prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Denna samordning gäller under förutsättning av att båda förmånerna täcker samma inkomstförlust. Efter det att den efter- levande fyllt utges varken omställningslivränta eller särskild efter- levandelivränta, varför någon samordning då inte aktualiseras. Samord- ning mellan efterlevandelivränta och efterlevandepension efter det att den efterlevande fyllt kan emellertid bli aktuell i de situationer där änkelivränta betalas ut enligt bestämmelser som gällde före (dvs. visandedagen är före eller om denna dag är efter utgången av men den efterlevande är en kvinna som är född eller tidigare). I dessa fall samordnas livräntan med efterlevande- pension enligt AFL på grund av äldre bestämmelser i . Dessa be- stämmelser innebär att sådan livränta utges endast om den efterlevande inte har rätt till tilläggspension i form av änkepension och folkpension i form av ålderspension som tillsammans uppgår till av tidigare be- räknad livränta. Vid denna samordning skall enligt övergångsbestämmel- serna till lagen (1988:881) om ändring i AFL hänsyn tas till den tilläggs- pension i form av änkepension som beräknas före det att samordning sker mellan änkepension och kvinnans egen tilläggspension i form av ålders- pension. Om änkan har gjort förtida uttag eller uppskjutet uttag av ålderspension, skall enligt LAF samordningen göras som om hel ålders- pension hade börjat betalas ut . I de fall änkelivränta och omställningspension utges samord- nas förmånerna med varandra fullt ut så att änkelivränta utbetalas endast i den mån den överstiger omställningspensionen. När väl rätten till om- ställningspension upphört utbetalas änkelivräntan fullt ut till dess änkan fyllt , då en samordning sker mellan änkelivräntan och änkans ålderspension från folkpensioneringen (och i viss mån även mot änkepension från tilläggspensioneringen om sådan utges). Om någon efterlevande skulle vara berättigad till såväl livränta enligt äldre bestämmelser som omställningslivränta eller särskild efterlevandelivränta utbetalas endast någon av de båda sistnämnda förmånerna. I de fall livränta enligt de äldre bestämmelserna överstiger den reformerade efterlevandelivräntan utbetalas emellertid denna överskjutande del till den efterlevande. Som tidigare framgått är efterlevandeförmånerna inom arbetsskadeför- säkringen uppbyggda efter mönster av motsvarande bestämmelser på den allmänna pensioneringens område. Någon anledning att föreslå ett av- skaffande eller förändring av de nuvarande bruttosamordningsregler föreligger i huvudsak inte. Det får alltjämt anses rimligt att begränsa ut- betalningen av efterlevandelivräntan i de fall den efterlevande uppbär efterlevandepension efter den avlidne. Regeringen föreslår så- ledes att den som har rätt till livränta i form av arbetsskadelivränta sam- tidigt som den är berättigad till efterlevandepension med anledning av den inkomstförlust som har föranlett livräntan, skall livränta liksom utges enligt regler som motsvarar nuvarande bestämmelser. I vad mån efterlevandelivräntan påverkar efterlevandestödet till barn har rege- ringen redogjort för i avsnitt 8.4.2. Samordning mellan efterlevandelivränta och efterlevandepension på grund av dödsfall för vuxna efterlevande som inte har fyllt Som regeringen tidigare anfört bör utgångspunkten vid anpassningen av efterlevandepensionsreglerna för de personer som beviljats eller kommer att beviljas efterlevandepension på grund av dödsfall vara att åstadkomma regler som innebär att i huvudsak ingen efterlevande får ett sämre nettoutfall av sin efterlevandepension än vad de har . Detta bör gälla även för det fall en efterlevande jämte efterlevandelivränta är berättigad till efterlevandepension med anledning av den inkomstförlust som föranlett livräntan. Som framgått i avsnitt 6 kommer all efterlevandepension att fr.o.m. in- beskattas på samma sätt som förvärvsinkomster. Detta betyder att möjligheterna till särskilt grundavdrag för pensionärer () försvinner fr.o.m. . Vad gäller efterlevandepensionerna har regeringen, som framgått i avsnitt 9 och 11, föreslagit att garantipen- sion till omställningspension och änkepension skall innehålla en kompen- sation för SGA. Detsamma skall, enligt vad som framgått i avsnitt 10, gälla för särskild efterlevandepension som beviljats eller då rätt till sådan pension uppkommit före utgången av . Detta medför i många fall en bruttohöjning av efterlevandepensionerna för vuxna efterlevande som vid ikraftträdandet är berättigade till efterlevandepension. Denna brutto- höjning skulle, om nuvarande samordningsregler tillämpas efter utgången av , medföra att efterlevande som förutom omställningspension eller änkepension på grund av dödsfall och särskild efter- levandepension som beviljats eller vartill sådan rätt uppkommit före ut- gången av också är berättigade till efterlevandelivränta, i många fall inte skulle få någon eller i vart fall få en lägre överskjutande efterlevandelivränta än vad de får . Dessa efterlevande skulle så- ledes, till följd av de ändrade beskattningsreglerna, över i många fall få en sämre nettobehållning av sina efterlevandeförmåner i form av efterlevandelivränta och efterlevandepension. Regeringen anser att en sådan försämring inte kan accepteras. För att lösa problemet har regeringen funnit att samordningen av efterlevandelivränta och efterlevandepension för vuxna efterlevande på grund av dödsfall måste göras på annat sätt än enligt nuvarande regler. Enligt regeringens uppfattning undviks den beskrivna nettoförsämringen enklast genom att den överskjutande efterlevandelivräntan per december månad räknas fram genom en samordning helt enligt nuvarande regler. Den sålunda beräknade överskjutande efterlevandelivränta som därvid erhålls skall, så länge den efterlevande inte uppnått och så länge han eller hon är berättigade till både efterlevandelivränta och efterlevandepension, betalas ut till den efterlevande. Detta överskjutande belopp som erhålls vid beräkningen per december månad skall räknas om i förhållande till förändringarna i prisindex. Regeringen föreslår således att den som inte har fyllt och som har rätt till efterlevandelivränta i form av arbetsskadelivränta och som sam- tidigt är berättigad till efterlevandepension på grund av dödsfall med anledning av den inkomstförlust som har föranlett livräntan, skall livränta betalas ut så länge den efterlevande är berättigad till både efterlevandelivränta och efterlevandepension med det överskjutande belopp som räknats fram för december månad 2002. Vidare föreslår rege- ringen att det sålunda framräknade beloppet, , skall räknas om med förändringarna i prisindex. När det gäller samordning mellan efterlevandelivränta och efterlevan- depension på grund av dödsfall , för tid efter det att den efterlevande änkan fyllt , föranleder inte de föreslagna anpassade änkepensionsreglerna skäl att för dessa änkor införa särskilda bestämmelser. 12.2.3 Samordning mellan yrkesskadelivränta och efterlevandepension i ett anpassat efterlevandepensionssystem Regeringens förslag: Samordning mellan efterlevandelivräntor i form av yrkesskadelivräntor och efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn skall ske i ett anpassat efterlevandepensionssystem. Efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn till den som be- viljats eller kommer att beviljas sådan förmån på grund av dödsfall och som uppbär yrkesskadelivränta i form av efterlevandelivränta skall minskas med ett belopp som motsvarar av den yrkesskadelivränta som överstiger en sjättedels prisbasbe- lopp. Avdrag på efterlevandepension som baserar sig på den avlidnes pensionspoäng för tilläggspension i form av ålderspension enligt nu- varande bestämmelser om efterlevandepension i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) får, med undantag av 90-procentstillägget respektive 25-procentstillägget, dock göras endast om den avlidne till- godoräknats pensionspoäng då skadan inträffade. Efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn till den som be- viljas sådan förmån på grund av dödsfall efter utgången av och som uppbär yrkesskadelivränta i form av efterlevande- livränta skall minskas med ett belopp motsvarande av den yrkes- skadelivränta som överstiger en sjättedels prisbasbelopp. Avdrag på inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension, med undantag av 90-procentstillägget, får dock göras endast om den avlidne tillgo- doräknats pensionspoäng då skadan in- träffade. Minskningen såvitt avser omställningspensionsförmåner och efter- levandeförmåner till barn som beviljas på grund av dödsfall efter ut- gången av skall i första hand göras på garantipension eller efterlevandestöd till barn och därefter på inkomstgrundad efterlevan- depension. Beträffande änkepension som beviljas på grund av dödsfall efter utgången av skall minskningen i första hand göras på garantipensionen, därefter på 90-procentstillägget och sist på änke- pensionen i övrigt. Motsvarande skall gälla beträffande efterlevan- deförmåner som beviljats eller kommer att beviljas på grund av döds- fall , med undantag av att före det att minskningen sker av den inkomstgrundade efterlevandepensionen eller änkepensionen skall 90-procentstillägget för vuxna efterlevande och 25-procentstillägget för barn minskas. Minskningen såvitt avser efterlevandeförmåner till barn får inte leda till att summan av efterlevandestöd till barn och barnpension under- stiger en fjärdedel av det för barnet garanterade beloppet. Tillämpning av denna minskningsregel såvitt avser änkepension för såväl kvinnor som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall som kvinnor som kommer att be- viljas änkepension på grund av dödsfall därefter får inte leda till att sammanlagd änkepension understiger av prisbasbeloppet . Vad som ovan anförts skall gälla även i de fall då livränta utges en- ligt utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens för- slag. Utredningen föreslog att efterlevandepensionsförmånen skulle minskas med tre fjärdedelar för såväl de personer som beviljats efter- levandepension på grund av dödsfall som för personer som kommer att beviljas efterlevandepension på grund av dödsfall därefter. Vidare föreslog utredningen inte att avdrag på inkomstgrundad efter- levandepension och änkepension endast skulle få ske om den avlidne kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng då skadan inträffade. Slutligen föreslog utredningen att minskningen av änkepensionen vid samordningen inte skulle få leda till att sammanlagd änkepension kom att understiga . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Med de av regeringen föreslagna reglerna för utformningen av en till det reformerade ålderspensionssy- stemet anpassad efterlevandepensionering uppkommer frågan om dessa förmåner, på motsvarande sätt som sker , skall samordnas med yrkesskadelivränta i form av efterlevandelivränta som jämte efterlevan- depension kan utbetalas till den efterlevande. I anslutning till ålderspensionsreformen har beslutats regler för sam- ordning mellan yrkesskadelivräntor och ålderspensioner. De nya reglerna har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med dagens regler. En utgångspunkt har därvid varit att samordningsreglerna skall ge i stort sett samma utfall som nuvarande regler på området. Reglerna innebär i kort- het följande. Ålderspension i form av garantipension, inkomstpension och tilläggs- pension skall reduceras av en med dessa pensionsförmåner ut- betald yrkesskadelivränta. Däremot skall premiepension inte påverkas av sådan livränta. I första hand skall garantipensionen tas i anspråk. Därefter skall reducering ske av tilläggspension och sist av inkomstpension. Minskningen av pensionen skall ske med ett belopp som motsvarar tre fjärdedelar av yrkesskadelivräntan i den mån den överstiger en sjättedels prisbasbelopp. Anledningen till att man valt att liksom samordna endast tre fjär- dedelar av livräntan med ålderspensionen är att i viss mån kompensera för livräntetagares minskade möjligheter att tjäna in inkomstgrundad ålderspension till följd av skadan. Eftersom livräntan i sig inte är pen- sionsgrundande, har det ansetts att ett undantagande av en viss del av livräntan är rimligt. Till skillnad från nuvarande bestämmelser på om- rådet skall, efter det reformerade ålderspensionssystemets ikraftträdande, den försäkrade kompenseras för lyte och men genom att det från samord- ningen undantas ett belopp som schablonmässigt kan antas motsvara en ersättning härför. Detta belopp har bestämts till en sjättedels prisbasbe- lopp. Liksom enligt nuvarande regler skall reglerna för samordning mellan yrkesskadelivränta och ålderspension innehålla en garantiregel, som innebär att den pensionsberättigade alltid skall ha rätt att behålla så mycket av garantipensionen tillsammans med den inkomstgrundade pen- sionen som motsvarar minst ca tre fjärdedelar av den lägsta garanterade nivån för garantipension. Även samordningen mellan yrkesskadelivränta och förtidspension skall enligt antagna riktlinjer för en reformerad förtidspensionering för framtiden ske på i princip motsvarande sätt som och i huvudsak enligt samma bestämmelser som för samordningen mellan yrkesskadelivränta och ålderspension, se propositionen Reformerad förtidspension, m.m. (prop. 1997/98:111). Genom vad som ovan anförts kan således konstateras att samordning skall ske mellan yrkesskadelivränta i form av egenlivränta och ålderspen- sion enligt samma principer som gäller enligt nuvarande bestämmelser. Även på förtidspensioneringens område är avsikten att en motsvarande lösning skall genomföras. sker samordning mellan yrkesskadelivränta och efterlevandepen- sion på i huvudsak samma sätt som tidigare gällde inom ålderspensione- ringen enligt AFL. Emellertid sker samordning mellan efterlevandeliv- ränta och efterlevandepension endast i ett relativt begränsat antal fall. uppbar inte någon manlig pensionsberättigad en samord- ningsbar efterlevandelivränta vid sidan av efterlevandepension. Däremot fanns det drygt 1 500 kvinnliga pensionstagare som hade en samord- ningsbar efterlevandelivränta jämte efterlevandepensionen. I barnpen- sionsfallen var motsvarande siffra 8 pensionsberättigade. Vid samma tid- punkt var det totalt ca 430 000 personer som uppbar efterlevandepension i någon form. Antalet fall med samordningsbar efterlevandelivränta är således begränsat. Därtill kommer att sådana livräntor kommer att nybe- viljas i allt mindre utsträckning och att dessa livräntor helt kom- mer att försvinna. I detta perspektiv kan det finnas anledning att överväga om en samord- ning för framtiden mellan efterlevandelivränta och efterlevandepension över huvud taget bör komma i fråga. Enskilda efterlevande skulle emellertid, om samordningsreglerna tas bort, kunna få en icke avsedd väsentlig höjning av sina förmåner från till en annan, utan att för- hållandena och behovet av ekonomisk ersättning på något sätt förändrats. Med hänsyn härtill samt även med beaktande av att en sådan samordning föreslagits för såväl ålders- som förtidspensionernas del, föreslår vi att samordning mellan efterlevandelivräntor och efterlevandepensioner skall ske även i ett anpassat efterlevandepensionssystem. Motsvarande skall gälla i fall då livränta utges enligt utländsk lagstiftning om yrkesskade- försäkring. I likhet med vad som sker föreslår regeringen att samordningen liksom vad som gäller inom ålderspensioneringen skall gå till så att efterlevandelivräntan reducerar efterlevandepensionen i stället för tvärtom. Vid införandet av AFL fann man det motiverat att vissa livräntetagares minskade möjligheter att tjäna in tilläggspension till följd av skadan skulle påverka samordningens omfattning. Av betydelse i detta samman- hang är att yrkesskadelivräntor, till skillnad från livräntor enligt LAF, inte är pensionsgrundande för allmän pension. Den som till följd av en skada som ersätts enligt lagstiftningen om yrkesskadeförsäkring har be- tagits möjligheten att genom arbete tjäna in inkomstgrundad pension kan därför, om han eller hon inte kvalificerat sig för förtidspension med an- tagandepoängberäkning, komma att få en ganska låg ålderspension. Av denna anledning valde man att från samordningen med bl.a. ålders- och förtidspension undanta en viss del av livräntebeloppet. Av samma skäl har ett motsvarande belopp undantagits från samordningen mellan yrkes- skadelivränta och den reformerade ålderspensionen. Samma undantagan- de görs från livräntan vid samordningen mellan efterlevandelivränta och efterlevandepension, dvs. det är endast tre fjärdedelar av livräntan som i sig kan reducera efterlevandepensionen. Vidare får yrkesskadeliv- räntan dras av från tilläggspensionen endast om den försäkrade skadan inträffade ägde tillgodoräkna sig pensionspoäng . I de fall sistnämnda förutsättning inte är uppfylld är en av- räkning inte motiverad för att förebygga överkompensation. Tilläggspen- sionen måste i sådana fall antagas vara grundad på inkomster som den försäkrade, dvs. den avlidne, kunnat skaffa sig med sin efter yrkesskadan kvarstående arbetsförmåga. Det skall anmärkas att det i efterlevandefallen inte är den efterlevande som drabbats av en skada som i sig kan påverka dennes möjligheter att tjäna in inkomstrelaterad ålderspension. Samordningen sker endast med efterlevandelivräntan, dvs. den livränta som betalas ut efter en skada som den avlidne personen råkat ut för. Om den efterlevande drabbats av egen skada som i sig ger upphov till yrkesskadelivränta i form av egenlivränta påverkar denna livränta inte efterlevandepensionens storlek. Av denna anledning kan ifrågasättas om det vid samordningen mellan efterlevan- delivränta och efterlevandepension fortsättningsvis bör undantas någon viss andel av efterlevandelivräntan innan samordningen sker. Regeringen har, som tidigare framgått, som utgångspunkt haft att i görligaste mån harmonisera nuvarande regler till det reformerade ålders- pensionssystemet och i huvudsak föreslå förändringar av gällande regler som är nödvändiga för denna anpassning. Därutöver har regeringen i en del sammanhang föreslagit regler som innebär administrativa förenk- lingar. Mot bakgrund av vad som anförts föreslår regeringen att sam- ordningen mellan efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall, såvitt avser efterlevandepension som beviljas på grund av dödsfall efter utgången av , beräknas på motsvarande sätt som föreslagits inom den reformerade ålderspensioneringen. Detta innebär att regeringen föreslår att, utöver en fjärdedel av efterlevandelivräntan, skall även schablonmässigt undantas en del av efterlevandelivräntan som motsvarar en sjättedels prisbasbelopp. Genom att införa en sådan begränsningsregel inom efterlevandepensioneringen undviks en tekniskt komplicerad be- räkning i de fall de efterlevande erhåller efterlevandelivränta i form av yrkesskadelivränta med lågt belopp. Skälet för denna begränsningsregel inom efterlevandepensioneringen är således, till skillnad mot förhållan- dena inom den reformerade ålderspensioneringen, uteslutande av admi- nistrativ karaktär. Skäl att inom efterlevandepensioneringen avskaffa den nuvarande begränsningsregeln innebärande att yrkesskadelivränta får dras av från den inkomstrelaterade efterlevandepensionen, exklusive i förekommande fall 90-procentstillägg, endast om den försäkrade vid tid- punkten när skadan inträffade ägde tillgodoräkna sig pensionspoäng föreligger inte. När det gäller efterlevandepensioner som beviljats eller kommer att beviljas på grund av dödsfall är förhållandena något annor- lunda. Regeringen har genomgående lämnat förslag som i huvudsak in- nebär att ingen enskild person som uppbär eller är berättigad till efter- levandepension vid ikraftträdandet skall få ett sämre nettoutfall än enligt nuvarande regler. Som tidigare framgått kommer det särskilda grundavdraget för pensio- närer (SGA) att avskaffas från och med . Efterlevande- pensionerna kommer således att beskattas på samma sätt som förvärvsin- komster från och med . Med hänsyn till vad som anförts, angående regeringens utgångspunkter för anpassningen av efter- levandepensionsreglerna till det reformerade ålderspensionssystemet för de personer som är berättigade till efterlevandepension på grund av dödsfall före ikraftträdandet, bör hänsyn tas till avskaffandet av SGA vid bestämmandet av den del av efterlevandelivräntan som skall minska efterlevandepensionen eller efterlevandestödet till barn. Regeringen föreslår därför att efterlevandepension eller efterlevande- stöd till barn till den som beviljats eller kommer att beviljas sådan förmån på grund av dödsfall och som jämte sådan förmån uppbär yrkesskadelivränta skall minskas med ett belopp som motsvarar av den yrkesskadelivränta som överstiger en sjättedels prisbasbelopp. I övrigt bör samordningen mellan yrkesskadelivränta och efterlevandepension i ett anpassat efterlevandepensionssystem för personer som beviljats eller kommer att beviljas efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn på grund av dödsfall ske på samma sätt som angetts för personer som kommer att beviljas efterlevandepension på grund av dödsfall efter utgången av . Dock skall avdrag på inkomstrelaterad övergångsvis utgiven omställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension eller barnpension ske av 90-procentstillägget respektive 25-procentstillägget före avdrag på övrig inkomstrelaterad efterlevandepension. Enligt dagens bestämmelser reducerar efterlevandelivräntan både tilläggs- och folkpensionen. Fråga är om det finns anledning att i fram- tiden undanta någon del av efterlevandeförmånerna från samordningen. I det reformerade ålderspensionssystemet skall garantipensionen utgöra en grundskyddsförmån och utges som utfyllnad till den som har tjänat in endast låg inkomstgrundad pension och som enda pension till den som inte har tjänat in någon inkomstgrundad pension alls. Av denna anledning har det ansetts naturligt att samordningen med utgående yrkesskadelivränta i första hand skall avse garantipensionen. Den som uppbär yrkesskadelivränta har inte samma behov av grundskydd i form av garantipension som den som inte har rätt till sådan livränta. Samma ordning har föreslagits för samordningen mellan yrkesskadelivränta och förtidspension. Även såvitt gäller efterlevandefallen är det av skäl som angetts för ålderspensioneringens del rimligt att efterlevandelivräntan samordnas med garantipensionen till efterlevandepension till vuxna efterlevande och inte som sker först med den inkomstrelaterade efterlevandepensionen. Samma ordning bör gälla vid samordning mellan efterlevandelivränta och förmåner till barn, dvs. efterlevandestödet till barn bör i första hand bli föremål för minskning i de fall det efterlevande barnet även uppbär efterlevandelivränta. Regeringen föreslår således att efterlevandelivräntan i första hand skall samordnas med garantipension till efterlevandepension till vuxna efterlevande. Såvitt avser förmåner till barn skall minskningen i första hand ske mot efterlevandestödet till barn. Med hänsyn till att det inom ålderspensioneringen kommer att ske en samordning mellan egenlivräntan och den uppburna ålderspensionen så- vitt avser både grundskyddet och den inkomstgrundade pensionen anser regeringen att övervägande skäl talar för att samordningen mellan efter- levandelivräntor och efterlevandepension även fortsättningsvis skall ske i förhållande till hela efterlevandepensionen, dvs. även beträffande den inkomstgrundade delen. Med hänsyn härtill föreslår regeringen att vid samordningen skall minskningen även göras av den inkomstgrundade pensionen samt av änkepensionen. Garantiregler finns garantiregler som innebär att folkpensionen i form av barn- pension respektive änkepension inte får minskas i större omfattning än att barnet respektive änkan får behålla minst en fjärdedel respektive hälften av vad som annars skulle ha utgetts, dvs.