prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — För att räkna om värdet av SGA till en pensionsförmån behövs ett be- räkningsunderlag som består av pensionsinkomster som påverkar storleken av SGA vid inkomsttaxeringen. Dessa är folkpension, pen- sionstillskott, egen ATP och änke-ATP, viss utländsk pension, svensk och utländsk tjänstepension. Hur beräkningsunderlaget skall bestämmas och vad som skall ingå i detta berörs närmare nedan i avsnitt 7.2. Beräk- ningsunderlaget skall användas för att översätta SGA till en pensions- förmån. SGA ökar för pensionsinkomster upp till ett belopp motsvarande 1,529 prisbasbelopp för en ensamstående respektive 1,354 prisbasbelopp för den som är gift. I högre inkomstlägen minskar SGA. Den tjänstepension som en pensionsberättigad uppbär påverkar storleken av SGA vid inkomsttaxeringen. Beroende på de samlade pen- sionsinkomsternas storlek blir SGA högre eller lägre. För att ingen pen- sionsberättigad skall få en sänkt nettopension efter omläggningen måste därför tjänstepensionen ingå i beräkningsunderlaget för den övergångs- visa garantipensionen. Det är logiskt att tjänstepension skall minska den övergångsvisa garantipensionen på motsvarande sätt som den minskar SGA. Övergångsvis garantipension är som redan anförts delvis en översättning av SGA-reglerna. Tjänstepensionen kommer emellertid att påverka endast den del av den övergångsvisa garantipensionen som avser att kompensera för bortfallet av SGA. Den kan därvid ha en höjan- de eller sänkande inverkan beroende på storleken av de övriga pensions- inkomsterna som påverkar SGA. Däremot kommer tjänstepensio- nen inte att påverka den övergångsvisa garantipensionen till den del denna utgör ersättning för bosättningsbaserad folkpension och PTS. Det är således endast sättet att beräkna pensionen som skiljer sig åt mellan vårt förslag till övergångsvis garantipension och garantipensionen till personer som är födda eller . Oavsett om den pensions- berättigade är född före eller kommer därmed ålderspensio- nen till samtliga personer att bestå av en inkomstgrundad ålderspension och ett grundskydd, garantipension. För samtliga åldersgrupper kommer också den ATP-baserade folkpensionen att utgöra tilläggspension, och den kommer i princip att beräknas lika för samtliga pensionsberät- tigade. Vidare utgör båda garantipensionssystemen ett fullt ut beskatt- ningsbart grundskydd. Genom våra förslag kan således folkpensionen, pensionstillskottet och SGA till ålderspensionärer avskaffas. Det är ofrånkomligt att en övergång till pensionsförmåner, som ersätter bl.a. SGA vid inkomsttaxeringen, medför en viss ökad administration när förmånerna skall fastställas. Som anförts i det föregående skulle en enklare lösning dels ge oacceptabla skillnader mellan olika ålderskategorier, dels förorsaka väsentligt ökade kostnader för det allmänna. För att inom den övergångsvisa garantipensionen kunna beräkna kompensationen för bort- fall av SGA vid inkomsttaxeringen måste hänsyn tas till den pensions- berättigades hittillsvarande pensionsinkomster. Den pensionsberättigade skall därför vara skyldig att lämna uppgifter om bl.a. utländska pensioner och tjänstepensioner. Enligt regeringens uppfattning bör, såsom redovisas i avsnitt 12.3, uppgifter om tjänstepension lämnas av den som betalar ut sådan pension. Denna fråga bör dock beredas ytterligare. En annan fråga är vilka administrativa resurser som krävs för att beräkna eller fastställa pensionsförmånerna. Själva omläggningen till det nya sys- temet med övergångsvis garantipension kommer ofrånkomligen att med- föra en viss ökning av administrationen. Emellertid är det naturligtvis i stor utsträckning möjligt att utföra erforderliga omräkningar i samband med omläggning genom automatiserad behandling. Efter att omläggningen väl har skett blir det i praktiken sedan närmast en fråga om att uppdatera beräkningsunderlaget. I vissa fall kan det finnas anledning till en särskild prövning av om en person över huvud omfattas av bestämmelserna om övergångsvis garantipension. Sådan prövning av om en person uppfyller kvalifikationsvillkoren för att omfattas av trygghetssystemet förekommer med avseende på bl.a. folkpension. Någon generellt ökad kom- plexitet vad gäller rätten till övergångsvis garantipension uppkommer enligt vår mening inte jämfört med hittillsvarande pensionsbestämmelser. har föreslagit att beräkningsunderlaget för över- gångsvis garantipension skall frysas efter att omläggning har skett till den nya pensionsformen. Regeringen anser att det förslag som RFV läm- nat är av intresse. Det skulle kunna förenkla regelverket för övergångsvis garantipension. De poster som skall ingå i beräkningsunderlaget kan emellertid vid skilda tillfällen efter omläggningen komma ändras på olika sätt. Som exempel kan nämnas att tjänstepension i åtskilliga fall är tidsbegränsad. Vidare kan utländska pensioner tillkomma p.g.a. högre pen- sionsålder utomlands. Tilläggspension är följsamhetsindexerad och kan därför ändras på ett från prisbasbeloppet avvikande sätt. Civilståndsänd- ringar påverkar bl.a. beräkning av folkpension. Vidare kan det efter om- läggning, tillkomma personer som inte har uppburit ålderspension trots att de är födda eller tidigare. Det kan vara fråga om personer med uppskjutet uttag av pension. Vidare kan det röra sig om personer som efter utlandsboende återflyttar till eller personer som först efter viss ytterligare bosättningstid i har kvalificerat sig för över- gångsvis garantipension (se vidare avsnitt 6). Mot bakgrund av att de bakomliggande posterna på detta sätt i vart fall under en övergångstid kan undergå väsentliga förändringar, är det enligt regeringens uppfattning inte möjligt att redan i samband med omläggning bestämma beräkningsunderlaget till fasta beräkningsfaktorer. Effekterna av omläggningen till övergångsvis garantipension bör följas upp. Innan man kan ta ställning till vilka effekter en ordning med ett fast bestämt beräkningsunderlag kommer att ge, bör systemet med övergångsvis garantipension ha tillämpats . Det dynamiska inslaget i beräk- ningsunderlaget kommer att minska . Regeringen ser dock inget hinder mot att man någon tid efter det att bestämmelserna om över- gångsvis garantipension trätt i kraft ånyo överväger en ytterligare för- enkling av regelsystemet för den övergångsvisa garantipensionen. En utgångspunkt vid konstruktionen av den övergångsvisa garantipen- sionen har varit att i princip inte ändra rätten till och beräkningen av de pensionsförmåner som den pensionsberättigade vid omläggningen uppbär eller skulle ha uppburit med stöd av dagens regler. Inom äldregenera- tionen finns personer som vid omläggningen redan uppbär folkpension som 40-dels beräknats, dvs. som har beräknats i förhållande till bosätt- ningstid. Enligt utredningens förslag skulle övergångsvis garantipension utges endast till dem vars samlade pensionsinkomster uppgår till ett visst högsta belopp. Med en sådan lösning skulle, som utredningen konstate- rat, personer som har en hög inkomstrelaterad pensionsinkomst inte er- sättas för den bosättningsbaserade folkpensionen och i förekommande fall inte heller för pensionstillskottet. Enligt utredningens förslag skulle dessa få ett bosättningstillägg som kompensation för nuvarande bosätt- ningsbaserad folkpension och för PTS. Detta tillägg skulle kunna utges i två situationer. Den ena är när den pensionsberättigade skulle få en bättre folkpension enligt AFL än i förhållande till antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng. Den andra är när den pensionsberättigade, trots att han eller hon har höga pensionsinkomster, med stöd av dagens regler skulle haft rätt till pensionstillskott. Remisskritik har framförts mot att begreppet bosättningstillägg an- vänds. Kritik förekommer även mot att nuvarande folkpension, pen- sionstillskott och SGA ersätts av två nya förmånstyper. Regeringen delar denna kritik. En möjlig väg är att låta även dessa personer få övergångs- vis garantipension som en kompensation för 40-delsberäknad folkpen- sion och pensionstillskott. I sådant fall sker inte någon uppräkning för SGA. Härigenom skulle bosättningsbaserad folkpension och PTS inte ersättas av två olika förmåner. Med en sådan ordning minskas risken för förväxling av förmåner. Det blir också lättare att informera de pensions- berättigade, om endast en typ av pensionsförmån ersätter bosättnings- baserad folkpension och PTS. Det är endast pensionärer som är bosatta i som är berättigade till SGA vid inkomsttaxering. Utomlands bosatta personer som uppbär svensk pension enligt AFL eller avtalspension beskattas nämligen enligt lagen (1999:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK). Beskattning enligt den lagen sker genom uttag av definitiv käll- skatt och någon inkomsttaxering åsätts inte. SGA medges inte vid be- skattning enligt SINK. Vid beskattning av ålderspension enligt 5 § SINK beaktas pension enligt AFL endast till den del den överstiger uppburen folkpension och PTS. Trots detta föreslår vi att vår modell med en om- vandling av SGA till en pensionsförmån skall tillämpas för alla pensions- berättigade som är födda eller tidigare. Övergångsvis garanti- pension skall således kunna utges även till pensionärer som är bosatta utomlands och som är skattskyldiga enligt SINK. I sammanhanget kan dock nämnas att den övergångsvisa garantipension är bosättningsbaserad, varför den kommer att utges vid utlandsbosättning endast i den mån så följer av EG-rättsliga regler eller socialförsäkringskonventioner. Garanti- pension och inkomstgrundad ålderspension kan inte beskattas enligt SINK i dess nuvarande lydelse. Om dessa pensioner i sin helhet görs skattepliktiga enligt SINK, kommer de pensionsberättigade som har liten eller ringa SGA-kompensation i form av övergångsvis garantipension att få ett sämre ekonomiskt utfall än efter beskattning enligt SINK. Regeringen föreslår inte nu några förändringar i SINK utan avser att senare återkomma i den frågan. 5.3 Lagreglering Regeringens förslag: Bestämmelserna om övergångsvis garantipen- sion skall tas in i lagen (1998:702) om garantipension. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Pensionärernas Riksorga- nisation (PRO), läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa och. läns all- männa försäkringskassa tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa anför att förändringarna kan upplevas som krångliga genom att det blir olika beräkningar och beloppsgränser för övergångsvis garantipension jämfört med garantipension, men anser att fördelarna med att allt kallas för garantipension ändå överväger. Kammarrätten i frågar sig om inte de olika socialförsäkringslagarna bör sam- manföras i en socialförsäkringsbalk. Skälen för regeringens förslag: Garantipension och övergångsvis garantipension syftar båda till att ersätta dagens grundskydd i form av bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott med ett beskatt- ningsbart grundskydd. För båda systemen gäller också att garantipension inte kommer att utbetalas till alla pensionärer utan endast till dem som är i behov av en utfyllnad i förhållande till den inkomstgrundade ålderspen- sionen. Vidare skall såväl garantipensionen som den övergångsvisa garantipensionen finansieras av statsmedel. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna om övergångsvis garantipension skall finnas i lagen om garantipension, och att de regler som i övrigt gäller för garantipension, t.ex. uttagsregler och processuella regler, också skall gälla för övergångsvis garantipension. För personer födda eller senare har vissa av bestämmelserna om folkpension i form av ålderspension fr.o.m. ingången av tagits bort eller ändrats. Genom övergångsbestämmelser kvarstår emellertid bestämmelserna i dess äldre lydelse för personer födda eller tidigare. När vi talar om bestämmelserna om folkpension en- ligt AFL avses bestämmelserna i denna äldre lydelse jämte övriga över- gångsbestämmelser. Genom vårt förslag till övergångsvis garantipension kan bestämmel- serna i AFL om folkpension i form av ålderspension tas bort. Även vissa andra bestämmelser i om ålderspension bör tas bort eller ändras. finns en samordningsbestämmelse mellan yrkesskadelivränta och ålderspension i 17 kap. 2 § AFL. Denna bestämmelse gäller även för samordning med förtids- och efterlevandepension. Vad gäller samord- ning mellan ålderspension och yrkesskadelivränta föreslår vi vissa för- enklingar, se avsnitt 8. Frågan om de olika lagarna om socialförsäkringförmåner bör samman- föras i en socialförsäkringsbalk får övervägas i ett senare sammanhang. 5.4 Ikraftträdande Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om övergångsvis garantipension skall träda i kraft . Utredningens förslag: Utredningen föreslog att genomförandet av den övergångsvisa garantipensionen skall ske . Remissinstanserna: () avvisar förslaget om ikraftträdande . RFV anser att den tid som återstår till det föreslagna genomförandet är alltför kort för det implemente- ringsarbete i form av systemutveckling, normerings-, informations- och utbildningsinsatser som skall genomföras. Verket föreslår att genom- förandet i stället skall ske , dvs. som garantipension för dem som är födda kommer att betalas ut. RFV framför även att de föreslagna reglerna är mycket komplicerade och att verkets IT-stöd därför måste nyutvecklas. Tidsåtgången för detta beräknas till 18 måna- der. RFV framhåller vidare att det skulle ha varit administrativt fördelak- tigt om all övergångsvis garantipension för efterlevande- förtids- och ålderspension hade ändrats . Bland svårigheterna vill RFV nämna framtagande av information och beslut till de berörda, efter- som de föreslagna reglernas komplexitet ställer stora pedagogiska krav på utformningen av informationen. Ett flertal av de allmänna försäkringskassorna anför att ikraftträdandet av bl.a. administrativa skäl bör senareläggas . läns allmänna försäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa tillstyrker dock förslaget. () instämmer i utred- ningens farhågor att skilda tidpunkter, dvs. och , för om- läggningen av nuvarande grundskydd till den reformerade ålderspensio- nen respektive övergångsvis garantipension och bosättningstillägg komp- licerar genomförandet och förståelsen för det nya pensionssystemet. () och tillstyrker ikraftträdandetidpunkten. Skälen för regeringens förslag: Den av antagna lagen (1998:702) om garantipension träder 2001, men utbetalning av garantipension till personer födda eller senare kommer inte att ske på grund av lagens bestämmelser om rätt till uttag. Såsom remissinstanserna anfört behövs tid för att genomföra olika för- beredelser inför omläggningen till den nya övergångsvisa garantipensio- nen. Detta gäller inte minst systemutveckling av erforderligt datorstöd. Vidare behöver de handläggande myndigheterna se över sina administra- tiva rutiner. För att underlätta en smidig övergång föreslår regeringen att genom- förandet av den övergångsvisa garantipensionen skall ske . Detta förutsätter emellertid att införandet av tilläggspension enligt LIP för personer födda eller tidigare skjuts upp . Som nämnts inledningsvis föreslår regeringen i propositionen 1999/2000:138 Anpassningar i ålderspensionssystemet , m.m. att ikraftträdandet av bestämmelserna om tilläggspension i LIP såvitt avser personer födda eller tidigare ändras till . 6 Rätt till övergångsvis garantipension Regeringens förslag: Bestämmelserna om övergångsvis garantipen- sion omfattar den som är bosatt i . Övergångsvis garantipen- sion skall utges till den som har eller skulle haft rätt till folkpension i form av ålderspension. Övergångsvis garantipension skall utges även till den som därefter skulle få rätt till folkpension med stöd av punkten 4 i övergångsbe- stämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), om han eller hon har tillgodoräknats bo- sättningstid i för tid före . Utredningens förslag: Stämmer i stort överens med regeringens för- slag. Enligt utredningens förslag skall det krävas försäkringstid för rätt till övergångsvis garantipension. Utredningen föreslog ingen be- gränsning av övergångsbestämmelser rörande möjlighet att tillgodoräk- nas bosättningstid efter eller för kvinna som blir änka efter att tillgodoräkna sig mannens bosättningstid. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa anser att de gamla reglerna för beräkning av försäkringstid skall behållas och även gälla för blivande ålderspensionärer (t.o.m. födda ). läns allmänna försäk- ringskassa påpekar att kravet försäkringstid kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser för den grupp som enligt dagens bestämmelser har rätt till SGA men har enbart utländsk pension. Det gäller främst de pensionstagare som uppburit svensk folkpension med stöd av den gamla nordiska konventionen men som fått sin pension omräknad enligt art. 27 i den nya nordiska konventionen och därvid befunnits sakna försäkringstid här i landet. Skälen för regeringens förslag: Försäkringsbegreppet i hittillsvaran- de ålderspensionssystem regleras i 1 kap. 3 § lagen (1962:381) om all- män försäkring (AFL). Försäkrade för folkpension är dels svenska med- borgare, oberoende av var de är bosatta, dels utländska medborgare som är bosatta i . regleras vem som omfattas av social trygghet genom social försäkring i socialförsäkrings- lagen (1999:799, SofL). Enligt 3 kap. 2 § socialförsäkringslagen omfattas den som är bosatt i , oavsett medborgarskap, av lagen (1998:702) om garantipension. Enligt övergångsbestämmelserna till SofL gäller emellertid fortfarande äldre bestämmelser om bosättningsbaserad folk- pension i form av ålderspension för den som är född eller tidiga- re. Som en följd av införandet av SofL ändrades, genom lagen (1999:800) om ändring i AFL, bl.a. bestämmelserna om bosättningstid i 5 kap. AFL. Enligt övergångsbestämmelserna till dessa ändringar tilläm- pas äldre bestämmelser beträffande tillgodoräknandet av bosättningstid i enligt 5 kap. AFL vad gäller tid före ikraftträdandet, dvs. Regeringen har i avsnitt 5 föreslagit att lagen om garantipension skall omfatta även bestämmelserna om övergångsvis garantipension. Detta innebär att bestämmelserna i skall gälla även för personer födda eller tidigare. För att den som är född eller tidigare skall omfattas av lagen om garantipension kommer enligt SofL att krävas att han eller hon är bosatt i . Detta skall gälla när den övergångsvisa garantipension skall uppbäras, dvs. Bestämmelserna om de ytterligare villkor, såsom viss bosättningstid i , som skall vara uppfyllda för att få övergångsvis garantipension kommer att finnas i lagen om garantipen- sion, som i vissa delar kommer att hänvisa till äldre bestämmelser i . För rätt till folkpension krävs bosättningstid i eller med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension. Vid fastställande av folkpension grundad på den pen- sionsberättigades förvärvsarbete likställs vissa andra år med år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats. Enligt huvudregeln kan såväl bosätt- ningstid som pensionspoäng för tilläggspension tillgodoräknas t.o.m. det år som den pensionsberättigade fyller . Samtliga personer som omfattas av den övergångsvisa garantipensio- nen har vid ikraftträdandet redan fyllt . Därigenom har de redan tillgodoräknats all den bosättningstid eller tillgodoräknats de år med pensionspoäng, eller därmed likställda år, som de är berättigade till enligt bestämmelserna i . De flesta kommer också att redan uppbära ålderspension vid omläggningen. Dagens grundskydd skall ersättas av övergångsvis garantipension. Regeringen föreslår därför att den som uppbär folk- pension skall ha rätt till övergångsvis garantipension. En pensionsberät- tigad, som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension, skall ha rätt till övergångsvis garantipension, om han eller hon skulle haft rätt till folkpension i form av ålderspension. Därutöver kan personer födda eller tidigare, med tillämpning av punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om änd- ring i AFL, bosättning i kvalificera sig för rätt till folkpension även efter . Den pensionsberättigades folkpen- sion skall då anses grunda sig bosättning i . En förut- sättning är dock att den tid som den pensionsberättigade bott i annat land inte har grundat rätt till pension från bosättningslandet. Regeringen före- slår att denna bestämmelse i viss utsträckning skall tillämpas även för rätt till övergångsvis garantipension. Enligt vårt förslag skall bestämmelsens tillämpning begränsas till fall i vilka en person tillgodoräknats någon bosättningstid . Regeringen föreslår således en begränsning av den övergångsbestäm- melse som infördes i samband med tillkomsten av reglerna om 40-delad folkpension . Förslaget innebär att endast personer med viss an- knytning till har möjlighet att därefter kvalificera sig för grundskydd efter . För en person som kommer till eller senare kommer därmed samma regler att gälla oberoende av födelseår. Det betyder således att personer födda eller tidigare kommer att ha samma rätt till ekonomiskt skydd som personer födda som kommer till efter . Syftet med förslaget är att underlätta en senare övergång till en utformning av den övergångsvisa garantipensionen som inte knyter an till nu gällande regelsystem, vilket bl.a. RFV förordat i sitt remissvar. Enligt övergångsbestämmelserna till lag (1992:1277) om ändring i AFL finns möjlighet för en kvinna som blir änka efter att kvalificera sig för rätt till folkpension. Bestämmelsen gäller en kvinna som skulle haft rätt till folkpension i form av änkepension, om hon inte hade fyllt vid dödsfallet. I sådant fall får hennes folkpension i form av ålderspension istället beräknas efter mannens bosättningstid, om det är förmånligare för henne. Om kvinnan helt saknar egen bosättningstid, eller inte har tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension, kan hon med nämnda bestämmelse ändå kvalificera sig för rätt till folkpension. Enligt regeringens uppfattning bör denna möjlighet inte finnas i fram- tiden. För rätt till övergångsvis garantipension bör krävas någon anknyt- ning till . En kvinna, som inte är berät- tigad till folkpension, bör därför inte, med stöd av nämnda övergångsbe- stämmelse, därefter kunna ges rätt till övergångsvis garantipension. Re- geringens förslag, att denna bestämmelse inte skall tillämpas framöver, redovisas i avsnitt 7.2.3. Regeringens förslag betyder att personkretsen berättigade till över- gångsvis garantipension inte helt stämmer överens med kretsen berät- tigade till SGA enligt dagens regler. De pensionärer som uppbär svensk folkpension skall ha rätt till övergångsvis garantipension. I vårt förslag krävs däremot inte att folkpensionen har utgetts i någon viss minsta omfattning. Även pensionärer som har en mycket låg folkpension och därför inte har rätt till SGA kommer således att vara berättigade till övergångsvis garantipension. Det motsatta förhållandet gäller, som också påpekats av läns allmänna försäkringskassa, för pensionärer med enbart utländsk pension som ger rätt till SGA. Pension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning om social trygghet, och som utges enligt grunder som är jämförbara med vad som gäller för folkpension, ger rätt till SGA om mottagaren är skattskyldig för pensio- nen i . Skattskyldighet för utländska pensioner föreligger i fråga om pensioner från endast ett fåtal länder. Främst handlar det om pensio- ner från . Utvidgningen av SGA till att även omfatta vissa utländ- ska pensioner infördes . Sedan denna ändring i reglerna om SGA infördes har i dubbelbeskatt- ningsavtalet mellan de nordiska länderna tillkommit en bestämmelse som rör möjligheten för hemviststaten att beskatta en inkomst som utbetalar- staten inte tar upp till beskattning. gäller att en person med sådan inkomst skall medges ett avdrag om per kalenderår, om personen i fråga hade varit berättigad till ett särskilt avdrag för ålder eller invaliditet i utbetalarstaten.