prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Motsvarande andel för gymnasielärarexamen är . Med anledning av det låga antalet sökande till lärarutbildningar med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik kallade de lärarutbildningsansvariga vid landets universitet och högskolor till en genomgång av läget inför högskolornas lokala antagning . Härvid betonades vikten av ytterligare ansträngningar att nå examensmålen. Vidare framhölls betydelsen av att högskolorna vid antagningen till lärarutbildningar med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik tillämpar ett generöst tillgodoräknade. Vad gäller de studenter som söker till lärarutbildning men saknar behörighet för matematik-, naturvetenskap eller teknikinriktning överväger regeringen åtgärder för att högskolorna skall kunna erbjuda behörighetsgivande utbildning under pågående grundutbildning. Vidare diskuterades hur universitet och högskolor skall kunna intensifiera sin rekrytering till lärarutbildningar med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. och högskolor redovisade intressanta metoder för att åstadkomma en förbättring. En redovisning av vidtagna åtgärder och uppnådda resultat i samband med höstens antagning kommer att lämnas av lärosätena till . Med kommande proposition om förändringar av lärarutbildningen kan också komma att följa ändringar i dimensioneringen av lärarutbildningen. De examensmål och den planeringsinriktning som angavs i budgetpropositionen visar på en god överensstämmelse med SCB:s prognoser över lärarbehovet fram . Utgångspunkter för SCB:s prognoser är bl. a. barnkullarnas storlek, kommande pensionsavgångar, utbildningarnas nuvarande dimensionering, lärarstudenternas genomströmning och lärarnas kvarvaro i yrket. Avgörande för prognosens tillförlitlighet för kommande perioder är dock i vilken grad lärosätena uppfyller examensmålen för innevarande period. Lärarexamina med praktisk estetisk inriktning ligger utanför de angivna examensmålen för grundskollärare och gymnasielärare. Både inom och gymnasieskolan förväntas behovet av lärare i praktisk estetiska ämnen bli betydligt större än antalet examine-ade framöver. Vidare är behovet av lärare med specialpedagogisk kompetens mycket stort. Härvid skall uppmärksammas behovet av specialpedagogisk utbildning för att undervisa elever med dyslexi. Tabell 8.13 Examensmål och planeringsinriktning för lärarutbildningarna GYMNASIE- LÄRARE GRUNDSKOL- LÄRARE FÖR ÅK 4 9 GRUNDSKOL- LÄRARE FÖR ÅK 1 7 Mål 1999 3 720 4 440 Utfall 1997 902 969 2 188 Utfall 1998 1 002 993 2 062 Mål 2002 4 485 6 240 5 600* Planeringsinriktning 2005 4 830* 4 200* 3 000* * Avser planeringsinriktning Regeringen bedömer att de tidigare beslutade examensmålen för grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9 skall ligga fast liksom examensmålen för gymnasielärare. För att tillgodose skolans långsiktiga behov av lärare i matematik, naturvetenskap och teknik måste minst hälften av det totala antalet examinerade grundskol- och gymnasielärare återfinnas inom dessa områden. En fortsatt minskning av antalet examinerade grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1 7 bör ske under de båda kommande perioderna. Minskningen skall främst ske vad gäller inriktning mot svenska samhällsorientering. Behovet av antalet examinerade från det barn- och ungdomspedagogiska programmet är fortfarande svårt att bedöma. Högskolorna bör därför inte genomföra några större förändringar i dimensioneringen av dessa. Regeringens förslag: och skall erhålla resurser för anordnande av de utbildningar som finns vid respektive vissa utbildningar som finns vid . Skälen för regeringens förslag: är en s.k. kompletterande skola som regleras enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor. och Stiftelsen har gemensamt tagit initiativ till ett samarbete som innebär att tar över de utbildningar som finns vid . tilldelas medel motsvarande totalt 700 helårsstudenter och helårsprestationer (se tabell 5.11 avsnitt 5.3.2), varav 40 inom utbildningsområdet design, för detta ändamål. (Se även anslag A14. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning). har uttryckt önskemål om att vissa utbildningar vid , som är en s.k. kompletterande skola som regleras enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor, skall överföras till som har förklarat sig villigt att ta över dessa. tilldelas medel motsvarande totalt 1 210 helårsstudenter och helårsprestationer (se tabell 5.11 avsnitt 5.3.2), varav 70 inom utbildningsområdet design, avsedda för detta ändamål. Satsningen kommer att innebära en stor utökning av utbildning inom design och hantverk förlagd till i kommun. Förutom de 70 utbildningsplatserna inom ramen för föreslås statsbidrag till som kompletterande skola. (Se även anslag A14. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning). Arkitektutbildningen Regeringen gav i uppdrag att se över arkitektutbildningarna. Översynen av arkitektutbildningarna slutfördes . lämnar två förslag i frågor som det ankommer på regeringen att fatta beslut om. Dels föreslås att arkitektutbildningen skall förlängas från till , dels föreslås en ändring i målformuleringen för arkitektutbildning i examensordningen (högskoleförordningens [1993:100] bilaga 2). Regeringen anser att en förlängning inte är den väg som bör väljas. När nya kunskapsområden behövs med hänsyn till förändrade kompetenskrav, är det i första hand högskolornas eget ansvar att fortlöpande ompröva och anpassa utbildningens uppläggning och innehåll inom de ramar som anges i examensordningen, samt prioritera inom respektive högskolas hela verksamhetsområde. Frågorna bereds i och kommer att remitteras. Konsternas högskola i att komplettera betänkandet Campus för konst (SOU 1998:10) tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdrag att ytterligare analysera kostnader för ett konstnärligt campus förlagt till Konstfackområdet och en särskild utredare som skulle analysera förutsättningar för verksamhetsmässig integrering mellan de konstnärliga högskolorna i . redovisades dessa uppdrag dels i rapporten för lokalisering av Campus för konst på Konstfackområdet (dnr. U98/4627/UH), dels i betänkandet Konst utan gränser (Ds 1998:67). I betänkandet Konst utan gränser föreslår utredaren bl.a. höjda ersättningsbelopp för de konstnärliga grundutbildningarna, konstnärligt utvecklingsarbete och samarbetsprojekt, att medel tillskjuts i ett särskilt anslag motsvarande ett vetenskapsområde och att det uppförs en gemensam byggnad för tvärkonstnärligt samarbete. Vidare föreslår utredaren att de konstnärliga högskolorna i organiseras som en sammanhållen självständig enhet med uppgift att utveckla ett vetenskapsområde för konst där de nuvarande högskolorna ingår som institutioner med eget ansvar för grundutbildningen, att campus byggs ut stegvis och att byggnader för gemensamma funktioner prioriteras redan i en första etapp. Slutligen föreslår utredaren, liksom tidigare utredare i betänkandet Campus för konst, att en organisationskommitté får till uppgift att föra arbetet vidare. Betänkandet och rapporten har remissbehandlats. Remissvaren ger en splittrad bild av inställningen till de förslag som lämnas. De berörda högskolorna, även Kungl. som har undantagits i utredningsarbetet, är alla intresserade av någon form av samverkan men uppfattningen om former, inriktning och omfattning varierar kraftigt. Under det långa utredningsarbetet - av diskussioner och utredningar om hur den konstnärliga högskoleutbildningen i skall organiseras och lokaliseras - har fokus kommit att flyttas från lokalfrågan till verksamheten. I och med denna utredning har andra frågor än tidigare lyfts fram, bl.a. vilken roll de konstnärliga högskoleutbildningarna har i samhället, hur de genom samverkan kan utveckla det som definieras som konstnärligt utvecklingsarbete och om vilka krav den framtida yrkesrollen som konstnärlig utövare kommer att ställa på utbildningen inom det konstnärliga området. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppgift att i nära samråd med de berörda högskolorna förbereda organiserandet av en ny högskola, Konsternas högskola i , där de nuvarande högskolorna inom en gemensam organisation ingår som institutioner med ansvar för respektive grundutbildning och gemensamt ansvar för konstnärligt utvecklingsarbete. Det kommer inte att ingå i utredarens uppdrag att förbereda en lokalmässig samordning. Däremot skall högskolorna hålla utredaren informerad om de företar förändringar när det gäller lokalförsörjningen, särskilt om det tas initiativ till någon form av lokalmässig samordning. Verksamheten vid den nya i skall planeras så att den finansieras inom befintliga ramar och med beaktande av de planeringsförutsättningar som anges i avsnitt 5.3.2 i denna proposition. Utredaren skall lämna en delrapport till regeringen . Ett slutligt förslag skall lämnas till regeringen . Målsättningen är att ett eventuellt samgående mellan de konstnärliga högskolorna i är fullbordat . 8.4 Grundforskning och forskarutbildning och högskolor med vetenskapsområde inrättades tre nya universitet, , och . Beslutet innebär ett åtagande att förse dessa nya universitet med tillräckliga forskningsresurser så att de självständigt kan bedriva forskning och forskarutbildning. I denna proposition lämnar regeringen förslag om förstärkning av dessa lärosätens forskningsresurser. Regeringen vill betona vikten av att de nya universiteten utvecklar sin forskning och forskarutbildning inom ett antal profilområden, som lärosätena själva bedömer som strategiska. Denna bedömning bör ske med utgångspunkt både i den kompetens som finns och som successivt byggs upp, liksom utifrån de kvalitativa granskningar som lärosätet initierar. Regeringen har erfarit att avser att börja med de nya universiteten i den andra omgången av sin kvalitetsgranskning av universitet och högskolor. Regeringen har vidare förutskickat att skall ges förutsättningar att kunna utvecklas till universitet. I denna proposition anvisar regeringen de förutsättningar som gäller . Regeringen gör bedömningen att det inte kommer att finnas ekonomiskt utrymme för att inrätta fler nya universitet. har tidigare tilldelat /vetenskapsområdet teknik och har fått vetenskapsområdet naturvetenskap. har fått vetenskapsområdet medicin genom övertagandet av odontologiska fakulteten vid . Regeringen ser det som angeläget att dessa högskolor utvecklar forskning och forskarutbildning i discipliner inom dessa vetenskapsområden som en markerad profilering. Det är nödvändigt att förstärka dessa högskolor med forskningsresurser. Utbyggnaden måste dock ske utifrån vad som är möjliga åtaganden från statsmakternas sida. I denna proposition lämnar regeringen förslag om utökade resurser till högskolorna i /och . har ansökt om att få tekniskt respektive humanistisk-samhälls- vetenskapligt vetenskapsområde. har behandlat ansökan och tillstyrker att högskolan erhåller tekniskt vetenskapsområde. Regeringen avser att närmare pröva ansökan och att återkomma i frågan i nästa forskningspolitiska proposition. Vetenskapsområde Uppdelningen i vetenskapsområden är huvudsakligen ett sätt för statsmakterna att fördela resurser till forskning och forskarutbildning. Det finns fyra vetenskapsområden: humanistisk- samhällsvetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt och tekniskt. Regeringen föreslår hur ett lärosätes resurser skall fördelas mellan vetenskapsområdena. Riksdag och regering kan därmed styra forskning och forskarutbildning till vissa områden. Regeringen har också möjlighet att i regleringsbrev föreskriva att forskning och forskarutbildning med viss inriktning särskilt skall bedrivas vid ett lärosäte. Också rätten att anordna forskarutbildning och utfärda examen inom denna är knuten till vetenskapsområden. Universiteten har en generell rätt att examinera inom forskarutbildning. För högskolor som inte är universitet gäller att forskarutbildning och rätt att utfärda examen inom sådan utbildning är begränsad till vetenskapsområde som finns vid högskolan genom beslut enligt 2 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434). Ett beslut om att inrätta ett vetenskapsområde får meddelas, om grundutbildning och forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom området att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Beslut om vetenskapsområden fattades ursprungligen av men genom en ändring av högskolelagen som trädde i kraft är det regeringen som beslutar om det skall finnas vetenskapsområde vid en högskola som inte är universitet (prop. 1998/99:1, utg. omr. 16, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98). Genom den nya ordningen uppnås ett tydligare samband mellan beslutet om vetenskapsområde och tilldelningen av resurser för forskarutbildning inom området. Beslut om resurstilldelningen fattas av efter förslag av regeringen. Det ansågs rimligt att regeringen, som skall göra en samlad bedömning av behovet av forskning och forskarutbildning, gavs rätten att besluta om vetenskapsområden och föreslå vilka resurser som skall anvisas det området. Häri ligger också att vetenskapsområden kan inrättas vid en högskola bara om det finns statsfinansiella förutsättningar för detta och om det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. Det nya har anslag för två vetenskapsområden, nämligen det tekniska och det humanistisk-samhällsvetenskapliga. De två nya universiteten i och har anslag för det humanistisk-samhällsveten- skapliga området. I denna proposition lämnar regeringen förslag om utökade medel till dessa universitet. Inom ramen för anslagsposten Övriga forskningsresurser ges dessa universitet möjlighet att utveckla forskning och forskarutbildning inom profilområden som de bedömer vara av strategisk betydelse, men som inte ryms inom deras respektive vetenskapsområden. Resurser för grundforskning och forskarutbildning har med anledning av de förslag som regeringen lade fram ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) beslutat att anslagen för grundforskning och forskarutbildning skall höjas med totalt för perioden 2002. har beräknats och dessa är främst avsedda att tilldelas de nya universiteten i , och . För den totala förstärkningen av grundforskning och forskarutbildning har beräknats för och ytterligare för . I denna proposition lägger regeringen endast fram förslag om utökade resurser till de nya universiteten, samt /och . Förslag till fördelning av övriga medel lämnas i nästa forskningspolitiska proposition och i budgetpropositionen för . Beredning av förslag till fördelning av dessa medel kommer att ske mot bakgrund av de forskningsstrategier som bl.a. universitet och högskolor skall lämna till regeringen . Stiftelsesatsningar för högskolan Utöver de statliga forskningsresurser som ställs till förfogande till universitet och högskolor tillkommer medel från forskningsstiftelserna. Deras insatser är av stor vikt för den forskning och forskarutbildning som bedrivs vid universitet och högskolor, vilket framgår under avsnitt 7 Nationella och internationella forskningsresurser. är den enda av stiftelserna som bildats av medel med ursprung i löntagarfonderna som har ett särskilt ansvar för uppbyggnad av forskningsverksamhet vid högskolor och nya universitet. Stiftelsen har en viktig roll när det gäller att skapa nya former för samarbete mellan högskolan och näringslivet. Dess insatser kompletterar på ett betydelsefullt sätt de statliga satsningarna inom dessa områden. arbetar målmedvetet för att bygga upp och skapa förutsättningar för goda forskningsmiljöer vid högskolorna. Stiftelsen har t.o.m. fördelat för uppbyggnad av forskningsverksamhet vid högskolor och nya universitet. Därutöver tillkommer näringslivsfinansiering med . Relativt få högskolor och nya universitet har tillräckliga grundförutsättningar för att bygga en profilerad forskning och att inledningsvis attrahera finansiering från näringslivet. Av de fördelade medlen för perioden har en särskild s.k. plattformssatsning om därför gjorts för att öka möjligheterna för uppbyggnad av en kvalificerad forskningsmiljö och skapa förutsättningar för att få finansiering även från näringslivet. Regeringen har erfarit att beslutat att avsätta en ekonomisk ram för nya beslut om totalt ytterligare till högskolor och nya universitet för åren 2000 2001. Härav utgör ramen för en ny tvåårig plattformssatsning och för nya fleråriga profilsatsningar. Satsningarna kommer att stärka forskningsverksamheten vid dessa högskolor och universitet. Plattformssatsningen framgår av tabell 5.14. finansierar ca 150 doktorandtjänster inom ramen för 12 olika företagsforskarskolor. respektive näringslivet finansierar verksamheten med ca vardera. För att förbättra tillgången på kvalificerade forskarutbildade lärare inom IT, särskilt inom informatik och datavetenskap, vid högskolor och nya universitet satsar stiftelsen 2003. Stiftelsen delfinansierar även omstrukturering och långsiktig kompetensuppbyggnad av industriforskningsinstituten. Av de medel som stiftelserna avsatt för denna verksamhet har avsatts för att särskilt stödja uppbyggnad av ett nära samarbete mellan forskningsinstitut samt högskolor och nya universitet. Stiftelsen tillfördes ca i stiftelsekapital vid bildandet . Stiftelsens tillgångar per efter det att ca har utbetalats uppgår till ca där en stor del är bundet i framtida åtaganden. Stiftelsens möjligheter att i dialog med även långsiktigt kunna göra stora insatser för att finansiera uppbyggnaden av forskning vid och utveckling av högskolorna och de nya universiteten synes därför goda. Regeringen ser med tillfredsställelse på insatser för att bidra till att bygga upp forskningen vid högskolorna och de nya universiteten. Tabell 8.14 plattformssatsning åren 2000 2001 Universitet/högskola 10 10 10 10 10 10 10 10 10 5 /10 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 /5 5 3 3 3 3 Summa 111 101 Forskningsanknytning av vård- och omsorgsutbildningar I samband med högskolereform gavs förutsättningar för att knyta forskning och forskarutbildning till de landstingskommunala vård- och omsorgsutbildningarna. Särskilda medel har avsatts för detta ändamål. Universiteten har haft i uppdrag att särskilt redovisa vissa av dessa medel. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) konstaterar i sitt slutbetänkande God vård på lika villkor (SOU 1999:66) att stora förändringar har skett och fortfarande pågår inom både grundutbildning och forskarutbildning inom de s.k. "nya" vårdforskningsämnena, som har sin grund i huvudämnena för vård- och omsorgs- utbildningar. Denna även internationellt sett snabba positiva utveckling illustreras av att antalet disputerade inom dessa områden har ökat kraftigt. Som bidragande orsaker till denna utveckling anger HSU 2000 dels överflyttningen av vårdhögskolorna till den statliga högskolan, dels tillgången till som finansiär. Detta har också möjliggjort ett intensivt kvalitetsutvecklingsarbete. Mot bakgrund av de positiva resultat inom vårdforskningsområdet som redovisas av HSU 2000 bedömer regeringen att en särskild redovisning av medlen för vårdforskning är nödvändig. Regeringen förutsätter dock att den positiva utvecklingen inom detta område fortsätter. Forskningsanknytning av lärarutbildningen har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98) beslutat att försöksverksamheten med forskningsanknytning av lärarutbildningen skall fortsätta. I avvaktan på eventuella senare förslag föreslår regeringen i avsnitt 5.3.5 att denna försöksverksamhet fortsätter . Regeringen förutsätter dock att behoven av att stärka forskningsanknytningen för lärarutbildningen beaktas av de nya universiteten och av i samband med förstärkningen av deras forskningsmedel. 8.4.1 Fortsatt utbyggnad av grundforskning och forskarutbildning Regeringens förslag: - skall erhålla resurser för inordnandet av () i . - skall erhålla resurser för utbyggnad av forskning och forskarutbildning inom det tekniska vetenskapsområdet vid Campus . - skall erhålla resurser för övertagandet av Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstituts (Spri) bibliotek. - , och skall erhålla resurser för forskning och forskarutbildning. - skall erhålla resurser för forskning. - /skall erhålla resurser för forskning och forskarutbildning inom det tekniska vetenskapsområdet - skall erhålla resurser för forskning och forskarutbildning inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. - skall erhålla resurser för byggforskning. Regeringens bedömning: Som planeringsförutsättning bör gälla att - , och skall erhålla ytterligare resurser för forskning och forskarutbildning, - skall erhålla ytterligare resurser för forskning, - /skall erhålla ytterligare resurser för forskning och forskarutbildning inom det tekniska vetenskapsområdet, - skall erhålla ytterligare resurser för forskning och forskarutbildning inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: , Statens psykologisk- pedagogiska bibliotek (SPPB) Regeringen föreslår att anslaget till permanent ökas med för inordnandet av SPPB i . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B8 : Forskning och forskarutbildning. föreslås dessutom att tillförs ytterligare för ändamålet från anslagssparande. Skälen för regeringens förslag finns redovisade under avsnitt 7 Nationella och internationella forskningsresurser. , teknisk forskning har etablerat en omfattande grundutbildning vid Campus . har tidigare beslutat om medel för forskning inom Tema Etnicitet och vissa övriga resurser för forskning och forskarutbildning vid Campus . Det är angeläget att framför allt teknisk forskning byggs upp i Campus . Regeringen föreslår därför att erhåller för sådan forskning och forskarutbildning vid Campus . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget : Forskning och forskarutbildning. , Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstituts (Spri) bibliotek Regeringen föreslår att skall erhålla för övertagandet av Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstituts (Spri) bibliotek. har tidigare finansierats över utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B14 : Forskning och forskarutbildning. Resurser till , och för forskning och forskarutbildning Regeringen beslutade att ge högskolorna i , och rätt att benämnas universitet fr.o.m. . Regeringen har vidare i regeringsförklaringen betonat vikten av att dessa lärosäten tilldelas resurser. De nya universiteten bör utveckla forskning och forskarutbildning inom de profilområden som respektive lärosäte bedömer vara av strategisk betydelse. Regeringen föreslår därför att anslås till respektive universitet. Medel för ändamålet har beräknats under anslagen : Forskning och forskarutbildning, : Forskning och forskarutbildning samt : Forskning och forskarutbildning. Resurser till för forskning Regeringen föreslår att anslås till forskning vid . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B26 : Forskning. Resurser till /och för forskning och forskarutbildning /har av tilldelats vetenskapsområdet teknik och har tilldelats vetenskapsområdet naturvetenskap. Det är angeläget att dessa högskolor ges möjlighet att utveckla forskarutbildning inom dessa områden. Regeringen föreslår därför att anslås till respektive högskola för att utveckla forskarutbildning inom de vetenskapsområden som de har tilldelats. Regeringen förutsätter att högskolorna utvecklar kvalitativt högstående profilområden inom respektive vetenskapsområde. Medel för ändamålet har beräknats under anslagen B28 /: Forskning och forskarutbildning och B32 : Forskning och forskarutbildning. , byggforskning Vid Kungl. Tekniska högskolan finns miljö som är lokaliserad till . Institutionen har finansierats genom ett årligt bidrag från (Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Regeringen föreslår att erhåller för övertagandet av miljö. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete, anslagspost 6 .