prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi föreslår därför att grundskyddet till efterlevande barn skall utgöras av efterlevandestöd till barn som skall utges oberoende av den avlidnes försäkringstid i . Emellertid skall efterlevandestöd till barn endast utges så länge barnet är bosatt i . Denna förmån bör således inte heller betalas ut inom EU/EES- området. Efterlevandestödet till barn bör utgöra en garanterad lägsta nivå, som barnet skall vara berättigad till. Efterlevandestöd till barn skall därför endast utges som en utfyllnadsförmån till barnpensionen. 6.3 Övergångsbestämmelser Regeringens förslag innebär att det nuvarande efterlevandepensionssy- stemet skall anpassas till det reformerade ålderspensionssystemet. De personer som vid ikraftträdandet redan uppbär efterlevandepension bör i så liten omfattning som möjligt påverkas av nämnda anpassning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sådan pension till den del den är baserad på den avlidnes förvärvsarbete skall utges enligt regler som motsvarar dagens regler. Detta innebär att omställningspension, barnpen- sion och änkepension som beviljas på grund av dödsfall före ikraft- trädandet skall betalas ut enligt regler som motsvarar nuvarande bestäm- melser om tilläggspension i form av omställningspension, barnpension och änkepension. När det gäller särskild efterlevandepension är förhållandena emellertid något annorlunda. Som tidigare redovisats i avsnitt 4.2 inträder rätten till särskild efterlevandepension först när rätten till omställningspension upphört. Enligt regeringens uppfattning är det inte rimligt att det efter det att rätten till omställningspension upphört, och efter ikraftträdandet av det anpassade regelverket, skall kunna vara möjligt att bevilja särskild efterlevandepension enligt nuvarande regler, vilka syftar till att ge efterlevande med egna försörjningssvårigheter en pension i händelse av makens dödsfall, med hänvisning till att maken avlidit före ikraftträdandet. Regeringen föreslår därför att även om dödsfallet inträffat före ikraftträdandet men särskild efterlevandepension inte har beviljats på grund av att omställningspension alltjämt utges, skall särskild efterlevandepension inte kunna beviljas efter ikraftträdandet av de anpassade efterlevandepensionsreglerna. Däremot föreslår regeringen att särskild efterlevandepension som beviljats före ikraftträdandet eller om rätten till förmånen uppkommit , liksom övrig efterlevandepension, efter ikraftträdandet skall betalas ut enligt regler som motsvarar nuvarande bestämmelser om tilläggspension. En förutsättning för att särskild efterlevandepension skall kunna utges efter ikraftträdandet skall således vara att förmånen beviljats eller att rätten till förmånen åtminstone uppkommit . Regeringens förslag innebär att folkpensionen skall avskaffas i sam- band med ikraftträdandet av det anpassade regelverket. Med hänsyn här- till föreslår vi att det, på samma sätt som vi föreslår för beviljande av änkepension på grund av dödsfall efter ikraftträdandet, utbetalas ett tillägg till barnpension, omställningspension och änkepension som be- viljas på grund av dödsfall före ikraftträdandet av de anpassade efter- levandepensionsbestämmelserna eller särskild efterlevandepension som beviljats . Den del av folkpensionen som utgör dagens grundskydd, dvs. den bo- sättningsbaserade folkpensionen, SGA samt pensionstillskottet skall dock ersättas av en beskattningsbar garantipension till vuxna. Vid konstruk- tionen av nämnda garantipension är det regeringens uppfattning att i huvudsak ingen pensionsberättigad skall få sin nettopension sänkt, oav- sett i vilken kommun de är bosatta. Mot denna bakgrund föreslår rege- ringen att basnivån på den garantipension som skall betalas ut till dem som beviljas omställningspension och änkepension enligt övergångsbe- stämmelser på grund av dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet och dem som beviljats särskild efterlevandepension före ikraftträdandet skall var högre än den som gäller för beviljande av efterlevandepension på grund av dödsfall efter ikraftträdandet. Vidare har vi ansett att en an- nan avtrappning av garantipensionen skall gälla än vad som föreslås be- träffande garantipension som beviljas på grund av dödsfall efter ikraft- trädandet av våra förslag. Inte heller i detta avseende har vi funnit skäl att göra någon skillnad om den efterlevande uppbär omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension. Basnivån och avtrapp- ningstakten bör därför vara enhetlig för alla efterlevandefömåner till vuxna. Även folkpension i form av barnpension ska enligt vårt förslag av- skaffas i samband med ikraftträdandet av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Regeringen lämnar därför förslag till ett nytt grundskydd till efterlevande barn, benämnt efterlevandestöd till barn. Eftersom barnpension varken berättigar till pensionstillskott eller till det särskilda grundavdraget, har regeringen övervägt att låta de barn som beviljas barnpension på grund av dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet av det anpassade regelverket alltjämt få sitt grundskydd i form av folkpension. Vi har emellertid ansett att det inte är lämpligt att behålla folkpensionsförmånen endast inom barnpensioneringen, när vi i övrigt avskaffar den inom efterlevandepensioneringen. I stället föreslår vi att även de barn som vid ikraftträdandet uppbär barnpension skall få sitt grundskydd i form av efterlevandestöd till barn. Eftersom storleken på denna förmån stämmer överens med det garanterade belopp som ett barn enligt dagens regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är berättigat till, kommer detta att innebära att storleken av grundskyddet blir detsamma, och i vissa fall högre, även efter ikraftträdandet av det anpassade regelverket. Eftersom efterlevandestöd till barn är oavhängigt av den avlidnes bosättningstid eller annan anknytning till , skulle en fortsatt tillämpning av folkpensionsreglerna dessutom innebära, att de som redan uppbär barnpension vid ikraftträdandet skulle kunna komma att få ett grundskydd som till sin storlek är lägre än vad ett efter ikraft- trädandet beviljat grundskydd skulle vara. En konsekvens av vårt förslag är emellertid att efterlevandestöd till barn inte annat än i undantagsfall kommer att betalas ut utanför vare sig den förmånsberättigade är bosatt inom eller utom EU/EES-om- rådet. Regeringen har inte ansett det rimligt att skapa övergångsregler som endast gäller i de situationer när barnet bor utomlands. Det skall också noteras att regeringens förslag till grundskydd till efterlevande barn innebär en helt ny förmån, som inte har någon direkt motsvarighet inom dagens efterlevandepensionering. 6.4 Lagreglering och ikraftträdande Regeringens förslag: Bestämmelserna om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samlas i en särskild lag om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn som skall träda i kraft . skall bestämmelserna i 8 och 14 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) upphävas. Bestämmelser om ikraftträdande och övergångsbestämmelser m.m., skall tas in i en sär- skild lag om införande av lagen om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag med undantag av att utredningen föreslog att grundskyddet inom barnpensioneringen skulle finnas i en lag om underhållsstöd och att samtlig lagstiftning skulle träda 2001. Vidare föreslog utred- ningen inte att övergångsbestämmelserna m.m., skulle tas in i en särskild lag om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna del tillstyrker utredningens förslag men förordar att även grundskyddet inom barnpensioneringen skall regleras i lagen om efterlevandepension. läns allmänna försäkringskassa efterlyser en samlad genomförandestra- tegi för samtliga de reformer som är avsedda att träda 2001. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag innebär att be- räkningen av efterlevandepension anpassas till det reformerade ålders- pensionssystemet såväl när det gäller inkomstgrundad efterlevandepen- sion och änkepension som vad avser regler om garantipension och efter- levandestöd till barn. Rätten till efterlevandepension i form av barnpen- sion, omställningspension och särskild efterlevandepension regleras i 8 och 14 kap. AFL. Härutöver har även allmänna regler om folkpension i bl.a. 5 kap. AFL betydelse för beräkningen av efterlevandepension. Rätt till änkepension regleras genom övergångsbestämmelser till de nuvarande reglerna i 8 och 14 kap. samma lag. Med hänsyn till utform- ningen av dessa regler finns det dels kvinnor som har beviljats änkepension på grund av dödsfall före ikraftträdandet av reformerade regler , dels kvinnor som blivit änkor efter utgången av men som på grund av sin ålder, till följd av övergångsreglerna, har beviljats änkepension helt enligt äldre regler. Därutöver finns kvinnor som har blivit änkor efter men som beviljats änkepension enligt något mindre förmånliga övergångsregler. Reglerna om rätt till och beräkning av efterlevandepension i AFL är således mycket komplicerade. Om regeringens förslag till anpassade regler för efterlevandepension skulle inarbetas i den nuvarande lagen, skulle detta ytterligare komplicera systemet. Med hänsyn till att folkpensionsreglerna med därtill hörande regler om pensionstillskott och SGA enligt våra förslag inte skall tillämpas inom någon del av efter- levandepensioneringen, skulle en inarbetning av de anpassade reglerna i nuvarande lag kräva omfattande förändringar. För änkepensionens del skulle detta innebära förslag om övergångsregler till de nuvarande över- gångsreglerna. Regeringen har mot denna bakgrund funnit det angeläget att försöka samla alla bestämmelser om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn i en särskild lag. Syftet med en sådan konstruktion är att underlätta tillgängligheten och göra regelkomplexet mer överskåd- ligt än . Regeringen föreslår därför att reglerna om efterlevandepen- sion, garantipension till sådan pension och efterlevandestöd till barn upptas i en särskild lag: lagen om efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn. Vi har inte funnit skäl att såsom inom ålderspensionssyste- met skapa skilda lagar för å ena sidan den efterlevandepension som grun- dar sig på den avlidnes inkomst och å andra sidan grundskyddet. Ut- gångspunkten har istället varit att skapa ett från andra pensionsförmåner fristående regelsystem. Regeringens förslag har till sitt huvudsakliga syfte att anpassa de nu- varande reglerna om efterlevandepension till det reformerade ålderspen- sionssystemet. Mot denna bakgrund skulle det förefalla vara mest natur- ligt att även lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn träder i kraft som bestämmelserna i det reformerade ålderspensionssystemet. De personer som beviljas efterlevandepension på grund av dödsfall före kommer delvis att få sin pension beräknad enligt dagens bestämmelser. Eftersom dessa bestämmelser kommer att vara tillämpliga under har regeringen funnit det lämpligt att föreslå att övergångsbestämmelserna i anledning av ikraft- trädandet av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn förs in i en särskild införandelag: lagen om införande av lagen om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn. Lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrun- dad ålderspension trädde i kraft . Bestämmelserna i den lagen innebär att vissa delar av LIP trädde i kraft vid samma tid- punkt. Detta gäller bl.a. regler om intjänande av inkomstgrundad ålders- pension. Andra bestämmelser, bl.a. regler om utbetalning av ålderspen- sion enligt reformerade regler, träder i kraft först . träder också lagen om garantipension i kraft. Denna lag gäller i sin nuvarande lydelse endast för personer födda eller . Garantipension kommer emellertid att betalas ut först då personer födda fyller . Under regeringens arbete med det reformerade ålderspensionssystemet har avsikten varit att i samband med att detta system träder i kraft fullt ut, dvs. , skulle även andra till ålderspensionssystemet anpassade pensionsförmåner träda i kraft. Avsikten är att lagen om garantipension även skall omfatta personer födda eller tidigare. Förslag till en sådan garantipension har lämnats i betänkandet Garanti- pension och Bosättningstillägg till personer födda eller tidigare (SOU 1999:17). Förslaget har remissbehandlats och regeringen avser att till överlämna förslag i denna del . Som tidigare nämnts finns också inom en arbets- grupp som bereder frågan om en framtida förtidspension. Förslag i denna del kommer emellertid inte att kunna lämnas förrän tidigast . Med hänsyn till den tid för omställning av datasystem m.m. som är nödvändig innebär detta att det inte heller finns någon möjlighet att nya bestämmel- ser om förtidspension kommer att kunna träda i kraft förrän tidigast . Detta får till följd att även om LIP fullt ut trätt i kraft, och att därmed reformerad inkomstgrundad ålderspension kommer att betalas ut, kommer det efter nämnda tid- punkt alltjämt att vara erforderligt att registrera pensionspoäng för tilläggspension. Detta mot bakgrund av att även förtidspension utges på grundval av den försäkrades intjänande och antagna pensionspoäng för tilläggspension. På samma sätt kommer folkpension i form av förtidspen- sion samt i förekommande fall pensionstillskott därtill att utges även efter utgången av . Vidare kommer bestämmelserna om de särskilda skattereglerna för förtidspensionärer alltjämt att tillämpas. Även om varken bestämmelserna om ett nytt förtidspensionssystem eller om garantipension till personer födda eller tidigare kan träda i kraft är det i och för sig möjligt att låta ett an- passat efterlevandepensionssystem träda i kraft . Vissa problem skulle dock uppstå vad gäller samordningen mellan nämnda förmåner och efterlevandepensionsförmånerna och utbetalning av dessa. Dessa samordningsproblem skulle kunna lösas genom en viss särreglering. Regeringen lämnar emellertid nu inte förslag om inkomstprövning av änkepension skall ske även i ett anpassat efterlevandepensionssystem. Inte heller lämnas förslag om efterlevandes rätt till bostadstillägg. Or- saken härtill är att denna fråga måste lösas i den fortsatta beredningen om inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Förslag härom har lämnats i betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52). Förslaget har remissbehandlats och bereds i . I det fortsatta arbetet skall även bedömas om in- komstprövningen av änkepensionen skall ske även i ett anpassat efter- levandepensionssystem och i så fall på vilket sätt. Mot denna bakgrund kan bestämmelserna om ett anpassat änkepensionssystem inte träda i kraft förrän den ovan nämnda beredningen slutförts. Även om det vore möjligt, finner regeringen det inte lämpligt att låta endast delar av den föreslagna lagen träda i kraft . Mot denna bak- grund föreslår regeringen att lagen om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn skall träda i kraft . Eftersom det som ovan nämnts även efter utgången av kommer att utges förtidspension från såväl folkpensioneringen som från tilläggs- pensioneringen, måste pensionspoäng beräknas och registeras även efter nämnda tidpunkt. Mot denna bakgrund uppstår heller inga problem att även efter nämnda tidpunkt beräkna efterlevandepension på den avlidnes intjänade och i förekommande fall antagna pensionspoäng för tilläggs- pension, trots att den avlidne vid dödsfallet kan komma att uppbära hela eller en del av sin ålderspension i form av reformerad pension. Inte heller möter det något hinder att betala ut folkpension i form av efterlevandepension och pensionstillskott därtill. Våra förslag innebär vidare att reglerna om folkpension i form av efterlevandepension inte till någon del skall tillämpas efter ett ikraft- trädande av de av oss föreslagna anpassade reglerna. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna om efterlevandepension i 8 och 14 kap. AFL skall upphävas som lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn träder i kraft. Vi föreslår vidare att i princip samtliga de nuvarande övergångsbestämmelserna enligt vilka änkepen- sion beviljas och utges förs över till ett eget kapitel i lagen om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn och att de nuvarande över- gångsbestämmelserna till följd härav upphävs när lagen om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn träder i kraft. Därutöver lämnar regeringen förslag till följdändringar i lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring, som även de föreslås träda i kraft . De förslag som regeringen nu lägger fram kräver, förutom ändringar i den nämnda lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, följdänd- ringar även i andra för efterlevandepensioneringen centrala författningar. Sålunda krävs ändringar i lagen (1969:205) om pensionstillskott, lagen (1996:1030) om underhållsstöd, socialförsäkringslagen (1999:799) och inkomstskattelagen (1999:1229). Dessutom krävs vissa följdändringar i AFL, utöver förslaget om upphävande av 8 kap. och 14 kap. Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag till ändringar i de nämnda författningarna. 7 Underlag för beräkning av inkomstgrundande efterlevandeförmåner 7.1 Utgångspunkter för val av efterlevandepensionsunderlag Efterlevandeförmånerna i den allmänna pensioneringen har alltsedan så- dana förmåner tillkom varit en del av folkpensioneringen och så små- ningom även av tilläggspensioneringen. Sedan tillkomsten av den all- männa tilläggspensioneringen och införandet av lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) har förmånerna beräknats som pensionsför- måner på samma underlag som ålderspension och förtidspension. Genom övergången till det reformerade ålderspensionssystemet kommer denna konstruktion att försvinna. Den reformerade ålderspensioneringen är ett självständigt system, som består av en inkomstgrundad ålderspension byggd på en livsinkomstprincip och ett från detta fristående garantipen- sionssystem, som ger ett grundskydd för personer som inte har tjänat in någon inkomstgrundad pension eller som tjänat in endast en låg sådan pension. Det förhållandet att ålderspensioneringen är ett självständigt system innebär också att de ålderspensionsavgifter som har ersatt folk- och tilläggspensionsavgifterna enbart finansierar in- komstgrundade ålderspensioner. Förtidspension skall enligt de av antagna riktlinjerna för en reformerad förtidspension beräknas enligt andra prin- ciper än vad som gäller enligt de nuvarande reglerna. Avgörande för be- räkningen av förtidspension kommer inte längre att vara ett pensions- underlag utan i stället den försäkrades genomsnittliga inkomster före dödsfallet. Till grund för de antagna riktlinjerna ligger utred- ningsbetänkandena Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) samt Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser (SOU 1997:189). I betänkandena lämnas förslag till bestämmelser om hur ett reformerat förtidspensionssystem skall utformas. har emeller- tid, som antytts ovan, enbart antagit vissa riktlinjer för en framtida för- tidspension. Frågan om den närmare utformningen av reglerna bereds i en arbetsgrupp inom . Även om den närmare utformningen av förtidspensionssystemet sålunda alltjämt är föremål för beredning, finner regeringen anledning att i vissa delar, ut- över de antagna riktlinjerna, beakta de förslag som lämnats i de ovan nämnda betänkandena, när vi i det följande lämnar förslag till vilka prin- ciper som bör ligga till grund för beräkningen av inkomstgrundade efter- levandeförmåner. Det är mot bakgrund av nu redovisade förändringar inom ålders- och förtidspensioneringen som vi lämnar förslag till hur inkomstrelaterade efterlevandeförmåner skall beräknas, sedan de reformerade ålderspen- sionsreglerna har trätt i kraft. Med inkomstrelaterade efterlevandeför- måner avses , som tidigare framgått i avsnitt 6, inkomstgrun- dad efterlevandepension, dvs. omställningspension och barnpension samt inkomstrelaterad änkepension, dvs. Enligt nuvarande regler beräknas samtliga former av inkomstrelaterad efterlevandepension på grundval av samma underlag. Omställningspen- sion och barnpension bör, enligt regeringens uppfattning, även i fram- tiden beräknas på samma underlag. Detta gäller dock inte för efterlevan- depension (änkepension) som utges övergångsvis enligt äldre regler, dvs. tilläggspension i form av änkepension. Hur den inkomstrelaterade änke- pensionen, dvs. änkepensionen, skall beräknas återkommer vi till i avsnitt 11. Enligt nuvarande regler grundar sig beräkningen av efterlevandepen- sion vid dödsfall på en tänkt förtidspension och i annat fall på den avlidnes ålderspension. Båda dessa pensionsförmåner beräknas på den avlidnes tillgodoräknande pensionspoäng för tilläggspension. Eftersom den reformerade ålderspensionen inte baseras den försäkrade har arbetat, utan grundar sig på dennes livsinkomst från första intjänade kronan samt att inte heller förtidspen- sionen kommer att beräknas såsom en tilläggspension, måste även bestämmelserna om vilket underlag efterlevandepension skall be- räknas på ändras. 7.2 Val av efterlevandepensionsunderlag Regeringens förslag: Inkomstgrundad efterlevandepension till såväl barn som vuxna skall beräknas på samma inkomstunderlag. Beräk- ningen skall i princip ske på grundval av den ålderspensionsrätt som registrerats för den avlidne fram till dödsfallet samt, under vissa förut- sättningar, på grundval av en tänkt framtida pensionsrätt. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag. läns allmänna försäkringskassa anser att frågan om efter- levandeförmåner och förtidspension skall beräknas på samma underlag bör utredas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Det främsta syftet med efterlevande- pension är att denna skall utgöra ersättning för ett inkomstbortfall som kan uppstå då en make eller en förälder dör. Det är alltså frågan om att finna ett lämpligt mått för att beräkna den inkomst som den avlidne skulle ha haft, om dödsfallet inte hade inträffat och därmed den standard som familjen i sådant fall skulle ha levt på. Enligt nuvarande regler grun- dar sig beräkningen av efterlevandepension på en tänkt förtidspension, vilken har ansetts spegla den inkomst som den avlidne skulle ha haft om dödsfallet inte hade inträffat. För att beräkna efterlevandeförmånen kan som utgångspunkt användas den inkomst som den avlidne haft närmast före dödsfallet eller den avlid- nes inkomster under hela livet, dvs. Att beräkna de inkomstgrundade efterlevandeförmånerna på samma underlag som förtidspension beräknas på skulle, såsom läns all- männa försäkringskassa påtalat, kunna leda till en förenkling av beräk- ningarna av olika pensionsförmåner. Förtidspension skall, enligt de av antagna riktlinjerna för en reformerad förtidspension, beräknas på en närmast före pensionsfallet historisk inkomst, dvs. enligt andra principer än vad som gäller enligt de nuvarande reglerna. I stället kom- mer den försäkrades genomsnittliga inkomst under en viss före dödsfallet att vara avgörande för beräkning av förtidspension. Den närmare utformningen av förtidspensionssystemet är alltjämt föremål för beredning och vad den slutliga lösningen för beräkning av förtidspension kommer att bli är ovisst. Enligt regeringens uppfattning finns det emellertid principiella skillna- der mellan förmånerna inom förtidspensioneringen och inom efterlevan- depensioneringen, som måste beaktas vid bedömningen av vilket under- lag som skall läggas till grund för beräkningen av efterlevandepension.