prop · GN0391D1 · 2000-01-01 00:00:00 — En bestämmelse om att barnet skall vara garanterat ett visst minsta belopp kan emellertid inte på motsvarande sätt ta sikte på enbart efterlevandestödet eftersom detta till sin storlek på- verkas av barnpensionen och inte på samma sätt som folkpensionen utgör någon baspension. Regeln i andra stycket innebär därför att barnpension aldrig skall utges med ett belopp som tillsammans med efterlevandestödet understiger en fjärdedel av det genom efterlevandestödet garanterade beloppet, dvs. för år räknat en fjärdedel av av prisbasbeloppet. Det belopp som på detta sätt garanteras utgör vid ett prisbasbelopp för om , . Om någon rätt till efterlevandestöd till barn inte föreligger och barnpensionen ändå före samordning enligt förevarande paragraf uppgår till ett belopp som understiger det här angivna beloppet, skall emellertid inte ett högre belopp utges p.g.a. samordningen. Detta framgår av att det i andra stycket anges att den angivna nivån inte får underskridas på grund av bestämmelserna i denna paragraf. 12 § Denna paragraf reglerar samordningen mellan omställningspension och yrkesskadelivränta i form av efterlevandelivränta enligt 10 §. Samordningen skall ske på motsvarande sätt som gäller för samord- ningen med barnpension och efterlevandestöd till barn enligt 11 §. Sum- man av omställningspension och garantipension till sådan pension skall minskas med tre fjärdedelar av varje livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet och som den pensionsberättigade är berättigad till såsom efterlevande. Minskningen skall därvid, till skillnad från , i första hand göras på garantipensionen och först därefter på den inkomstgrundade pensionen. Även för omställningspensionen gäller att avdrag på sådan pension endast får göras om den avlidne vid tid- punkten för skadan kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng . Någon garantiregel som innebär att den efterlevande alltid skall vara berättigad till en viss minsta efterlevandepension efter samordningen finns inte och har inte heller föreslagits i denna lag. 13 § I denna paragraf regleras hur minskningen av änkepension och garanti- pension till sådan pension skall ske då denna enligt 10 § skall samordnas med yrkesskadelivränta i form av efterlevandelivränta. Summan av änkepensionen (inklusive 90-procentstillägget) och garan- tipension till änkepensionen skall minskas med tre fjärdedelar av varje livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet och som den pen- sionsberättigade har rätt till såsom efterlevande. Minsk- ningen skall i första hand göras på garantipensionen till änkepension och därefter på sådan del av änkepensionen som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2 (90-procentstillägget) och sist på änkepensionen i övrigt. På samma sätt som enligt nuvarande regler skall den efterlevande ga- ranteras en viss minsta änkepension vid samordningen. Denna är , på samma sätt som när det gäller barnpension, utformad som en viss andel av folkpensionen. Folkpensionen skall enligt hittillsvarande regler i AFL vid samordningen minskas endast så mycket att minst hälften återstår av det belopp som annars skulle ha betalats ut. Garantiregeln kan av samma skäl som redovisats beträffande garantiregeln inom barnpensioneringen inte knytas till den beräknade garantipensionen som sådan. Vid samordningen får änkan i stället behålla ett visst minsta belopp av den lägsta garanterade nivån inom änkepensioneringen. Detta gäller oberoende av om pensionen består av garantipension eller inkomstrelaterad änkepension. En översättning av den nuvarande garantiregeln leder till att änkan efter samordning enligt föreliggande paragraf alltid skall få behålla ett belopp som motsvarar av prisbasbeloppet , dvs. med ett prisbasbelopp för om , ca . Om summan av änkepension och garantipension, före samordning sammanlagt uppgår till ett belopp som understiger detta belopp skall emellertid inte ett högre belopp utges p.g.a. samordningen. Detta framgår av att det i andra stycket anges att den angivna nivån inte får underskridas på grund av bestämmelserna i denna paragraf. 14 § Bestämmelsen i första stycket motsvarar i huvudsak nuvarande bestäm- melse i 10 kap. 2 § första stycket AFL. Den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt m.m. får sin folkpension i form av bl.a. efterlevandepension minskad på visst sätt. Motsvarande regel har när det gäller rätt till garan- tipension till ålderspension införts i lagen om garantipension (4 kap 5 §). Som framgått av avsnitt 12.4 bör en regel om minskning av garantipen- sion införas även när det gäller garantipension till omställningspension och änkepension. Till skillnad från vad som gäller enligt nuvarande reg- ler skall, på samma sätt som är fallet enligt lagen om garantipension, re- duktion av förmånen ske först efter 30 dagars sammanhängande anstalts- vistelse. Detta skall gälla även om den pensionsberättigade då inte varit intagen under en hel kalendermånad. Reduktionen skall ske även för tid då den pensionsberättigade har permission eller olovligen har avvikit från anstalten. På samma sätt som gäller skall ett visst belopp förbehållas den intagne. Detta belopp skall vara detsamma som skall gälla inom ålderspensioneringen, dvs. för månad räknat av prisbasbeloppet. Detta förbehållsbelopp inkluderar även eventuell inkomstgrundad efterlevandepension. Bestämmelserna i andra och tredje styckena motsvarar i princip nu- varande regler i 10 kap. 2 § tredje och fjärde styckena AFL 8 kap. Övriga bestämmelser Beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 1 § Beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn fattas av allmän försäkringskassa. Närmare bestämmelser om vilken försäkrings- kassa som skall fatta beslut finns i 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) till vilka bestämmelser denna paragraf hänvisar. I 5 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringslagen (SofL) finns bestämmelser om vilken försäkringkassa som är behörig att fatta beslut när det gäller personer som bor i eller som arbetar här i landet utan att vara bosatta här. Bestämmelserna i 5 kap. 6 § SofL gäller i EG-fall efterlevan- de till personer som avses i 5 §. 2 § Enligt 13 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension gäller att bl.a. beslut om inkomstpension får fattas genom automatiserad behandling. Detta skall gälla även för beslut om efterlevandepension, vilket framgår genom en hänvisning i denna paragraf till nämnda be- stämmelse i lagen om inkomstgrundad ålderspension. Beslut genom au- tomatiserad behandling fattas av för försäkrings- kassans räkning. Detta innebär att det är som är beslutsinstans i dessa frågor men att be- slutar i stället för i de fall då beslutet tillkommer med stöd av ADB. Det är som beslutande organ som avgör om ett beslut av en eller annan anledning inte bör fattas genom ADB, t.ex. på grund av att beslutet bör innehålla en utförligare motivering. Även beslut som tillkommer genom automatiserad behandling får emellertid motiveras. Eftersom det är som är beslutsinstans skall ändringar och omprövningar av beslutet göras av . Beslut som har fattats av för räkning skall ändras eller omprövas av den försäkringskassa som vid tillfället för ändringen eller omprövningen är behörig att fatta beslut enligt bestämmelserna i 1 §. Detta framgår genom hänvisningen i 13 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension till 4 § samma lag som i sin tur hänvisar till 5 kap. socialförsäkringslagen. Ändring, omprövning och överklagande av beslut 3 § I denna paragraf regleras när ett beslut om efterlevandepension skall änd- ras. Av första stycket följer att ett sådant beslut skall ändras när detta för- anleds av att den pensionsbehållning eller den pensionspoäng enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension som legat till grund för beräkningen ändras. Detta kan i sin tur bero på ändringar i den avlidnes taxering eller andra sådana ändringar som påverkat beräkningen av pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp eller pensionsrätt för inkomstpension. Ett annat skäl är den eftersläpning som när det gäller fastställande av pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp kan leda till att pensionsbehållningen efter det att beslut om efterlevandepension har fattats visar sig vara högre än vad den var för beslutet. En annan situation som kan leda till en ändring av pensionsbehållningen är att den avlidne inte har betalat in ålderspensionsavgift eller allmän pensionsavgift i föreskriven ordning, vilket i sin tur påverkar beräkningen av pensionsrätt och därigenom också pensionsbehållningen. Förutom de nu reglerade situationerna finns i 26 § förvaltningslagen (1986:223) möjlighet att ändra ett beslut enligt bestämmelserna om själv- rättelse. Härutöver kan ett beslut om efterlevandepension ändras efter omprövning och överklagande enligt 5 §. Vilka situationer som därvid avses kommenteras i anslutning till den paragrafen. Av andra stycket framgår att ett beslut om garantipension eller särskilt efterlevandestöd till barn skall ändras om det föranleds av att storleken på dessa förmåner påverkas av en ändring som gjorts beträffande inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension. En sådan ändring kan innebära att det beslutade garantipensionsbeloppet eller efterlevandestödet blir antingen högre eller lägre än den varit enligt det ursprungliga beslutet. Ändringen kan också innebära att den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änkepensionen är så hög att det inte längre föreligger rätt till garantipension eller efterlevandestöd. 4 § I 13 kap. 9 23 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension regleras vad som skall gälla för omprövning och överklagande av beslut som avser bl.a. inkomstpension. I denna paragraf anges vilka av dessa bestämmelser som i tillämpliga delar skall gälla även beträffande om- prövning och överklagande av ett beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Hänvisningen till 13 kap. 9 § första stycket innebär att ett beslut om efterlevandepension skall omprövas om den som beslutet avser begär det eller om det finns andra skäl. Ett sådant skäl är att den efterlevande läm- nat oriktiga uppgifter om t.ex. den avlidnes bosättningstid, som kan ha påverkat beräkningen av garantipension. Frågan om när omprövning av ett beslut om efterlevandepension får ske och vem som får begära sådan omprövning regleras genom hänvis- ning till bestämmelserna i 13 kap. 11 13, 15 och 16 §§ i tillämpliga delar. På motsvarande sätt regleras frågan om överklagande av ett beslut om efterlevandepension av en hänvisning till bestämmelserna i 13 kap. 17 och 18 §§, 19 § andra och tredje styckena, 20 21 §§, 22 § andra och tredje styckena samt 23 §. Bestämmelsen i 13 kap. 13 § tredje stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension reglerar i vilka situationer ett beslut får omprövas utan hänsyn till de tidsfrister som annars gäller för omprövning (jfr 13 kap. 13 § första stycket nämnda lag). En sådan situation är att den som be- slutet avser, dvs. såvitt gäller beslut om efterlevandepension den efter- levande, har lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att fullgöra en upp- gifts- eller anmälningsskyldighet. Detsamma skall gälla om det är den avlidne som har lämnat oriktiga uppgifter på sätt som sagts. Detta an- ges i paragrafens andra stycke. Åtgärder på grund av felaktig utbetalning av efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, m.m. 5 § Av denna paragraf framgår i vilka situationer en efterlevande kan åläggas återbetalningsskyldighet för efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn som utbetalats felaktigt. Våra överväganden i dessa frågor har vi redovisat i avsnitt 13.5. Frågan om när ett beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd skall ändras behandlas i 3 §. Av 4 § framgår vidare att beslut om efter- levandepension och efterlevandestöd kan omprövas i vissa situationer, vilket i sin tur kan leda till att beslutet om efterlevandepension eller efterlevandestöd visar sig ha varit felaktigt och att förmån skulle ha utgått med ett lägre belopp. Det är emellertid inte alla ändringar och omprövningar av sådana beslut som leder till återbetalningsskyldighet för den efterlevande. Detta skall i första hand ske när den efterlevande lämnat oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat att pensionen har lämnats med för högt belopp. Återbetalningsskyldighet skall emellertid också åläggas om den efterlevande uppburit efterlevandepension eller efterlevandestöd med för högt belopp och insett eller skäligen borde ha insett det. Den efterlevande bör emellertid inte kunna undgå återbetalnings- skyldighet i de situationer där den avlidne själv skulle ha ålagts återbetal- ningsskyldighet om det hade gällt utbetalning av ålderspension. Om det är den avlidne som har lämnat felaktiga uppgifter, t.ex. i sin deklaration, som i sin tur lett till ett felaktigt beslut om efterlevandepension eller efterlevandestöd skall detta således kunna leda till återbetalningsskyldig- het för den efterlevande. Likaså skall det förhållandet att den avlidne underlåtit att fullgöra sin avgiftsskyldighet, vilket inneburit att pensions- rätten eller pensionspoäng enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension har minskat, kunna leda till återbetalningsskyldighet för den efterlevande. Av tredje stycket framgår att den efterlevande inte är skyldig att betala tillbaka för mycket uppburen efterlevandepension eller efterlevandestöd i andra situationer än de som anges i denna paragraf. Vidare kan försäk- ringskassan efterge kravet på återbetalningsskyldighet helt eller delvis om det finns särskilda skäl för det. Denna regel bör tillämpas enligt samma principer som motsvarande regel i 14 kap. 1 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 6 § I första stycket i denna paragraf regleras möjligheten att i vissa fall göra avdrag på retroaktivt utbetald garantipension eller efterlevandestöd till barn i fall då den efterlevande ålagts återbetalningsskyldighet för för mycket uppburen inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension. Förutsättningarna för att sådan återbetalningsskyldighet skall uppstå regleras i 5 §. Grunden för återbetalningsskyldighet kan vara att antingen den efterlevande själv eller den avlidne lämnat felaktiga uppgifter som orsakat att pension utbetalats med för högt belopp. Ett annat skäl kan vara att den pensionsrätt eller pensionspoäng som ligger till grund för beräkningen av efterlevandepension i efterhand ändras på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning. Om den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änkepensionen blir lägre till följd av det ändringsbeslut som i sin tur föranlett beslutet om återbetalning kan detta innebära att garantipension kan komma att utges med ett högre belopp även för förfluten tid. I stället för att den efterlevande åläggs att betala in det återkrävda pensionsbeloppet skall i sådant fall, enligt vad som föreskrivs i denna paragraf, i första hand avdrag göras från det garantipensionsbelopp som skall utges retroaktivt. Enligt paragrafens andra stycke skall motsvarande bestämmelse gälla om försäkringskassa har beslutat om återbetalning av garantipension eller efterlevandestöd till barn. Avdrag skall då göras på inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension som utges som den för högt utbetalda förmånen avser. 7 § Denna paragraf motsvarar i princip 14 kap. 7 § lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension och 20 kap. 4 § fjärde och femte styckena AFL. Har fattat beslut om återkrav får det belopp som skall återbetalas dras av från framtida utbetalningar enligt denna lag. Av- drag får göras såväl för en ersättning som skall återbetalas enligt denna lag som en ersättning som skall betalas ut på grund av en annan författ- ning, om har beslutat om återkrav av den ersättningen. I förarbetena till AFL (prop. 1962:90 s. 384) underströks att möjligheter- na till kvittning måste begagnas med urskillning och att skälig hänsyn i varje enskilt fall måste tas till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning. 8 § Denna paragraf motsvarar i princip 14 kap. 8 § lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension och 17 kap. 1 § första stycket AFL. Uppgiftsskyldighet m.m. 9 § Denna paragraf motsvarar i princip 20 kap. 8 § första och andra styckena AFL. 10 § I 15 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension finns olika administrativa bestämmelser avseende inkomstgrundad ålderspension. Bestämmelserna gäller efter hänvisning i lagen (1998:702) om garanti- pension i tillämpliga även för garantipension. I denna paragraf, där de inledande orden har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag, anges att vissa uppräknade bestämmelser i 15 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension också skall tillämpas på efter- levandepension och efterlevandestöd till barn. Således skall reglerna om skyldigheter i 1 § och bestämmelserna om under- rättelse till enskild i 3 § första stycket första meningen och andra stycket gälla även beträffande ärenden om efterlevandepension och efterlevande- stöd. Likaså skall bestämmelserna om uppgiftsskyldighet för enskilda och för statliga och kommunala myndigheter m.fl. i 11 och 13 §§ och regler om undantag från sekretess i 15 § gälla i tillämpliga delar för beslut om efterlevandepension. När det gäller bestämmelsen i 15 kap. 16 § lagen om inkomstgrundad ålderspension om utmätning av ålderspension redovisas i avsnitt 13.6 gjorda överväganden i fråga om behovet av en sådan bestämmelse be- träffande efterlevandepension. Det synes tveksamt om en fordran på efterlevandepension kan uppstå före det att pensionen är tillgänglig för utbetalning och om en bestämmelse motsvarande 16 § första stycket så- ledes är erforderlig. I syfte att inte skapa utrymme för missförstånd vid en jämförelse mellan bestämmelserna i de olika lagarna har det befunnits lämpligt att, på samma sätt som gäller enligt nuvarande regler, föreslå en uttrycklig bestämmelse om undantag från utmätning för innestående fordran på efterlevandepension. En sådan fordran får inte heller pantsättas eller överlåtas innan pensionen är tillgänglig för lyftning. Ett sådant undantag hindrar dock inte att utmätning av efterlevandepension kan ske enligt reglerna i 7 kap. utsökningsbalken. Detta framgår genom hänvisningen till 15 kap. 16 § andra stycket. I 15 kap. 17 § regleras frågan om preskription av enskilds fordran på pension. I paragrafens andra stycke finns en bestämmelse som innebär att preskriptionslagen (1981:130) inte är tillämplig på enskilds fordran på pension. Det torde vara tveksamt om preskriptionslagen över huvud taget är tillämplig på en rätt till efterlevandepension eller särskilt efterlevande- stöd. Av samma skäl som redovisats beträffande utmätning bör en be- stämmelse motsvarande 17 § andra stycket gälla även beträffande efter- levandepension och särskilt efterlevandestöd. Enskilds fordran på pen- sionsbelopp som har förfallit till betalning skall på samma sätt som (20 kap. 5 § AFL) vara preskriberad om beloppet inte har lyfts före ut- gången av efter det då det blev tillgängligt för lyftning. 15.2 Förslaget till lag om införande av lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn De övergångsbestämmelser som erfordras för införandet av lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL) är så omfattande att det bedöms som lämpligt att sammanföra dem i en särskild införandelag. I enlighet med förslag av Lagrådet har förevarande lag delats upp i olika avsnitt med särskilda underrubriker. Rubrikerna har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Lagrådet har påpekat att bestämmelserna i 1 § i lagrådsremissen är överflödiga. Den paragrafen har därför utmönstrats och den tidigare 2 § har i stället fått beteckningen 1 §. Allmänna bestämmelser 1 § I denna paragraf anges tidpunkten för ikraftträdandet av lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL) och denna lag. Överväganden kring ikraftträdandetidpunkten har redovisats i avsnitt 6.4. Vidare anges att bestämmelserna i skall gälla även för efterle- vandepension och efterlevandestöd som har beviljats eller som kommer att beviljas på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet. Detta gäller emellertid endast i den mån inte annat anges i de följande över- gångsbestämmelserna (2 20). I 4 7 §§ ges särskilda bestämmelser av- seende rätten till och beräkningen av barnpension och omställningspen- sion som har beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträ- dandet. I 8 § ges sådana bestämmelser för särskild efterlevandepension för personer som vid ikraftträdandet uppbär sådan pension. I 9 18 ges på motsvarande sätt bestämmelser för beståndet änkepensioner. I 19 och 20 §§ ges bestämmelser om hur samordningsreglerna i 7 kap. 11 13 §§ EPL skall tillämpas för efterlevandepension och särskilt efterlevandestöd till barn som beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraft- trädandet. En efterlevande som vid ikraftträdandet uppbär efterlevandepension på grund av ett dödsfall som inträffat skall beviljas sådan pension med stöd av de föreslagna övergångsbe- stämmelserna i denna lag. Pensionen skall då beräknas per på grundval av det för gällande prisbasbeloppet. För tid därefter skall den årliga inkomstgrundade efterlevandepensionen och änkepension följsamhetsindexeras enligt vad som föreskrivs i 1 kap. 10 § EPL. Detta innebär alltså att årlig inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension kommer att utvecklas på samma sätt oberoende av om förmånerna har beviljats på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet eller om de har nybeviljats på grund av dödsfall därefter. Garantipension till omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension enligt 7, 8, 15 och 16 §§ skall på samma sätt vid ikraftträdandet beräknas på grundval av prisbasbeloppet men skall även för tid därefter, på samma sätt som garantipension enligt 4 och 6 kap. EPL, räknas om i förhållande till förändringen i prisindex. 2 § Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall enligt 7 kap. 1 § EPL betalas ut efter ansökan. En sådan ansökan skall vara skriftlig. Efterlevande som vid utgången av uppbär efterlevandepension eller underhållsstöd på grund av ett dödsfall som inträffat före denna tid- punkt skall vid ikraftträdandet av EPL beviljas pension och efterlevande- stöd med stöd av bestämmelserna i denna lag. Detta innebär i princip att en efterlevande som enligt nuvarande regler har rätt till efterlevandepen- sion kommer att ha det även efter ikraftträdandet. Pensionen skall emellertid räknas om i enlighet med de nya bestäm- melserna. En sådan omräkning av utgående efterlevandepensioner skall göras utan att den efterlevande ansöker om det. Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall alltså betalas ut utan ansökan om den efterlevande vid utgången av uppbär efterlevandepension enligt AFL eller underhållsstöd enligt lagen om underhållsstöd (p.g.a att ena förälderna är avliden) under förutsättning att rätt till pension eller efter- levandestöd föreligger även enligt EPL eller övergångsbestämmelserna i denna lag. 3 § Bestämmelsen innebär att tid före som har tillgodo- räknats en avliden som bosättningstid för folkpension enligt 5 kap. AFL och övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL i dessa reglers lydelse före skall tas i beaktande som försäkringstid för garantipension till omställningspension och änkepen- sion. Barnpension och efterlevandestöd till barn 4 § I bestämmelsen regleras hur barnpension skall beräknas när det dödsfall som rätten till pension grundar sig på har inträffat . Utgångs- punkten är att rätten till barnpension även i dessa fall skall bedömas en- ligt de nya reglerna i EPL. Detta innebär att ett efterlevande barn som har beviljats barnpension enligt tidigare regler i AFL, eller som skall beviljas sådan pension på grund av ett dödsfall som har inträf- fat , efter denna tidpunkt skall ha rätt till barnpension enligt vad som sägs i 2 kap. EPL.