prop · GN03102 · 2000-01-01 00:00:00 — Deltagaren får utbildningsbidrag samt en stimulansersättning om per dag. Måluppfyllelse och kvalitet I Statskontorets rapport, Offentliga tillfälliga arbeten (1997:9) redovisas att en majoritet av besluten om OTA avser verksamhet i kommuner eller föreningar. Av utvärderingen framgår även att åtgärden sällan leder till reguljära arbeten. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen att åtgärden skulle fasas ut men förlängdes i avvaktan på en mer långsiktig lösning för denna kategori av personer. Kostnader och prestationer Det genomsnittliga antalet deltagare i OTA uppgick till 7 750 . deltog i genomsnitt 5 350 personer i OTA. De enskilda programdeltagarnas tid i detta program harfördubblats 1997 1999. Den genom- snittliga kostnaden per deltagare och månad uppgick till 1999 vilket motsvarar en ökning med jämfört med . Enligt AMS uppgick andelen i arbete efter avslutad OTA till . Lönebidrag och OSA Lönebidrag och OSA (offentligt skyddat arbete) är särskilda arbets- marknadspolitiska åtgärder för arbetshandikappade. Åtgärderna utgör en ekonomisk kompensation, som motsvarar den nedsatta arbetsförmågan, till arbetsgivare som anställer en person med arbetshandikapp. Måluppfyllelse och kvalitet Lönebidraget är en mycket viktig åtgärd för att minska arbetslösheten bland personer med arbetshandikapp. En tredjedel av personer med arbetshandikapp som får arbete får ett sådant med hjälp av lönebidrag. OSA är en särskilt åtgärd som drivs av kommunerna för personer med socialmedicinskt arbetshandikapp samt för psykiskt sjuka. Anställda i OSA omfattas inte av lagen om anställningsskydd. RRV har utvärderat lönebidraget i rapporten (RRV 1998:37). Enligt rapporten lämnas av lönebidragen till arbetsgivare som anställt personer som saknar ett egentligt arbetshandikapp. Därtill får arbetsgivarna relativt ofta en ekonomisk överkompensation i förhållande till arbetshandikappet. Kostnader och prestationer hade i genomsnitt 65 800 personer en anställning med lönebidrag eller OSA. Kostnaderna för lönebidrag i regi samt OSA uppgick till vilket motsvarar per deltagare och månad. 13 Ledning, uppgifter och organisation slutsatser Fr.o.m finns det 20 landsting mot tidigare 23 samt 289 kommuner. Tre landsting och kommuns sjukvårdsverksamhet slogs samman till Västra . En kartläggning av kommunernas och landstingens organisations-, styr- och verksamhetsformer har genomförts. I denna kartläggning finns jämförelser mellan och på en rad olika områden, t ex när det gäller antalet nämnder i kommunen och förekomsten av särskilda beredningar eller utskott. Dessutom har ett antal nya nyckeltal tagits fram bl.a. rörande antalet fullmäktigeledamöter, antalet fullmäktigemöten och förekomsten av brukarrepresentation. Medborgarnas tilltro till det politiska systemet och tilltron till sig själva har ökat. Den politiska ojämlikheten har emellertid ökat när det gäller t.ex. utrikes födda och infödda svenskar. Antalet förtroendevalda och förtroendeuppdrag minskar. fanns 44 500 kommunalpolitiker. Det har skett en minskning med ungefär10 000 personer . I många kommuner pågår emellertid ett arbete för att involvera medborgarna i lokala berednings- och beslutsprocesser. indelning Fr.o.m finns det 20 landsting samt 289 kommuner. Tre landsting och kommuns sjukvårdsverksamhet slogs samman till Västra . överfördes också och kommuner till . bildades även kommun vilket innebär att det totalt finns 289 kommuner. Kommunala uppgifter I , och fortsätter den försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som inleddes . inleddes även en motsvarande försöksverksamhet i . Försöksverksamheten innebär att ansvaret för vissa statliga uppgifter flyttats från länsstyrelserna till nivå. Försöksverksamheten pågår t.o.m. utgången av och utvärderas av den parlamentariska regionkommittén (PARK). PARK skall lämna sitt slutbetänkande hösten . Kommunala styr-, organisations- och verksamhetsformer På uppdrag av har Statskontoret kartlagt kommunernas och landstingens organisations-, styr- och verksamhets- former. (Organisations- styr- och verksamhetsformer i kommuner och landsting, 1999:38). Förändringar i kommunernas organisation Det totala antalet nämnder/styrelser i landets kommuner har minskat . Huvuddelen av denna minskning har skett efter det allmänna valet . av kommunerna bedöms ha genomfört större förändringar mellan dessa år. Störst är minskningen av nämnder inom områdena infrastruktur, skydd, fritid och kultur samt vård. Totalt 46 kommuner bedöms ha genomfört en stor förändring av sin nämndorganisation. Som exempel kan nämnas kommun där man har gått från en i huvudsak traditionell nämndorganisation till en organisation med endast två frivilliga nämnder. I har flera distriktsnämnder avskaffats och ersatts med kommunövergrip- ande nämnder. I de övriga kommunerna är det företrädesvis förändringar rörande kommundelsnämnder. Antalet kommuner med kommundelsnämnder har ökat från 1995 till 1999. Det är dock bara 13 kommuner som har en heltäckande kommundelsorganisation.Det kan också konstateras att det totala antalet kommundelsnämnder minskat mellan (163 st) och (142 st). har kommuner valt att samla verksamhetsansvaret till kommunstyrelsen (genom att inrätta utskott i stället för nämnder) och inrättat fullmäktigeberedningar. Endast ett tiotal kommuner har kommunstyrelseutskott som kan bedömas svara för mer betydande delar av kommunernas externa verksamhet. Knappt tjugo kommuner har mer sakpolitiskt inriktade beredningar/utskott knutna till fullmäktige. Enligt Statskontorets rapport är det den traditionella organisationen, där varje nämnd har sin egen förvaltning, som är i vanligast. I Statskontorets rapport redovisas också en rad olika nyckeltal avseende kommunernas verksamhet bl.a. följande: - Två tredjedelar av kommunerna valt att ha ett större antal full- mäktigeledamöter än vad kommunallagen kräver. Vanligast är det att man har 4, 8 eller 10 extra ledamöter. - Två tredjedelar av kommunerna hade 9-12 fullmäktigemöten. - Hälften av kommunerna hade TV eller radiosändning från fullmäktige. - Ungefär en fjärdedel av kommunerna har öppna nämndsammanträden. - Knappt hälften av kommunerna genomförde medborgar- eller brukarundersökning . - av kommunerna hade ett system med brukar- representation. Främst är det inom skolområdet. - Hälften av kommunerna har brukarkooperativ främst inom barnomsorgen. Förändringar i landstingens organisation Det totala antalet nämnder i landstingen var 1999. har antalet minskat främst på grund av de förändrade länsindelningarna i och . Antalet verksamhetsanknutna fullmäktigeberedningar har minskat . Främst är det beredningar inom hälso- och sjukvården som avskaffats. Trots detta är det vanligast med beredningar inom detta område. Antalet verksamhetsanknutna utskott eller beredningar under har minskat. Av dessa är det vanligast med organ inom hälso- och sjukvårdsområdet, utbildnings- och kulturområdet samt region och utvecklingsområdet. Utskott och beredningar inom det sociala området och handikappområdet har nästan försvunnit, förmodligen på grund av ändringar i huvudmannaskapet inom dessa område. Antalet utskott och beredningar under nämnder har dock ökat något. När det gäller landstingens styrsystem kan konstateras att två styr- modeller blivit allt vanligare. Antingen använder landstingen en traditionell form av styrning som är samlad på länsnivå eller en decentraliserad beställar-utförarstyrning. är den sistnämnda vanligast; åtta landsting, inklusive storstadslandstingen, använder sig av denna form. I Statskontorets rapport redovisas även en del nyckeltal avseende landstingens verksamhet. Exempel på sådana är följande: - 14 landsting har fler ledamöter än vad lagen anger som minimum. - Fullmäktige i de enskilda landstingen genomförde mellan tre och elva sammanträden . Vanligast var att man hade fem sammanträden. - 14 av landstingen hade inga TV- eller radiosändningar av något möte. - 16 landsting har inga nämnder som genomförde öppna nämndsammanträden. - Sex landsting hade någon offentlig utfrågning . - Tre landsting angav att de använt sig av medborgar- eller brukarundersökningar. - 17 landsting uppgav att de utkommit med skriftlig information till samtliga hushåll medan två landsting uppgav att något sådant utskick inte förekommit. Den kommunala demokratin och medborgarperspektivet Medborgaren har höga förväntningar och anspråk på det politiska systemet Medborgarnas tilltro till det politiska systemet och tilltron till sig själva har ökat. Medborgarna har höga anspråk och förväntningar på det politiska systemet. Det finns ett grundläggande förtroende för de politiska institutionerna och därtill en god tilltro till den egna förmågan att påverka. (Politikerförakt eller mogen misstro? , 1998). visar den av genomförda medborgarunder- sökningen 1997 att medborgarna upplever brister i det politiska systemets mottaglighet för utifrån ställda krav. Medborgarnas förtroende för de politiska institutionerna och medborgarnas deltagande i de etablerade politiska partierna minskar. Många medborgare anser också att de själva har mindre möjligheter att påverka än andra. Bilden av demokratin är sammanfattningsvis motsägelsefull. Den demokratiska processen i våra kommuner ger dock medborgaren en möjlighet att engagera sig i de frågor som står medborgaren nära och ta ett ansvar för gemensamma angelägenheter. Medborgaren kan delta aktivt och utöva meningsfull påverkan i roller som medborgare, väljare, partipolitiskt aktiva, brukare, föreningsaktiva, förtroendevalda osv. Kommunala förtroendeuppdrag Medborgerligt deltagande i samhällslivet som kräver större arbetsinsatser och permanent engagemang minskar. Många förtroendevalda upplever att arbetsvillkoren såväl försvårar rekryteringen av nya förtroendevalda som bidrar till förtida avhopp från uppdragen. Omsättningen bland de förtroendevalda har varit mycket stor. Medborgarnas rättmätiga krav på de förtroendevaldas tillgänglighet har ökat som många förtroendevalda upplever att kontakten med medborgarna försvåras av att en allt för stor del av tiden används till politiska möten i traditionella former. Regeringen har, bl.a. med anledning av vad som ovan nämnts, beslutat om att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 1999:98) med uppdrag att föreslå åtgärder som skall dels öka med- borgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin, dels stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt. Kommittén skall bl.a. analysera och föreslå förbättringar i dels de förtroendevaldas arbetsförhållanden, dels formerna för det politiska arbetet och då särskilt åtgärder för att öka antalet för- troendevalda, underlätta rekrytering, förbättra representativiteten och motverka förtida avhopp. redovisar i en rapport - Kommunala förtroendeuppdrag 1999 (1999) - hur situationen i kommunerna ser ut . Antalet kommunala förtroendeuppdrag var 68 1999. Av dessa var 37 724 ordinarie ledamöter och 30 750 ersättare. har antalet förtroendeuppdrag minskat med ungefär 15 000. fanns 44 500 kommunalpolitiker. Det har skett en minskning med ungefär 10 000 personer . Av samtliga kommunpolitiker har endast ett uppdrag, har två uppdrag och har tre eller fler uppdrag. Av rapporten framgår vidare att vart tredje kommunalt för- troendeuppdrag innehades av en person som var mellan 60 och . Ytterligare en tredjedel av förtroendeuppdragen innehades av personer som var mellan . Ungefär en fjärdedel av uppdragsinnehavarna var . av uppdragen innehades av personer . Dessutom innehades av uppdragen av personer som var eller äldre. Av de kommunala förtroendeuppdragen innehades av kvinnor. Bland uppdragsinnehavare under var andelen kvinnor något större än bland dem som var eller äldre. Inom verksamhetsområdena pedagogik samt vård och omsorg innehades något mer än hälften av uppdragen av kvinnor. Inom verksamhetsområdet infrastruktur och skydd var andelen kvinnor lägre, . Inom övriga verksamhetsområden pendlade andelen kvinnor runt det 40 - procentiga genomsnittet. Av ordförandeposterna innehades av personer och av personer som var . Bland ordförandena var kvinnor. I kommunstyrelserna satt kvinnor och i kommunfullmäktige var kvinnor. Personer med utländsk bakgrund är kraftigt underrepresenterade bland de förtroendevalda. En undersökning av de 20 mest s.k. invandrartäta kommunerna efter valet visar dock att antalet fullmäktigeledamöter med utländsk bakgrund ökade . Andelen fördubblades eller ökade ännu mer i , , , , , och (Invandrares representation ökar markant , 1998). Av rapport framgår att det i 279 av landets 289 kommuner fanns minst en heltidsavlönad politiker. Medborgarnas kontakter med förtroendevalda Statsvetaren har genomfört en studie i och undersökt medborgarnas kontakter med kommunpolitiker. Studien som ingår i nr. 23 Region i omvandling visar att av de 3 241 svarande så menar att de är personligen bekant med någon politiker som är verksam i kommunen. Av studien framgår bl.a. att det är vanligare att personer på landsbygden eller i mindre tätorter är personligt bekanta med en kommunalpolitiker. menar dock att det inte finns något direkt samband mellan att medborgarna är personligt bekanta med kommunalpolitiker och deras nöjdhet med hur kommunstyrelsen sköter sin uppgift. Det finns inte heller något direkt samband mellan att vara personligt bekant med kommunalpolitiker och nöjdhet med hur servicen har fungerat i kommunen . Skillnaden mellan mäns och kvinnors personliga kontakter med kommunpolitiker är så liten att den inte är statistisk säkerställd. Däremot kan man konstatera att det är vanligare med personliga kontakter med politiker ju äldre man är. Politikerkontakter är också vanligare bland högutbildade. Bland de öppet arbetslösa är det bara en av fem som personligen känner någon kommunpolitiker. Av de som saknar svenskt medborgarskap är det endast en av sex som är personligen bekant med en politiker, medan siffran är en av tre för de med svenskt medborgarskap. I Noréns studie framgår att det är fler av de med politikerkontakter som har försökt att påverka en lokal verksamhet, i jämförelse med de som saknar politikerkontakter. Enligt studien är det även så att det är fler i gruppen av de med personlig politikerkontakt som menar att de haft en delvis framgång med sin påverkan, jämfört med gruppen som saknar personliga kontakter med politiker. Inga skillnader tycks dock märkas mellan dessa kategorier vad gäller full framgång med påverkansförsöken. Politisk jämlikhet Att medborgarna har lika möjligheter att påverka den demokratiska processen är ett centralt fundament i en demokrati. I en rapport till beskriver statsvetarna hur den politiska jämlikheten har utvecklats (Medborgarnas erfarenheter SOU 1999:113). Vad gäller den politiska jämlikheten mellan könen finner de att där det i många fall skett en ökning både för män och kvinnor, till exempel förmåga att överklaga och kontakt med beslutsfattare, så har ökningen varit störst för kvinnorna. Vidare drar de slutsatsen att utjämningen mellan kvinnor och män i huvudsak beror på att befolkningen har fått ett tillskott på yngre, mer jämlika generationer, och inte på att det skulle ha skett en beteendeförändring hos de män och kvinnor som var mindre jämställda. Unga och gamla anses av många som politiskt svagare än medelålders. medborgarundersökning visar mycket riktigt att unga () och gamla () är mindre politiskt aktiva än medelålders (). Både vad gäller kontakter med beslutsfattare, deras förmåga att överklaga politiska beslut och demonstrationsdeltagande är det fler medelålders än unga och gamla som deltar. Mönstret bryts bara en gång, och det gäller partiaktivitet, som främst attraherar de äldre medborgarna. Till skillnad från vad som var fallet mellan kvinnor och män, där skillnaderna har fortsatt att minska, går det inte att utläsa någon liknande tendens beträffande de olika åldersgrupperna. Skillnaderna är i stort sett desamma förutom demonstrationsdeltagande, som vid den förra medborgarundersökningen 1987 uppvisade en högre andel unga än medelålders. Sålunda har skillnaderna i den bemärkelsen i själva verket ökat. var skillnaderna mellan utrikes födda och infödda svenskars politiska deltagande obetydliga. Både vad gäller förmågan att överklaga beslut, ta kontakter med beslutsfattare och deltaga i offentliga demonstrationer uppvisade utrikes födda ett i det närmast lika stort deltagande. Vändningen har framför allt kommit . Vid val hade valdeltagandet bland de utländska medborgarna sjunkit till rekordlåg nivå, deltog i valet. Vid val sjönk valdeltagandet ytterligare, av de röstberättigade utländska medborgarna deltog i kommunalvalet. Vad gäller förvärvsarbetande eller inte menar forskarna att klyftan avseende politisk jämlikhet mellan förvärvsarbetande och arbetslösa är förhållandevis liten, men den har å andra sidan vuxit i takt med arbetslösheten. Lokala demokratiexperiment Runt om i landet finns en stor aktivitet med lokala demokratiförsök där medborgarna på ett aktivt sätt involveras i lokala berednings- och beslutsprocesser. Ett flertal kommuner har t.ex. öppna nämndsammanträden, medborgarpaneler och hearings för att få medborgarnas syn i olika frågor. För att involvera ungdomar i den politiska processen har det i ett stort antal kommuner bildats s.k. ungdomsråd. fanns 85 ungdomsråd eller liknande forum i landet. Året därpå hade antalet stigit till 102 (nr 16 Demokratiska procedurer eller låtsas- krumelurer, 1999). I några län har man genomfört s.k. ungdomsparlament eller ungdomsting, där bl.a. landsting har varit initiativtagare. I ett antal kommuner och landsting/regioner pågår utveck- lingsarbete som syftar till att komplettera befintliga mötesformer med stöd av IT. Forskaren presenterar i Demokrati- utredningens forskarvolym IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) en studie av användningen av elektroniska debattfora i och . Ranerup menar bl.a. att det i ingen av kommunerna har funnits någon tydlig medveten strategi vad gäller vilka åtgärder som bör vidtas för att de demokratiserande målen skall uppnås. I direktiven till den kommunaldemokratiska kommittén (dir. 1999:98) framgår att kommittén skall titta närmare på ett flertal lokala demokrati- experiment. Den skall bl.a. studera erfarenheterna i de kommuner som i sin verksamhet upprättat s.k. demokratibokslut eller utnyttjat möjligheten att inrätta s.k. medborgarpaneler. 14 Den internationella kommunen Sammanfattande slutsatser I finns representanter för lokala och regionala myndigheter i de femton medlemsstaterna. har den svenska delegationen ändrats till följd av resultatet allmänna kommunalval i . En viktig del av kommitténs arbete har rört dess allt mer aktiva roll i den pågående utvidgningsprocessen. fick drygt 100 projekt stöd till vänortssamarbete. Företrädesvis är det demokratiprojekt som dominerar följt av projekt om miljö, skola och infrastruktur. En nyhet för är att Sida tillskjutit medel för en försöksverksamhet för vänortsprojekt riktade mot vissa länder i , samt Syd- och . I finns representanter för lokala och regionala myndigheter i de femton medlemsstaterna. Kommitténs uppgift är att se till att EU:s politik tar mer hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas intressen. De svenska ledamöterna i nomineras av och och är 12 till antalet. har den svenska delegationen ändrats till följd av resultatet allmänna kommunalval i och därpå följande nomineringsförfaranden i respektive parti. Den nya delegationen är nominerad för återstoden av mandatperioden, dvs. har haft fem plenarmöten. Den svenska delegationen har svarat för tio yttranden som antagits av plenarsessionen. Yttrandena har bl.a. gällt resolutioner om den pågående utvidgningsprocessen, alternativ användning av strukturfondsmedel, regionernas genomförande av lagstiftning, brottslighet och säkerhet i städer, transeuropeiska transportnätverk, sammanhållning och konkurrens genom forskning, teknisk utveckling och innovation. En viktig del av kommitténs arbete har rört dess allt mer aktiva roll i den pågående utvidgningsprocessen. Arbetet har främst bestått i ett antal kontaktskapande konferenser i några av ansökarländerna. I samband med regionkommitténs novembersession arrangerades en uppsamlingskonferens med sex ansökarländer och företrädare för alla EU:s institutioner, medlemsstater m.fl. Konferensen enades bl.a. om en resolution med ett antal uppmaningar till Kommissionen, medlemsstaternas såväl som ansökarländernas regeringar, där bl.a. vikten av att engagera de lokala och regionala myndigheterna i utvidgningsprocessen poängterades. är ett viktigt forum för frågor av gemensamt intresse för . Syftet med rådet är att skydda och förverkliga de ideal och principer, som utgör medlemmarnas gemensamma arv, och att underlätta deras ekonomiska och sociala framsteg. Regeringen har i skrivelsen 1999/2000:70 om verksamheten inom redogjort för verksam- heten under ministerkommittén. I skrivelsen beskrivs bl.a. arbetet inom styrkommittén för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) och ministerkommitténs arbete med övervakning av efterlevnaden av med- lemsstaternas åtaganden. firade sitt femtioårsjubileum. Till jubiléet anordnades en konferens i . Vid denna konferens disku- terades bl.a. frågor som rörde främjandet av lokal och regional demo- krati. Vänortssamarbete Regionalt arbete i Östersjö- och är högt prioriterat av den . En viktig roll spelar det samarbete där kom- muner, landsting, län och regionala organisationer direkt samverkar med motparter i grannländerna. Enligt överenskommelse med Sida disponerar årliga medel för stöd till kommunernas för- djupade vänortssamarbete med . fick 129 projekt stöd till en sammanlagd summa av . Företrädesvis är det demokratiprojekt som dominerar följt av projekt om miljö, skola och infrastruktur. Stödet till Bosnien uppgick till nästan i sammanlagt åtta olika projekt. En nyhet för är att Sida tillskjutit för en försöksverksamhet för vänortsprojekt riktade mot vissa länder i , samt Syd- och . Totalt sex projekt beviljades sådana medel för sammanlagt . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Med offentlig konsumtion avses i nationalräkenskaperna produktionsvärdet för offentliga myndigheter minus intäkter för försäljning av varor och tjänster. Produktionsvärdet beräknas som summan av löner, kapitalförslitning och förbrukning av köpta varor och tjänster i verksamheten. Värdet av sjukvårdskonsumtionen antas således vara lika stor som kostnaderna för den. För hälso- och sjukvårdens del omfattar den offentliga konsumtionen de samlade utgifterna för sjukvårdshuvudmännen och socialförsäkringen för sjukvård som drivs i offentlig regi. Även kostnaderna för läkemedel i den offentliga slutna vården betraktas som offentlig konsumtion. I praktiken skedde ingen förändring vad gäller landstinganställda , eftersom drygt 6 000 landstingsanställda tillkom då , som tidigare tillhörde kommun, ingår i och .