnd 132 10 Administrationen av det nya systemet 134 11 Kostnadsberäkningar anslagsfrågor 135 12 Författningskommentar 136 12.1 Förslaget till ny studiestödslag 136 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 148 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 149 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 150 12.5 Förslagen till lagar om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) 151 12.6 Övriga lagförslag 151 Bilaga 1 Tabeller och figurer 152 Bilaga 2 Nuvarande studiestöd - kort sammanfattning 169 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 174 Rättsdatablad 175 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. studiestödslag, 2. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 5. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 6. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m., 7. lag om ändring i skollagen (1985:1100), 8. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 9. lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor, 10. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., 11. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m., 12. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 13. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 14. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 15. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 16. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 17. lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 18. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 19. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 20. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000), 21. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000), 22. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:000), 23. lag om ändring i lagen (1999:000) om ikraftträdande av inkomstskattelagen, dels godkänner vad regeringen förordar om 24. de övergripande målen för studiestödet (avsnitt 5.1), 25. en särskild resursram för det högre studiebidraget i studiemedlen (avsnitt 6.1.2), 26. att även i fortsättningen skall svara för upplåning av medel för studielån (avsnitt 7.4), 27. principerna för hur räntan på studielån skall bestämmas (avsnitt 7.4). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till studiestödslag Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelser Studiestödsformer 1 § Staten lämnar studiestöd enligt denna lag i form av studiehjälp och studiemedel. Det finns bestämmelser om studiehjälp i 2 kap., studiemedel i 3 kap., återbetalning av studielån i 4 kap., återkrav av studiestöd i 5 kap., överklagande samt andra bestämmelser om studiestöd i 6 kap. Myndighet 2 § Studiestödet handhas av . Prisbasbelopp 3 § Med prisbasbelopp avses i denna lag det prisbasbelopp som fastställs enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Medborgare i annat EU/EES-land 4 § Utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter från EG-rätten eller avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i fråga om sociala förmåner skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare under de förutsättningar som anges i föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller make, sambo och barn till sådana utländska medborgare. 2 kap. Studiehjälp 1 § Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Vem som kan få studiehjälp Utbildning 2 § Studiehjälp får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Inackorderingstillägg får dock lämnas bara till den som behöver inackordering och som studerar vid de läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmer särskilt. Ålder 3 § Studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller . Inackorderingstillägg och extra tillägg kan lämnas även till studerande som är yngre. Studiehjälp lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Medborgarskap 4 § Studiehjälp får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiehjälp får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Studiernas omfattning 5 § Studiehjälp får lämnas bara för heltidsstudier, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Tid som studiehjälp får lämnas för 6 § Studiehjälp får lämnas för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom och ledighet finns i 10 §. Studiehjälp beräknas bara för hela, sammanhängande tidsperioder under ett kalenderhalvår för heltidsstuderande och för deltidsstuderande, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Det får bestämmas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer hur många dagar ett läsår skall anses omfatta vid tillämpningen av detta kapitel och hur skall fördelas på kalenderhalvåren. Studiehjälpens storlek 7 § Studiebidrag lämnas med . Inackorderingstillägg lämnas med lägst 1 190 och högst . Extra tillägg lämnas med 855, . 8 § Studiehjälp för en period skall uppgå till hälften av månadsbeloppet enligt 7 §. Studiehjälp för studier utomlands 9 § Studiehjälp får lämnas för studier utanför , om 1. den studerande är svensk medborgare, 2. studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt, och 3. studierna svarar mot eller är jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt eller en utbildning som omfattas av ett förordnande enligt 2 §. Regeringen får föreskriva att studiehjälp får lämnas för studier utanför även om förutsättningarna enligt första stycket 1 eller 2 inte är uppfyllda. Studiehjälp under sjukdom och ledighet 10 § Regeringen får föreskriva att studiehjälp får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiehjälp vid ledighet för tillfällig vård av barn och vid ledighet för närståendevård. Minskning av studiehjälp 11 § Om en heltidsstuderande får lärlingslön eller någon annan sådan ersättning, får regeringen föreskriva att studiehjälpen får minskas. Motsvarande gäller, när en studerande helt eller till en väsentlig del får sitt uppehälle bekostat av staten eller av en kommun. Regeringen får meddela föreskrifter om minskning av studiehjälpen också för andra grupper av studerande. Nytt studiestöd 12 § En studerande som har fått studiestöd som krävts tillbaka enligt 5 kap. kan beviljas studiehjälp bara om högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd ännu inte har betalats tillbaka. Om det finns synnerliga skäl, får studiehjälp beviljas trots bestämmelsen i första stycket. Ansökan 13 § Studiehjälp beviljas efter ansökan, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Närmare föreskrifter 14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av detta kapitel. 3 kap. Studiemedel 1 § Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Vem som kan få studiemedel Utbildning 2 § Studiemedel får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Studiemedel får lämnas även till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som avses i 2 kap. 2 §. I sådana fall får dock studiemedel lämnas tidigast från och med det andra kalenderhalvåret det år då den studerande fyller , om inte något annat följer av bestämmelser som regeringen meddelar. Ålder 3 § Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen får föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. Medborgarskap 4 § Studiemedel får lämnas till studerande som är svensk medborgare. Studiemedel får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1. är bosatt i , och 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jämställas med svenska medborgare. Studiernas omfattning m.m. 5 § Studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå . Studiemedel får lämnas bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Prövning av studieresultat Studiemedel utan prövning av studieresultat 6 § Studiemedel får lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat. Detta gäller dock bara 1. i fråga om studerande som avses i 2 § första stycket, om han eller hon tidigare inte har varit inskriven vid någon läroanstalt eller utbildning som avses där, 2. i fråga om studerande som avses i 2 § andra stycket, om han eller hon tidigare inte har varit inskriven vid någon läroanstalt eller utbildning som avses i 2 § första stycket eller 2 kap. 2 §; studiemedel får dock alltid lämnas utan föregående prövning inom ramen för sådan utbildning vid gymnasieskolan som omfattas av ett förordnande enligt 2 kap. 2 §. Studiemedel med prövning av studieresultat 7 § I andra fall än som avses i 6 § skall det göras en prövning av den studerandes tidigare studieresultat. Studiemedel får lämnas till en studerande som avses i 2 § första stycket bara om det med hänsyn till de resultat som den studerande har uppnått måste anses sannolikt att han eller hon kommer att slutföra sina studier inom normal tid. Studiemedel får lämnas till en studerande som avses i 2 § andra stycket bara om den studerande har bedrivit sina tidigare studier i normal takt. Vid bedömningen enligt första stycket skall hänsyn tas till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten. Tid som studiemedel får lämnas för Heltidsstudier 8 § För studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . Till en studerande som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning får dock studiemedel lämnas . För studier på grundskolenivå får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst till studerande som helt saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Till studerande som behöver färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning får studiemedel lämnas under ytterligare högst . Till studerande som redan har grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning får studiemedel lämnas för sådana studier under sammanlagt högst . Studiemedel får lämnas än som anges i första tredje stycket, om det finns synnerliga skäl. 9 § Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller . Det antal veckor som den studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Om den studerande inte har fått studielån skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en sammanhängande period. Ålder som uppnås Antal veckor under kalenderåret 220 200 180 160 140 120 100 80 60 40 Deltidsstudier 10 § Vid studier på deltid får studiemedel lämnas under högst det antal veckor som svarar mot det högsta antalet veckor vid heltidsstudier. Beräkning av studiemedel Studiemedlens storlek 11 § Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14 18 eller 20 §§. Studiebidragets andel av studiemedlen 12 § Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till studiemedel utgör a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. 13 § Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för att en studerande skall ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen får föreskriva att det högre bidragsbeloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Tilläggslån 14 § Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 § får studielån lämnas i form av tilläggslån till vissa studerande med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel för heltidsstudier utgör av prisbasbeloppet. Tilläggslån får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . Sådana lån får dock lämnas . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för tilläggslån. 15 § Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av tilläggslån för vissa merkostnader i samband med studierna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana tilläggslån. Inkomstprövning 16 § Studiemedel med fullt belopp enligt 11 § får lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om inkomstprövning för tilläggslån enligt 14 eller 15 §§. 17 § Vid studier under ett kalenderhalvår skall fribeloppet svara mot a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, skall fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är längre eller kortare än med a) vid studier på heltid, b) vid studier på men av heltid, och c) vid studier på men av heltid. 18 § Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat enligt 17 §, skall det belopp som får lämnas enligt 11 § första stycket minskas av den överskjutande inkomsten. 19 § Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår enligt 16 § räknas vad som hänför sig till det halvåret av den studerandes inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för kalenderåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur inkomsten skall räknas för studerande som inte taxeras för sin huvudsakliga inkomst i . Ett beslut om studiemedel skall grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som den studerande lämnar i ansökan om studiemedel. 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att den studerandes inkomst skall beaktas i annan utsträckning än som följer av 16 18 §§, om det finns särskilda skäl. Regeringen får föreskriva att studiemedlen skall minskas, om den studerandes uppehälle helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. 21 § Om den studerande inte får studiemedel med fullt belopp enligt 11 §, skall av minskningen så stor andel avse studiebidraget som detta bidrag utgör av fullt studiemedel beräknat enligt 11 13 §§. 22 § Studiemedel får inte lämnas, om beloppet motsvarar eller är lägre än av prisbasbeloppet. Studiemedel för studier utomlands 23 § Studiemedel får lämnas för studier utanför under de förutsättningar och med de belopp som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Studiemedel under sjukdom och ledighet 24 § Regeringen får föreskriva att studiemedel får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiemedel vid ledighet för tillfällig vård av barn och vid ledighet för närståendevård. Samordning med andra förmåner m.m. 25 § Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar får studiemedel inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiehjälp enligt 2 kap., utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidrag för doktorander, särskilt utbildningsbidrag, eller rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander.