prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Den nordiska miljömärkningen skall finansieras genom avgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta. De utgifter som hänförs till det nordiska systemet består främst i kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier samt information om och marknadsföring av systemet. gäller inom EU en förordning om miljömärkning. Enligt förordningen skall medlemsstaterna utse ett eller flera behöriga organ som skall ansvara för de arbetsuppgifter som föreskrivs i förordningen. Regeringen har utsett att vara svenskt behörigt organ. De kostnader som följer av EU:s miljömärkningsförordning hänför sig i huvudsak till att delta i kommissionsmöten av olika karaktär såsom möten med behöriga organ och arbetsgruppsmöten för kriterieutveckling. av den nordiska miljömärkningsverksamheten finansierades genom licensintäkter. Kostnaderna för de svenska åtagandena som följer av EU:s miljömärkningsförordning täcktes genom statliga medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Det nordiska miljömärkningssystemet är föremål för en utvärdering inom ramen för ett tvärsektoriellt samarbete mellan konsument- och miljösektorn under . Utvärderingen kommer att vara slutförd . I det nordiska miljömärkningssystemet har licenser tilldelats inom 33 produktgrupper av de 47 för vilka kriterier har fastställts. har antalet svenska miljömärkningslicenser ökat från 264 till 381, det vill säga en ökning . De svenska licenserna inom produktgruppen trycksaker har ökat från 70 till 195 licenser. Antalet produkter på den europeiska marknaden vilka är märkta med EU-blomman uppgår till ca 300. Vid slut fanns kriterier fastställda för 12 produktgrupper. Slutsatser Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattande nordiskt samarbete samt att EU:s miljömärkningssystem inte förutses ge intäkter av någon betydande storlek anser regeringen att miljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligt stöd . Stödet är avsett att bidra till att täcka kostnader för kriterieutveckling och revidering av fastställda kriterier inom det nordiska miljömärkningssystemet samt att täcka de kostnader som kan hänföras till EU:s miljömärkningsordning. Kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel skall genomföra en utvärdering av de organisatoriska formerna för verksamheten och lämna förslag om omfattning och innehåll av det statliga engagemanget i det nordiska miljömärkningssystemet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att för lämnas bidrag med till kostnaderna för det nordiska arbetet och för att täcka kostnaderna för arbetet som kan hänföras till EU:s miljömärkningssystem. 41.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet redovisas åtaganden avseende täckande av förluster vid viss garantigivning, medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen, kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag samt avgifter till vissa internationella organisationer. 41.2 Utgiftsutveckling Tabell 11.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 41 113 113 69 68 49 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom beslutade ekonomiska ramar. Enligt beslut av lämnar regeringen en skrivelse till med en redogörelse avseende statligt ägda företag. Förändringar Anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer delas , anslagsposten som finansierar avgifter till internationella handelspolitiska organ tas upp i nytt anslag under verksamhetsområde E Utrikeshandel, export - och investeringsfrämjande inom UO 24 Näringsliv G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Tabell 11.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 000 2000 Förslag 4 000 2001 Beräknat 2 000 2002 Beräknat 2 000 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999 minskades anslaget med 1 000 tkr. Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kostnader - för att infria statliga garantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. (upphävd 1987:424), - för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser, - för bidrag till för att till viss del täcka förluster på grund av tidigare garantigivning av de dåvarande regionala utvecklingsfonderna (jfr prop. 1983/84:40 bil. fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görs således inte längre. G2 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Tabell 11.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 15 000 2000 Förslag 15 000 2001 Beräknat 15 000 2002 Beräknat 15 000 Regeringens överväganden Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av . I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida an- svaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall därför även i fortsättningen äga AB kanalbolag i vilket kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet. Finansiering av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagisering har förvaltningen av aktierna i överförts från till Kammarkollegiet. förvaltar aktierna i . Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Även för bedöms vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen. Preliminärt bedöms denna nivå även vara tillräcklig . G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Tabell 11.4 Anslagsutvecklngen Tusental kronor 75 000 2000 Förslag 45 000 2001 Beräknat 45 000 2002 Beräknat 25 000 Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Regeringens överväganden har i olika sammanhang beslutat att förvaltningen av företag med statligt ägande skall ske på ett aktivt och professionellt sätt. Syftet med anslaget är att möjliggöra detta. har också vid olika tillfällen beslutat om inriktningen och omfattningen för hur anslaget får disponeras. En översyn av hur anslaget på bästa sätt disponeras sker kontinuerligt. har beslutat att anslaget får disponeras för att täcka sådana kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder (prop. 1997/98:1 utg.omr. 24, bet. 1997/98:NU1, rskr. 1997/98:130). Anslaget fick också tills vidare belastas för att täcka kostnader för förändring av ägandet, omstrukturering och åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighet med bemyndigande för förvaltning av åtta statligt ägda företag (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). har också beslutat att anslaget får disponeras för att täcka vissa kostnader som kan uppkomma till följd av försäljning av aktier m.m. (prop. 1996/97:1 utg.omr. 24, bet. 1996/97:NU1, rskr. 1996/97:120). I behandlingen av budgetpropositionen beslutade att anslaget får utnyttjas för alla de företag med direkt statligt ägande som redovisas i regeringens årliga redogörelse till över företag med statligt ägande. Kapitaltillskott, förvärv av aktier m.m. får dock endast belasta anslaget efter beslut av i varje enskilt fall. När beslut fattas rörande utförsäljning, bildande eller omstrukturering av företag kan i vissa fall inte alla kringkostnader som är nödvändiga för att genomföra den av beslutade förändringen förutses. Anslaget får disponeras för denna typ av oförutsedda kostnader (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108). Dessa villkor för hur anslaget får disponeras bör gälla även i fortsättningen, dock bör användningen av anslaget avseende bolagiseringar inte begränsas till kostnader för genomförande av beslut, utan också för kostnader för förberedande av konkreta förslag till avseende bolagiseringar. Enligt beslut av lämnar regeringen en skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande. Regeringen arbetar med att genomföra de beslut fattat avseende det statliga ägandet. Regeringens ambition är att utveckla förvaltningen av det statliga ägandet till att bli mer aktiv och professionell. förbereds och genomförs de beslut fattat avseende ett antal specifika bolag. Belastningen på anslaget beräknas med anledning av detta öka jämfört med de senaste årens utfall, men hålla sig inom de beräkningar regeringen tidigare gjort av anslagets nivå . Regeringen avser att återkomma till med återrapportering och förslag avseende förvaltningen av det statliga ägandet i en proposition . har vidare bemyndigat regeringen att besluta om att lån inom en ram av får tas upp i för att tillfälligt täcka kostnader i samband med en sammanslagning av (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Regeringen bedömer att förberedelserna av en börsintroduktion av /och aktieförsäljning kommer att innebära indirekta kostnader om ca . Regeringen föreslår att beslutar om en låneram uppgående till för att tillfälligt täcka dessa kostnader. Lånet är avsett att lösas med medel som frigörs vid en försäljning av statens aktier i det sammanslagna bolaget. Räntor för lånet kommer att belasta anslaget G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. , regeringens redovisning av förvaltningen Regeringen föreslog i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 24, sid 86 ff.) att statens innehav i skulle minskas och att staten skulle i sin helhet ta över ett nybildat skogsbolag som AssiDomän avsåg att dela ut till sina aktieägare. Regeringen föreslog även att regeringen skulle få medgivande att minska statens ägarandel utöver aktiebytet. beslöt i linje med regeringens förslag (bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108). Utskottet såg fördelar med ett separat statligt skogsbolag, bl.a. genom att marknaden för vedråvara vidgas. I fråga om förvaltningen av det nya skogsbolaget, namnet är , ansåg utskottet att de riktlinjer som angavs i propositionen inte var helt tillfredsställande. Enligt utskottets mening borde regeringen och föra fortsatta diskussioner med AssiDomän beträffande möjligheterna till markbyten. Likaså borde enligt utskottet motsvarande diskussioner föras med . Enligt utskottet bör det vara en uttalad strävan att få tillgång till mer mark i som kan användas som bytesmark. Utskottet framhöll att det avtal som ingicks mellan staten och Domän om hanteringen av från naturvårdssynpunkt värdefull mark skall fortsätta att gälla. Utskottet utgick från att avsättningen av sådan värdefull mark sker uteslutande från naturvårdsmässig utgångspunkt så att inte råvaruförsörjningen till inlandssågverken missgynnas. Utskottet uppdrog åt regeringen att i lämpligt sammanhang återkomma till med en redovisning av hur utskottets synpunkter på riktlinjerna för förvaltningen av har beaktats. En första redovisning lämnas i det följande. Regeringen avser att återkomma till frågan i lämpligt sammanhang. bildades enligt plan . Utdelningen av aktierna till ägarna i AssiDomän beslutades vid ordinarie bolagsstämma i AssiDomän . Vid det tillfället hade anmälningar inkommit i sådan utsträckning att staten kunde vara säker på att erhålla av aktierna i . Byteserbjudandet har därefter förlängts till . , som kommer att ha sitt säte i , förvaltar ca 900 000 ha skogsmark. Till detta kommer annan mark så att den totala landareal förvaltar är ca 1,22 miljoner ha. har några mindre områden, några tusental ha, främst mark med intresse för naturvården förvärvats från AssiDomän. Diskussioner pågår mellan och Assi-Domän om ytterligare förvärv, bl.a. för att förbättra arronderingen och förenkla gränsdragningen. har i sin bolagsordning fått i uppdrag att bedriva skogsbruk, medverka i markbyten i linje med riksdagsbeslutet samt beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård. har arbetat som ett statligt skogsbolag. Staten äger av aktierna. För att staten skall kunna bli ägare till samtliga aktier måste en tvångsinlösen av utestående aktier genomföras. Enligt aktiebolagslagen måste den inlösande parten vara ett aktiebolag. Regeringen behöver vid detta förfarande lägga över sitt nuvarande ägande i ett aktiebolag. På grundval av riksdagsbeslutet avser regeringen att genomföra tvångsinlösen och därvid överföra samtliga aktier i till ett aktiebolag. När tvångsinlösen är slutförd kommer ägandet till aktierna i att överföras direkt till staten och förvaltas av . har ekonomiska möjligheter till ytterligare förvärv av skogsmark. Som tidigare angivits har diskussioner förts med AssiDomän om förvärv. Det är regeringens bedömning att fortsatta omstruktureringar inom skogsindustrin kommer att leda till utbud av större skogsinnehav på marknaden. Det finns skäl för att skall förvärva ytterligare skogsmark. Redan nu finns ett handlingsutrymme inom ramen för bolagets balansräkning. Regeringen har för avsikt att överväga huruvida staten, direkt eller indirekt, skall förvärva ytterligare skogsmark. G4 Avgifter till vissa internationella organisationer Tabell 41.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 18 136 2000 Förslag 5 519 2 2001 Beräknat 6 519 2002 Beräknat 6 519 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen minskades anslaget med 6 000 tkr. 2 Anslaget G4 delas . Den del av anslaget som finansierar avgifter till internationella handelspolitiska organ tas upp i nytt anslag, E6 Avgifter till internationella handelsorganisationer, under verksamhetsområde E Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom UO 24 Näringsliv. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. - Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) - metrologi (OIML) - Organisationen för intellektuell äganderätt () - Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG) - Internationella nickelstudiegruppen (INSG) - EUREKA - EFTA, Ädelmetallkonventionen - COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete) - - överväganden Regeringen föreslår att anslaget minskas med . Minskningen skall finansiera en ökning av anslaget A4 Turistfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Bilaga 1 Småföretagsdelegationen - Regeringens åtgärder för ett bättre småföretagsklimat Bilaga 1 Småföretagsdelegationen Innehållsförteckning Småföretagsdelegationen - Regeringens åtgärder för ett bättre småföretagsklimat 459 Regelförenkling 460 Myndigheters information och service 461 Kapitalförsörjning och vissa skattefrågor 462 Konkurrensfrågor 463 Kompetensutveckling och samverkan mellan småföretag m.m. 464 Småföretagsdelegationen - Regeringens åtgärder för ett bättre småföretagsklimat Regeringen har fått uppdrag (1998/99:NU6) att lämna en årlig redogörelse om regelförenklingsarbetet, samt att därvid formulera ett mål för detta arbete. Dessutom ingick i uppdraget att genomföra en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag i budgetpropositionen för . Småföretagsdelegationen gjorde på regeringens uppdrag en kartläggning av hinder för företagsetablering och tillväxt i . En rad viktiga frågor berördes och flera centrala områden pekades ut för att förbättra företagsklimatet: Regelförenkling, myndigheters information och service, kapitalförsörjning, konkurrensfrågor, kompetensutveckling och samverkan mellan småföretag. Regeringen tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp för att gå igenom samtliga förslag från Småföretagsdelegationen. Arbetsgruppen redovisade sitt arbete till regeringen . Regeringens bedömning, mot bakgrund av arbetsgruppens rapport, är att åtgärder nu vidtagits för att undanröja majoriteten av de hinder för företagande som delegationen kartlagt. Arbetet med frågorna sker fortlöpande inom , hos myndigheter och i pågående utredningar. I flera fall har regeringen valt andra lösningar än exakt de som föreslagits. Inom ett antal områden har aktiviteter påbörjats efter det att Småföretagsdelegationen lämnat sina rapporter. Ungefär en fjärdedel av förslagen föranleder ingen åtgärd från regeringens sida. Småföretagsdelegationens uppdrag och därmed även dess betänkanden skiljer sig till viss del från andra utredningar, eftersom förslagen i många fall inte kan genomföras utan ytterligare utredning. Flera av de områden och förslag som Småföretagsdelegationen har lyft fram kommer därför att analyseras i olika utredningar. Ett exempel på detta är den övergripande översyn av statens aktörer inom det näringspolitiska området och de näringspolitiska instrument som används för att främja tillväxt och ökad sysselsättning, som påbörjades . En central fråga är vilka insatser som skall tillhandahållas av staten och vilka insatser privata aktörer kan utföra. Utredningen skall lämna förslag på hur framtida statliga insatser skall utformas och hur insatserna kan samordnas för att förenkla för företagen. Analysen skall enligt direktiven utgå från företagens perspektiv och deras efterfrågan på statliga insatser. Regelförenkling Komplicerade regler och krav på uppgiftslämnande innebär en belastning för entreprenörer och småföretag. Till skillnad från större företag saknar ofta de mindre företagen resurser att i tillräcklig omfattning nå erforderlig överblick och kunskap om reglernas utformning och innebörd. Småföretagsdelegationen har föreslagit en rad åtgärder för att förstärka det systematiska arbetet med regelreformering, bl.a. en särskild regelreformeringsenhet, åtgärder för effektivare problem- och konsekvensanalyser samt att det inrättas småföretagspaneler. Regeringen har, i linje med vad Småföretagsdelegationen föreslagit, introducerat ett system för effektivare problem- och konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor. Systemet har införlivats genom beslut om ändringar i kommittéförordningen (1998:1474), beslut om särskild förordning (1998:1820) avseende myndigheter samt beslut om riktlinjer för . Regeringen har lagt ett politiskt ansvar för regelförenklingsarbetet hos en särskild statssekreterargrupp. Inom har en särskild grupp, SimpLex, bildats för att leda det operativa arbetet med regelförenkling. Till SimpLex-gruppen har knutits en referensgrupp, bestående av personer med bred erfarenhet av företagande. Till har också kopplats en större referensgrupp - Nybyggarna - där både SimpLex-gruppen och i övrigt i direktkontakt med småföretagare bl.a. kan få synpunkter och idéer kring olika förslag och andra principiella frågor inom småföretagsområdet. En av grundtankarna bakom de ökade kontakterna är att de skall leda till att regeringens småföretagspolitik blir mer efterfrågestyrd och träffsäker. SimpLex-gruppen har till uppgift att driva frågor om färre, mer rättvisa och mer begripliga regler, som skall främja företagande, tillväxt och sysselsättning. Gruppen skall se till att problem- och konsekvensanalyser görs redan då behovet av en ny regel utreds och att offentliga utredningar och myndigheter granskar alla förslag till nya eller förändrade regler ur ett mindre företags perspektiv. I uppdraget ingår också att fortlöpande granska bl.a. regeringens direktiv till nya utredningar samt myndigheters och verks problem- och konsekvensanalyser. I förekommande fall lämnas förslag till tilläggsdirektiv och råd om hur problem- och konsekvensanalyser kan göras. Detta har skett avseende bl.a. förslag till nya föreskrifter om arbetsmiljörisker. SimpLex-gruppen uppmärksammar och prövar vidare frågor om tidsbegränsning av reglers giltighet. I syfte att skapa regler som är lättförståliga och så få som möjligt utarbetar SimpLex-gruppen en handledning för problem- och konsekvensanalyser i författningsarbetet, till stöd för olika regelgivare. Denna handledning kommer att åtföljas av information om och utbildning i det praktiska arbetet med dessa analyser. För att skapa en hävstångseffekt kommer s.k. förändringsagenter att utbildas och verka för regelförenkling inom , verk och myndigheter. kommer SimpLex-gruppen att uppmärksamma nödvändigheten av en revidering av t.ex. vissa arbetsrättsliga författningar, såsom semesterlagen, samt lagen om obligatorisk platsanmälan. Regeringen överväger också åtgärder för att ytterligare förtydliga och förstärka SimpLex-gruppens förutsättningar att föreslå ändringar i befintlig lagstiftning. Småföretagsdelegationen har föreslagit att ett tydligt och kvantifierbart mål för regelreformeringsarbetet bör införas. Målet kan enligt delegationen utformas som ett krav på minskad regelvolym i viss given omfattning eller som ett krav på att företagens administrativa belastning av regelverket skall minska. Regeringen gör bedömningen att det är mer ändamålsenligt med ett mål som relateras till den administrativa börda som regelverket skapar för företagen. Detta mot bakgrund av att reglerna har olika innehåll och betydelse för företagsamheten. Åtgärderna kan därför inte enbart bedömas utifrån en kvantitativ angivelse av antalet avskaffade regler. En viktig utgångspunkt för att kunna formulera ett sådant mått är den kundundersökning bland utvalda myndigheter som nu genomför. Myndigheter skall enligt SimpLex-förordningen (1998:1820) rapportera till regeringen om sitt arbete med problem- och konsekvensanalyser under det gångna verksamhetsåret. Myndigheterna skall därvid ange de praktiska erfarenheterna och resultaten av detta arbete. Regeringen kommer därefter att lämna till en årlig redogörelse för regelförenklingsarbetet och de nya mål som ställs upp i det fortsatta arbetet. En första redovisning sker . I överensstämmelse med Småföretagsdelegationens förslag innefattar regeringens kommande regelförenklingsarbete också en samordning av det svenska arbetet med EU:s regelgivning i frågor som berör näringslivet. I detta arbete ingår även förhindrande av s.k. goldplating. I linje med delegationens förslag skall det bli enklare att registrera företag. () och () har avlämnat slutrapport avseende regeringens uppdrag om förenklad företagsregistrering och arbetar nu med att genomföra de åtgärder som föreslagits i rapporten. Åtgärderna kommer att förenkla registreringsproceduren, öka informationen till företagen och förkorta handläggningstiderna. Förslagen bygger på en Internetbaserad lösning. PRV har på regeringens uppdrag också övervägt och lämnat förslag till åtgärder som skall leda till ett snabbare och enklare förfarande för registrering av företagsnamn (firmor). Bland annat föreslås att företagare via Internet får möjlighet att själva undersöka om ett tänkt företagsnamn är möjligt att registrera. Dessutom ska företagaren kunna få råd och anvisningar om reglerna för firmaregistrering. Förslagen bereds inom .