prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Fortsättningsutbildning har genomförts med en amfibiebataljonstab samt med del av ett underhållsförband och ett sjukvårdsförband. Kustartilleriets stridsskola har genomfört gemensam fackutbildning av officerare. Detta har bl.a. lett till att förmågan till rörligt kustförsvar, skydd av basområde samt förmåga till samverkan med stridsfartygsförband har ökat jämfört med föregående år. Vid KA 1 har ledningsträningsanläggningen slutbesiktigats. På materielsidan kan nämnas att bl.a. fyra stridsbåtar och en bevakningsbåt har levererats till förbanden. Huvuddelen av materielen till ett brigadstabskompani har levererats och amfibiebataljonernas mörkerkapacitet har förbättrats. Kompanienheter ur amfibieförbanden vid KA 1, KA 2 och KA 4 har deltagit i PFF- övningarna Cooperative och med gott resultat. Kustförsvarsförband ur främst KA 1 och KA 3 har deltagit i övningen Nordic Peace 98 på . Kustförsvarsförbanden har också lämnat stöd till det civila samhället i form av sjöräddningsuppdrag. Regeringen bedömer att krigsförbandens förmåga att klara ställda krav är god. Flygvapnets lednings- och underhållsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och betjäna flygförband. I programmet ingår bl.a. tre flygkommandostaber, två vädercentraler, sex stridslednings- och luftbevakningsbataljoner och 16 basbataljoner. I programmet ingår även försvarets telenät. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att Försvarsmakten har fortsatta svårigheter att producera planerad flygtid. Huvudorsakerna till detta problem är enligt myndigheten att många flygtekniker lämnar Försvarsmakten och att det är en brist på radarjaktledare. Systemet med flygburen spaningsradar (FSR 890) fortsätter att utvecklas och samtliga sex beställda flygplan har levererats. Likaså fortsätter leveranserna av de nya stridsledningscentralerna, StriC. och har två nya anläggningar levererats. Försvarets telenät utvecklas fortlöpande, bl.a. genom fortsatt materielanskaffning, varvid tillgängligheten ökar och underhållskostnaderna minskar. Anskaffningen av ledningssystem för flygstridskrafterna har fortsatt, liksom utbyggnaden av lednings- och kommunikationssystem för JAS 39 vid huvudbaser och flottiljflygplatser. Krigsförbandens förmåga att klara ställda krav har i stort sett vidmakthållits. Inom vissa funktioner, främst basbataljonerna, har krigsdugligheten dock sjunkit jämfört med föregående år. Nedgången beror främst på få övningstillfällen. Regeringen anser att det allvarligaste problemet inom programmet är avgångarna av tekniker till civil verksamhet. lämnade drygt 120 tekniker medan endast 22 färdigutbildades. För att försöka minska avgångarna har fr.o.m. marknadslönetillägg införts för tekniska officerare i flygtidsproduktion. Försvarsmakten har också tillsatt en utredning om teknikerkompetens. Regeringen avser att noga följa utvecklingen i denna fråga och har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vidtagna åtgärder och resultatet av dessa i såväl delårsrapporten för som i årsredovisningen. I delårsrapporten redovisar Försvarsmakten bl.a. att den nämnda utredningen om teknikerkompetens inom flygvapnet är slutförd. I denna lämnas exempel på fortsatta åtgärder såsom strukturförändringar för yrkesofficerare i teknisk tjänst och förbättrade rekryterings- och utbildningsmöjligheter. Utredningen bereds nu inom Försvarsmakten. När det gäller radarjaktledarutbildningen konstaterar regeringen att Försvarsmakten har vidgat rekryteringen till denna yrkeskategori. En ny simulator för utbildning av radarjaktledare har också tagits i bruk vid i . Mot bakgrund av att åtgärder för att rätta till bristerna redan har inletts anser regeringen att läget inom programmet kan godtas. JAS 39-förband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelseinhämtningen. I programmet ingår numera två divisioner JAS 39 . Resultatbedömning Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget för det krigsorganiserade 39-förbandet ligger under planerad nivå. Detta beror enligt Försvarsmakten på brist på flygtekniker och inskolade instruktörer. har ungefär 30 piloter flugits in på JAS 39-systemet. För att fullfölja ombeväpningen till JAS 39 erfordras, enligt myndigheten, åtgärder bl.a. för att fylla upp personalvakanserna. Regeringen utgår härvidlag från att Försvarsmakten vidtar de åtgärder som behövs för att ombeväpningen till JAS 39 skall kunna fullföljas enligt myndighetens planering. En övning med JAS 39 i luftförsvarsrollen har genomförts med bra resultat. Det finns dock ännu inte underlag för att krigsduglighetsvärdera de två JAS 39 Gripendivisionerna. Krigsförbandets materiella status har vidmakthållits på en hög nivå. JAS 39 delserie 2 har fortsatt att levereras, liksom den tvåsitsiga versionen JAS 39 B. Totalt har 66 flygplan JAS 39 och 3 flygplan JAS 39 B levererats till Försvarsmakten. Integration av robot 99 har inletts. Regeringen konstaterar att införandet av JAS 39 i Försvarsmakten fortsätter i stort sett enligt planerna. Pilotfrågorna skall bedömas i ett samlat Försvarsmaktssammanhang. Regeringen återkommer nedan till detta under program 11. Övriga stridsflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelseinhämtningen. I programmet ingår åtta JA 37 divisioner, varav en med sänkt beredskapskrav , och två AJS 37 divisioner. Flygning med J35-divisionen avslutades . Resultatbedömning Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget ligger betydligt under det planerade och att samtliga flottiljer ligger under tilldelad flygtid. Detta har inneburit att flygförbanden inte har nått uppsatta produktionsmål. Den främsta orsaken till underutnyttjandet är fortsatt otillräckliga produktionsförutsättningar. En viktig orsak till detta är att tekniker har lämnat Försvarsmakten. Även saneringen efter prov med ett nytt avisningsmedel för flygplan har tagit resurser från flygtidsproduktionen . Till detta kommer att bristen på piloter vid några divisioner börjar bli begränsande för förmågan att genomföra den planerade fredsverksamheten. Detta leder i sin tur till minskad effekt i krigsorganisationen. har ungefär 40 piloter gått över till civilflyget. Ytterligare ett antal piloter har aviserat att de tänker gå över till civil anställning. Det kan nämnas att det utbildas ungefär 20 nya piloter. Antalet övningar har av ekonomiska skäl blivit mycket få. Med utgångspunkt i beslutade beredskapssänkningar uppdrog regeringen åt Försvarsmakten regleringsbrev att minska flygtiden inom programmet med en månad per flygenhet. Den pågående ombeväpningen till JAS 39 ledde till att flygning med den kvarvarande AJS 37-divisionen vid F 7 i avbröts till förmån för flygning med JAS 39 . Vid i avslutades flygning med J 35 Draken . 35- systemet kommer att avvecklas helt under innevarande år. Systemutvecklingen och modifieringen av JA 37 har fortsatt, liksom integreringen av robot 99 på JA 37. För att vidmakthålla telekrigförmågan har modifieringen av flygplan SK 37 fortsatt och flygplanet tillförs telestörsystem. Regeringen konstaterar att teknikerbrist, en allt tydligare pilotbrist och brist på övningar i sig orsakar problem för stridsflygförbanden. Regeringen har behandlat teknikerfrågan under program 9. Flygvapnets lednings- och underhållsförband. Pilotfrågan måste enligt regeringens mening ses i såväl ett kortsiktigt som ett långsiktigt perspektiv. I det kortsiktiga perspektivet gäller att Försvarsmakten har regeringens uppdrag att delårsrapport och årsredovisning redovisa vidtagna åtgärder för att säkerställa myndighetens behov av piloter för stridsflygförbanden. I delårsrapporten anför Försvarsmakten att myndigheten har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra läget. Bland annat utnyttjas utbildningssystemet maximalt och en personalplanerare för piloter har tillsatts. Vidare pågår en översyn av pilotlönerna med hänsyn till de löner som erbjuds på den civila marknaden. Regeringen avser att noga följa utvecklingen i denna fråga. För att söka finna lösningar i även det litet mer långsiktiga perspektivet har Försvarsdepartementet initierat ett nordiskt samarbete på departmentsnivå för att belysa möjligheterna att hitta en samnordisk lösning på frågor om försvarets piloter. En viktig aspekt här är hur de civila flygbolagens behov av piloter kan tillgodoses. Regeringen konstaterar sammantaget att krigsförbandens förmåga att klara ställda krav har vidmakthållits jämfört med föregående år och att krigsdugligheten, trots de redovisade problemen, i vissa delar har kunnat förbättras. Läget inom programmet är enligt regeringens mening godtagbart. Transportflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift inom flygtransportverksamheten och signalspaningen. I programmet ingår bl.a. fyra centrala transportflygdivisioner (varav ett signalspanings- förband) och fyra regionala transportflyg- divisioner. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget har blivit lägre än beräknat. Detta beror enligt Försvarsmakten bl.a. på brist på teknisk personal. Regeringen har behandlat teknikerfrågan under program 9. Flygvapnets lednings- och underhållsförband. Försvarsmakten anmäler att ett fortsatt lågt flygtidsuttag kan försämra kvaliteten på besättningarna. Av ekonomiska skäl har antalet övningar blivit få, vilket har lett till att ställda mål inte har uppnåtts. Transportflygningar med Tp 84 har genomförts till , , och . Regeringen vill framhålla att Försvarsmakten genom att delta i dessa internationella insatser har vidmakthållit ett antal Tp 84-besättningars förmåga att operera utanför . Detta är värdefullt för förmåga till internationella militära insatser. Regeringen noterar vidare att krigsförbandens förmåga att klara ställda krav har vidmakthållits jämfört med föregående år. Ytterligare ett signalspaningsflygplan S 102B har anskaffats och omsättningen av signalspaningsförbandet har slutförts. System S 102 är därmed operativt och Tp 85 har avvecklats. Regeringen vill också peka på att transportflygförbanden har utvecklat sin interoperabilitet på motmedelsområdet. Sammantaget bedömer regeringen att läget inom programmet är godtagbart. Avslutningsvis vill regeringen informera om att Försvarsmakten hemställde hos regeringen att den planerade flyttningen till av signal- och radarspaningen på Malmen och de särskilda flygtransportresurserna på inte borde genomföras. Myndigheten motiverade sin framställning med att investeringarna skulle kosta betydligt mer än vad som ursprungligen var kalkylerat. Mot denna bakgrund gav regeringen inte myndigheten något uppdrag att fullfölja flyttningen regleringsbrev. Frågan om de särskilda flygtransportresursernas lokalisering prövas i beredningen av höstens särproposition om totalförsvaret. För krigsorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Programmet innehåller verksamheter som inte kan fördelas på övriga program. I programmet ingår vissa för Försvarsmaktens krigsorganisation gemensamma funktioner, t.ex. Försvarets sjukvårdscentrum, Försvarsmaktens underhålls-centrum och Försvarets krigsspelscentrum. I programmet ingår också olika gemensamma projekt, t.ex. 2000- anpassning av IT-system och Försvarsmaktens officersutbildning. Programmet omfattar även de frivilliga försvarsorganisationernas utbildning samt uppdrag till stödjande myndigheter. Under programmet redovisas också Försvarsmaktens miljöarbete och myndighetens stöd till samhället. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att utbildningen har inneburit att personalens kompetens inom markstridskrafterna har bibehållits på en godtagbar nivå. När det gäller de krigsförbanden har utbildningen inneburit att uppfyllnaden av personal har kunnat ske till antalet, men inte avseende kompetens. Nedskärningarna i specialistutbildningen inom flygstridskrafterna har fått till följd att rätt utbildad personal i alltför stor utsträckning saknas. Detta leder till en otillfredsställande situation för personalen och bidrar ytterst till att öka avgångsbenägenheten, speciellt bland yngre officerare. Regeringen bedömer sammantaget att stödet till krigsförbanden varit godtagbart. Försvarsmakten har redovisat sin bedömning av läget vad gäller 2000- säkringsarbetet avseende system som har väsentlig betydelse för egen och annans verksamhet. Enligt redovisningen räknar Försvarsmakten med att, trots eventuella störningar i egen verksamhet eller störningar i omgivningen, kunna uppfylla alla sina skyldigheter mot andra myndigheter, lämna stöd till samhället enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) samt ha erforderlig militär förmåga såväl före som . Försvarsmaktens miljöarbete Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens aktiva miljöarbete har fortsatt. Miljöutbildningen har således fortsatt och ytterligare ett antal regionala och lokala förband fått tillgång till miljöutbildad personal. Arbetet med att begränsa utsläppen av fossila bränslen har fortsatt och utsläppen av koldioxid från drivmedel har minskat betydligt. Utvecklingen av blyfri ammunition fortsätter och har prov med blyfri ammunition genomförts vid två infanteribrigader. kunde regeringen fastställa riktlinjer för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel. lämnade regeringen uppdrag till Försvarsmakten med utgångspunkt miljöproposition. Försvarsmakten fick ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Myndigheten skall också utarbeta underlag för sektorsmål. Försvarsmakten har definierat sektorn till att omfatta den egna myndigheten, , , , , och Flygtekniska försöksanstalten. Preliminära redovisningar har gjorts till om Försvarsmaktens syn på sektorsansvaret och med förslag till sektorsmål avseende utsläpp i luft och vatten. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Även internationellt har Försvarsmakten fortsatt ett aktivt arbete. Tillsammans med den amerikanska försvarsmakten har myndigheten, inom ramen för de två ländernas samarbetsavtal på försvarsmiljöområdet, utarbetat en i materielanskaffningsprocessen. Samarbetet med de nordiska staternas försvars- makter avser bl.a. miljöledningssystem. På regeringens uppdrag driver Försvarsmakten projekt inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden i , och tillsammans med . Avslutningsvis vill regeringen peka på att Försvarsmakten har bistått i det fortsatta försvarsmiljöarbetet inom EAPR. Stöd till samhället har enligt regeringens mening omfattande resurser som kan utnyttjas för att stödja samhället i fred. har stöd till samhället lämnats bl.a. enligt avtal med ansvariga räddningstjänstorgan. Detta gäller framförallt räddningshelikopterberedskap. Försvarsmakten har också lämnat stöd efter anmodan från räddningsledare, bl.a. vid eftersökning av försvunna personer, bekämpning av skogsbränder och i samband med omfattande snöoväder. Sammantaget har Försvarsmakten genomfört över 300 insatser med flygplan, helikoptrar, fartyg och trupp som stöd till samhället. Genom främst planering, samordning och samverkan, utbildning och övningar har Försvarsmakten utvecklat förmågan att stödja samhället vid räddningstjänst och svåra påfrestningar. Regeringen noterar också att personalens och organisationens medvetenhet om denna Försvars-maktens uppgift har ökat . Regeringen bedömer att Försvarsmaktens stöd vid olika slag av räddningstjänst fungerar bra och att Försvarsmaktens förmåga att kunna stödja samhället i fred är god. För grundorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Verksamheter inom programmet, som inte direkt sammanhänger med utvecklingen av krigsorganisationen, skall stödja grundorganisationen så att verksamhetsmålen kan nås. Programmet innehåller utbildningshjälpmedel, t.ex simulatorer och ledningsträningsanläggningar samt forskning och teknikutveckling. Dessutom innehåller programmet uppdrag till stödjande myndigheter, vidareutveckling av ekonomi- och personaladministrativa system samt forskningsverksamhet. Resultatbedömning Regeringen bedömer att stödet till grundorganisationen har varit godtagbart. har insatser gjorts för att uppnå en tydligare överensstämmelse mellan forskning och teknikutveckling och Försvarsmaktens framtida behov. Den direkta effekten av insatserna för Försvarsmaktens krigsorganisation uppstår först på och är därmed svår att mäta. Regeringen avser vidta åtgärder för att förbättra möjligheten att följa upp resultaten av försvarsforskningen. Internationell verksamhet Programmets innehåll Programmet omfattar verksamhet för att Försvarsmakten skall kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser som medverkar i och kommer att medverka i. Insatserna utomlands finansieras vad gäller trupp via anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser. För militärobservatörer, civilpoliser och andra enskilda, sker finansiering via utgiftsområde 5 och internationell samverkan samt via utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Programmet omfattar även svensk medverkan i Partnerskap för fred (PFF) med förband och enskilda personer i kurser, seminarier och övningar i enlighet med individuella partnerskapsprogram. Programmet innefattar också svensk medverkan i Multinational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade (Shirbrig) samt verksamhet inom ramen för observatörsskap i Västeuropeiska unionen (VEU). Inom programmet kan också stöd lämnas till de baltiska länderna. Vidare omfattar programmet verksamhet i syfte att utveckla såväl det multilaterala (Nordcaps, Nordisk fredsfrämjande brigad m.m.) som det bilaterala nordiska totalförsvarsrelaterade samarbetet samt det säkerhetsfrämjande samarbetet med , , och . Programmet omfattar även multilateralt och bilateralt samarbete med och OSS. Resultatbedömning Inom Försvarsmakten har arbetet med att förbättra förutsättningarna för att kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser och i det internationella samarbetet fortsatt. Försvarsmakten bedömer att snabbinsatsstyrkan Swerap behöver utvidgas med fler manöverkompanier för att uppnå önskvärd uthållighet och effekt. Regeringen har i regleringsbrev för gett uttryck för en liknande uppfattning och bedömer att Swerap inför en insats kan komma att behöva kompletteras med lämpliga enheter. Utveckling av minröjningsförmågan samt civil-militär samverkan i internationella fredsfrämjande och humanitära intsatser har fortsatt. PFF-verksamheten har genomförts enligt plan och har arrangerat en övning i PFF:s anda på svenskt territorium (Nordic Peace 98). Genom Partnership for har aktivt bidragit till att fördjupa samarbetet inom PFF. Försvarsmakten har helt eller delvis uppfyllt de samverkansmål som antagit inom ramen för PFF. Implementeringen av dessa och de initiala partnerskapsmål som antagits fortsätter. Försvarsmakten har genomfört officersutbildning av officerare från , och samt observatörskurser och PFF-kurser med deltagare från ett flertal länder. Humanitära organisationer har getts särskild utbildning. Försvarsmakten medverkar i arbetet med att starta och driva den baltiska försvarshögskolan Baltdefcol (). Stödet till den baltiska fredsbevarande bataljonen Baltbat samt den baltiska styrkan Baltron har fortsatt. I syfte att förbättra möjligheterna att genomföra och delta i internationellt samarbete med kort varsel, samt att förbättra möjligheterna att med kort varsel ta egna initiativ inom det internationella samarbetet på försvarsområdet, har för av anslaget A1 Försvarsmakten stått till regeringens disposition. Anslagsmedlen har bl.a. använts till att genomföra verksamhet inom ramen för PFF, t.ex. ett möte på statssekreterarnivå i rörande PFF- samarbetet i och ett möte i rörande implementeringen av miljöriktlinjer inom försvarsområet. Anslagsmedlen har också utnyttjats till att finansiera stöd till , och inom försvarsområdet. 3.3.2 Verksamheten i grundorganisationen av grundorganisationen har fortsatt i enlighet med försvarsbeslut. Försvarsmakten bedömer i årsredovisningen för att sluttidpunkterna för avveckling kommer att kunna hållas. I flera fall kommer avvecklingen att kunna slutföras före angiven tidpunkt. Försvarsmakten anmäler några osäkerheter som rör behovet av miljöåtgärder och den ändrade inriktningen för förrådsställning av krigsmateriel. Detta kan komma att påverka sluttidpunkterna för viss avveckling av förnödenheter samt mark, anläggningar och lokaler. Sammantaget kan regeringen i denna del konstatera att merparten av mark, anläggningar och lokaler har avvecklats eller kommer att ha avvecklats före utgången av innevarande år. har rationalitet, officerarnas kompetensutveckling och kvaliteten i utbildningen prioriterats högre än upprätthållandet av krigsförbandens omedelbara förmåga. Värnpliktsutbildningen har genomförts med gott resultat. Försvarsmakten har dock inte lyckats att sänka andelen avgångar hos värnpliktig personal under grundutbildningen. I stället har denna ökat något, från . Tillsammans med arbetar Försvarsmakten med att försöka minska avgångarna. Tillförsel av ny materiel och utrustning har enligt Försvarsmakten gett positiva effekter och höjt motivationen bland såväl värnpliktiga som befäl. Regeringen kan konstatera att fler officerare än förväntat har lämnat Försvarsmakten. Bland avvecklingsåtgärderna har främst särskild pension med beredskapsavtal överskridit det planerade antalet, men även uppsägningar på grund av arbetsbrist och flygförarnas möjlighet till flexibel pensionsålder har gett höga avgångstal. Att avgångarna blivit förhållandevis många beror enligt Försvarsmakten bl.a. på osäkerheterna i samband med förbandsnedläggningar och omorganisationer. Regeringen noterar att kostnaderna för avvecklingen i vissa fall överstiger budgeterade värden. Detta beror enligt Försvarsmakten på att kostnaderna för att avveckla personal, framförallt genom särskild pension med beredskapsavtal, har blivit större än beräknat. Personalavvecklingen har inte påverkat åldersstrukturen i någon nämnvärd utsträckning. Dock har antalet anställda i åldern minskat avsevärt. Sammantaget bedömer regeringen att personalmålet 1996 kommer att nås med god marginal. har tendensen bestått. I delårsrapporten redovisar Försvarsmakten att antalet officerare som har lämnat Försvarsmakten genom särskild pension med beredskapsavtal är fortsatt högt. Myndigheten bedömer att målet för sannolikt kommer att överskridas. Även för de kommande två åren kommer ett relativt stort antal avgångar att ske. När det gäller officerare som lämnar Försvarsmakten spontant eller genom pensioner eller uppsägningar på grund av arbetsbrist är antalet ungefär som det planerade. Avseende civil personal beräknar Försvarsmakten att målsättningen nås. Försvarsmaktens aktiva arbete med att öka andelen kvinnliga totalförsvarspliktiga som genomför värnplikt och kvinnliga officerare fortsätter, bl.a. driver Försvarsmaktens Rekryteringscentrum ett projekt där unga kvinnor får pröva på livet som värnpliktig. skall 600 genomföra kursen. Omkring 2 500 kvinnor har anmält intresse. Två undersökningar i syfte att utreda orsaker till avgångar bland kvinnliga värnpliktiga och kvinnliga officerare samt förekomsten av sexuella trakasserier genomförs i Försvarsmakten. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att verksamheten i grundorganisationen har bedrivits på ett godtagbart sätt. 3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen försvarsbeslut fastställdes målen för och utformningen av det militära försvarets krigsorganisation. Det har därefter ankommit på regeringen att närmare besluta om Försvars- maktens beredskap. har i bet. 1998/99:FöU1, rskr. 1998/99: 74 förutsatt att regeringen utvecklar resultatredovisningen när det gäller förändringar i krigsdugligheten relaterad till Försvarsmaktens huvuduppgifter och regeringens redovisning av Försvarsmaktens beredskap. Bedömningen av Försvarsmaktens möjligheter att lösa de huvuduppgifter som beslutade försvarsbeslut är beroende av rådande omvärldsläge.