prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — I direktivet finns gemensamma regler för överföring, distribution, leverans och lagring av naturgas. Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet i nationell rätt. Den särskilda utredare som tillkallades med uppdrag att se över den lagstiftning som reglerar handel, transporter och distribution av naturgas och annan rörbunden energi (dir. 1998:41) skall redovisa sitt uppdrag . Utredaren skall även beakta frågan om en utvidgning av naturgasnäten i och . Ett delbetänkande har lämnats (SOU 1999:5) Effektiva värme- och miljölösningar. I betänkandet föreslås bl.a. att åtgärder vidtas för att främja uppbyggnad av effektiva värmeförsörjningssystem. har inlett en kartläggning av värmemarknadens struktur och funktion. Kartläggningen skall redovisas till regeringen och utgöra underlag för eventuella åtgärder för att effektivisera värmemarknaden. Utnyttjandet av förnybara energislag har underlättats Vad gäller förnybara energislag har kostnaderna för insatsvaror och teknik blivit lägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikällor och konventionell fossilbaserad elproduktion är emellertid fortfarande betydande. Totalt installerades 48 MW ny vindkraft . Nytillkommen eleffekt för biobränsleeldade kraftvärmeverk som beviljats bidrag uppgick till 84 MW. I befintliga anläggningar har dock nyttjandetid och elproduktion varit lägre än vad som tidigare beräknats, vilket delvis kan förklaras av ändrade förutsättningar efter elmarknadsreformen. Kompletterande miljö- och klimatpolitiska styrmedel För att integrera miljöhänsyn och åtgärder för en hållbar utveckling krävs en balans mellan kompletterande styrmedel. Skatteinstrumentet kan till en del bidra till måluppfyllelsen. Men det finns också ett behov av att utveckla och introducera nya typer av styrmedel som komplement till lagstiftning, skatter och subventioner. Sådana alternativa styrmedel bör bygga på dialog, öppenhet, information, rådgivning och kunskapsspridning. Härutöver är också öppna och väl fungerande marknader en viktig förutsättning för hållbar utveckling. Därför måste de styrmedel som utnyttjas utformas så att de samverkar med den positiva utveckling som sker på marknaderna. För att främja en sådan utveckling har dels en expertutredning tillsatts om möjligheterna att utnyttja s.k. flexibla mekanismer i klimatpolitiken (dir. 1999:25), dels en förstudie genomförts om möjligheterna att utnyttja överenskommelser med industrin om energieffektivisering. Vidare pågår ett projekt för att tillsammans med näringslivet utarbeta en strategi för hur en hållbar utveckling av användningen av biobränsle kan främjas genom information och utbildning. 7.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Effektiva energimarknader Under denna rubrik redovisas nätmyndighetens () tillsyn av nätverksamhet och leveranskoncessioner. Vidare ingår svenska kraftnäts () verksamhet och tillståndsärenden enligt ellagen och rörledningslagen. har genomfört tillsyn och prövning av nättariffer och elpriser inom leveranskoncession. Tillsynsarbetet har koncentrerats på tillsyn av skäliga elpriser. Arbetet med nättariffer har främst inriktats på metodutveckling. Arbete har också påbörjats i syfte att utveckla en analysmodell för att kartlägga eventuell otillåten subvention från nätföretag till övriga koncernföretag. Utvecklingen på elmarknaden har följts upp bl.a. beträffande nättariffer och elhandelspriser. Informationsinsatser riktade till elmarknadens aktörer har genomförts i syfte att sprida kunskap om de nya förutsättningarna på elmarknaden. har vidare på regeringens uppdrag genomfört en översyn och tagit fram förslag till ändrade regler beträffande icke koncessionspliktiga nät. På regeringens uppdrag har energimyndigheten i samarbete med också genomfört en översyn av reservkraftbehovet i det svenska elsystemet. Myndigheternas rapport har behandlats vid en hearing med berörda aktörer på marknaden. har på ett affärsmässigt sätt förvaltat och drivit stamnätet med de statligt ägda utlandsförbindelserna, samt fullgjort sin uppgift beträffande systemansvar och balansavräkning. är tillsammans med den finska motsvarigheten hälftendelägare i den finska elbörsen som är under integration med . I samband med detta justerades gränstariffen i spothandeln med . togs gränstariffen bort helt för elspothandel. bildades med , och som lika delägare. har aktiviteterna för att anlägga en likströmsförbindelse mellan och fortsatt. svarar för dessa aktiviteter. En översyn av systemet med leveranskoncessioner () inleddes genom uppdrag till en särskild utredare (dir. 1998:37 och tilläggsdirektiv 1998:82). I uppdraget ingår bl.a. att överväga behovet av ett fortsatt skydd för elkunder med låg förbrukning och för den småskaliga elproduktionen. Vidare ingår att med förtur överväga ett undantag för elkunder med låg förbrukning från kravet på timvis mätning. I samband med beredning av prop. 1997/98:159 Genomförandet av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m., redovisade i betänkandet 1998/99:NU4 Vissa elmarknadsfrågor som sin uppfattning att uppdrag borde skärpas och preciseras bl.a. vad gäller slopandet av timmätarkravet för de små elkonsumenterna. Regeringen borde återkomma med förslag till nya bestämmelser som kunde träda i kraft . beslutade i enlighet med förslag (rskr. 1998/99:53). Med anledning av ställningstagande gavs utredningen genom nya tilläggsdirektiv (dir. 1999:19) i uppdrag att med förtur behandla vissa frågor som sammanhänger med införandet av ett system för schablonberäkning av elleveranser. På regeringens uppdrag har också i samråd med , parallellt med utredningsarbetet, tagit fram förslag till system för schablonberäkning av elleveranser som skall träda i kraft . En proposition om införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. överlämnades till (prop. 1998/99:137). En särskild utredare tillkallades med uppdrag att se över den lagstiftning som reglerar handel, transporter och distribution av naturgas och annan rörbunden energi (dir. 1998:41). Översynen görs mot bakgrund av bl.a. genomförandet av EG:s naturgasdirektiv. energipolitiska program Plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program Närings- och gav i uppdrag åt en arbetsgrupp att lämna förslag till en plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program. Arbetsgruppen har bestått av representanter från Närings- och handels-, Finans-, Inrikes-, Kommunikations- Miljö- och Utbildningsdepartementen samt , och Statskontoret. Statskontoret har varit sekretariat för arbetsgruppen. I arbetsgruppens uppdrag har ingått att - lämna förslag till utformning, inriktning och omfattning av en extern utvärdering av det energipolitiska programmet - granska och lämna eventuella förslag på förändringar av nu gällande verksamhetsmål för programmet - lämna förslag om nyckeltal, indikatorer eller resultatmått - kartlägga möjliga indirekta effekter av åtgärderna - lämna förslag om sådana datainsamlings-, utrednings- och forskningsprojekt som kan anses vara nödvändiga för att kunna genomföra en allsidig utvärdering som inkluderar systemeffekterna. Arbetsgruppens förslag utgår dels från de beslutssituationer resultaten skall användas i, dels vilka frågor som bör besvaras vid uppföljning och utvärdering. De beslutssituationer som särskilt uppmärksammas är - den årliga resultatredovisningen - bedömning av om villkoren för avställning av den andra reaktorn i är uppfyllda - beslut om hur framtida avställning av kärnkraftsreaktorer skall genomföras - utvärdering i efterhand av det energipolitiska programmet. Det kan även vid andra tillfällen finnas behov av olika resultatredovisningar. Tabell 7.5 Redovisningstillfällen för det energipolitiska programmet Tidpunkt för redovisning Typ av redovisning Uppföljning /början av 2001 Utvärdering av måluppfyllelse /början av 2002 Halvtidsutvärderingar resp. 2005 Utvärderingar i efterhand Arbetsgruppen föreslår att ansvaret för uppföljningarna bör ligga på den myndighet som ansvarar för åtgärden. Utvärderingar föreslås utföras av externa utvärderare utanför myndigheten. De frågor arbetsgruppen utgått från i sina förslag om vad som bör besvaras vid uppföljning och utvärdering av programmets kortsiktiga åtgärder är följande: - Vad har hänt? - Har målen uppfyllts? - På vilket sätt har programmets åtgärder påverkat förändringarna? - Vilka effekter har programmet haft? - Är insatserna kostnadseffektiva? Den första frågan "Vad har hänt?" skall besvaras i den årliga uppföljningen. Ansvarig myndighet redovisar uppgifter om detta till regeringen och denna redovisning ligger sedan till grund för vad som redovisas till i budgetpropositionen och vårpropositionen. Myndigheternas uppföljning speglar, med hjälp av ett antal nyckeltal, resultat och förändringar sedan åtgärden sattes in. Arbetsgruppen ger i sin rapport förslag på sådana nyckeltal. Dessa innehåller såväl prestationsmått som effektmått. Exempel på prestationsmått är antal ansökningar, sökt belopp samt administrativ kostnad. Exempel på effektmått är normalårsberäknad årlig elreduktion eller elproduktion, miljöutsläpp samt ekonomiska mått som kostnad per kWh. Förutsättningarna för att ta fram och redovisa de föreslagna resultat- och effektmåtten varierar. kan nyckeltalen grundas på faktiska observationer, i andra fall får schablonberäkningar användas. I några fall krävs även viss metodutveckling. För att kunna besvara den andra frågan "Har målen uppfyllts?" krävs en måluppfyllelseanalys, vilket innebär att de resultat som konstaterats i uppföljningen ställs i relation till uppsatta mål för programmet. Måluppfyllelseanalysen underlättas om målen är tydligt formulerade, avser relevanta effekter av åtgärden samt är mätbara. Arbetsgruppen har givit några förslag till omformuleringar av verksamhetsmålen. För att få svar på den tredje frågan "På vilket sätt har programmets åtgärder påverkat förändringarna?" krävs att utvärderaren analyserar i vilken utsträckning programmets åtgärder har bidragit till de konstaterade förändringarna. Därutöver krävs en analys av vilka externa faktorer som också har påverkat resultatet. Analyser bör exempelvis göras av vilken betydelse - de statliga bidragen har haft vid olika aktörers investeringsbeslut - teknikupphandlingen har haft för utvecklingen och marknadsetableringen av ny teknik - informationen har haft för kunskapsuppbyggnad och beteendeförändringar vad avser energieffektiviseringar. I rapporten beskrivs några externa faktorer som bedöms påverka utfallet av programmet. - utvecklingen på elmarknaden - utformningen av energiskatterna - internationella överenskommelser om utsläpp av klimatpåverkande gaser. Den fjärde frågan "Vilka effekter har programmet haft?" skall besvaras genom en analys av vilka direkta och indirekta samt avsedda och oavsedda effekter åtgärderna har lett till. Arbetsgruppen ger exempel på några tänkbara effekter av programmet. Dessa rör bl.a. förändringar av elproduktion och elanvändning, miljöutsläpp, klimatpåverkande utsläpp och sysselsättningen. Den sista frågan "Är insatserna kostnadseffektiva?" kan besvaras genom att beräkna kostnad per inbesparad kWh eller per producerad kWh. Därefter kan åtgärder inom respektive kategori jämföras med varandra. Dessa beräkningar går dock inte att utföra för alla åtgärder. Även i de fall sådana nyckeltal inte är möjliga att beräkna kan dock andra typer av bedömningar göras av kostnadseffektiviteten. Jämförelser bör, förutom mellan olika åtgärder i omställningsprogrammet, också göras med andra möjliga insatser som inte ingår i omställningsprogrammet. Genom en sådan bredare ansats ges ett bättre underlag för politiska beslut vad gäller kost- nadseffektiviteten i olika möjliga insatser. Omställningsprogrammets långsiktiga åtgärder omfattar stöd till energiforskning, energiteknikstöd och introduktion av ny energiteknik. Stödet till energiforskning är inriktat på grundforskning och tillämpad forskning medan de övriga stödformerna i huvudsak går till senare skeden i teknikutvecklingen. Arbetsgruppen föreslår att resultatredovisningen utgår från tre begrepp: - kvalitet - relevans - teknikområdens kommersiella mognad. När det gäller mätning av kvalitet på grundläggande forskning finns etablerade metoder t.ex. s.k. peer review. Kvalitetsmått anger främst den inomvetenskapliga kvaliteten, men kan också ha betydelse vid bedömningar om ytterligare forskningsbehov. Relevansen kan bedömas genom särskilda relevansutvärderingar. Dessa kan genomföras genom att oberoende sakkunniga får bedöma relevansen i genomförda projekt. Exempel på nyckeltal som kan vara aktuella för att bedöma relevansen är antal erhållna patent och hur dessa utnyttjats. I de fall där medfinansiering från näringslivet förutsätts kan relevansen också mätas genom att studera i vilken utsträckning näringslivet bidrar med finansiering av olika projekt. Arbetsgruppen föreslår att en ny typ av resultatredovisning bör införas för de långsiktiga åtgärderna. Förslaget innebär att redovisningen orienteras mot utveckling och introduktion av specifika tekniker. För flertalet teknikområden bedöms hur långt teknikutvecklingen kommit utifrån den kommersiella mognaden. Bedömningarna görs för hur situationen är , om 10 respektive . Den föreslagna redovisningen kräver vissa utvecklingsinsatser av i första hand , men uppgifter bör kunna samlas in för . Till de långsiktiga åtgärderna räknas även energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Arbetsgruppen lämnar förslag på resultatredovisning även för denna åtgärd, men förslaget får betraktas som preliminärt. har i uppdrag att upprätta en plan för rapportering av projekt i enlighet med de rekommendationer som formulerats inom ramen för klimatkonventionen. Vid sidan om det energipolitiska programmet kan lokala investeringsstöd lämnas till kommuner för åtgärder som bl.a. minskar belastningen på miljön, effektiviserar energianvändningen, gynnar användningen av förnybara råvaror m.m. Vissa åtgärder som kan ges stöd enligt omställningsprogrammet kan även erhålla stöd från de lokala investeringsprogrammen. Arbetsgruppen föreslår att de åtgärder som genomförts inom ramen för de lokala investeringsprogrammen, men som skulle kunnat få stöd genom omställningsprogrammet, särredovisas. bör ansvara för denna redovisning med hjälp av underlag från . Syftet är att få en samlad redovisning av likadana åtgärder, oavsett från vilket program stödet getts. Åtgärder på kort sikt Åtgärder på kort sikt inom ramen energipolitiska program omfattar bidrag för att minska elanvändningen, bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor samt åtgärder för effektivare energianvändning. har beviljat bidrag till 143 vindkraftsaggregat med en beräknad årsproduktion på 225 GWh el och en total effekt på drygt 101 MW. Sex anläggningar för produktion av biobränslebaserad kraftvärme med en sammanlagd eleffekt på 84 MW har beviljats bidrag. har på regeringens uppdrag, i samråd med , och övriga berörda myndigheter, tagit fram riktlinjer för miljöanpassad vattenkraft. En viktig aspekt är de kultur- och miljöinsatser som man kan göra i samband med utbyggnaden. Sammanfattningsvis innebär dessa riktlinjer att i princip bara effektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad av befintliga anläggningar kan komma ifråga för bidrag. Anläggningen skall vara av typen strömkraftverk och i vissa fall skall vandringsväg för fisk anordnas. En gällande vattendom måste finnas. Efter att kraven för miljöanpassad vattenkraft preciserats har bidrag till investering i småskalig vattenkraft beviljats till 7 anläggningar med en sammanlagd effekt på 2 MW. Åtgärder på lång sikt Åtgärder på lång sikt inom ramen energipolitiska program omfattar stöd till energiforskning samt utveckling och demonstration av ny energiteknik. skall redovisa en strategi för arbetet med forskning och utveckling, demonstration, teknikupphandling och marknadsintroduktion. Strategin skall omfatta ett nationellt såväl som ett internationellt perspektiv med särskild betoning på forskningssamarbetet inom EU. Strategin skall utgå dels från en övergripande bedömning av utvecklingen av energisystemet och dels en bedömning av insatsområdenas utvecklingsfas utifrån såväl ett inomvetenskapligt som ett bredare samhälleligt perspektiv. Myndigheten skall även göra en prioritering av insatsområden och forskningsbehov med utgångspunkt i förväntade kunskapsbehov på lång sikt för lagring, tillförsel, distribution, omvandling och användning av energi. Av särskild betydelse för det fortsatta långsiktiga arbetet med insatser som skall bidra till omställningen av energisystemet är att skapa förutsättningar för att forskningsresultat nyttiggörs. Medlen inom det långsiktiga programmet kan disponeras för stöd till grundforskning, industriell forskning, utvecklingsarbete före marknadsintroduktion och teknikupphandling i programlagda insatser eller fristående projekt. Stödformerna kan kombineras. En sammanställning av de skilda stödformerna görs i tabellen nedan. Tabell 7.6 Olika stödformer inom det energipolitiska programmets långsiktiga del Energiforskning Energiteknikstöd Introduktion av ny energiteknik Grundforskning Grundforskning - Industriell forskning Industriell forskning - - Utvecklingsarbete före marknadsintrodukti on Utvecklingsarbete före marknadsintrodukti on - - Teknikupphandling Programlagda insatser Programlagda insatser - Fristående projekt projekt projekt har vidare inlett arbetet med att utveckla en strategi för de långsiktiga åtgärderna i programmet. Denna skall redovisas till regeringen . Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser fattade klimatkonventionens parter beslut om det s.k. Kyotoprotokollet. Inom ramen för EU:s gemensamma åtagande har godtagit men ännu inte ratificerat protokollet. Protokollet innehåller artiklar om gemensamt genomförande. Diskussioner och förhandlingar om regler och riktlinjer för gemensamt genomförande pågår alltjämt. Vid den fjärde partskonferensen beslutades om ett handlingsprogram för utredning av regler och riktlinjer med sikte på ett beslut . Regelverket för investeringsprojekt i utvecklingsländer, den s.k. mekanismen för en ren utveckling, skall prioriteras. Energipolitiskt motiverade insatser mot klimatförändringar innefattar investeringsprojekt för att minska eller begränsa utsläpp av klimatpåverkande gaser i bl.a. . Projekten bedrivs för att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Sedan verksamheten inleddes har t.o.m. redovisats 66 genomförda eller pågående projekt varav 55 var färdigställda. Flertalet projekt avser konvertering av värmepannor till biobränsledrift. Fletalet projekt har genomförts i och . Avsikten med programmet är att vinna erfarenheter av åtgärder mot klimatförändringar inför ett system med s.k. gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen och att delta i pilotfasen för sådana insatser. Med gemensamt genomförande avses en bilateral eller multilateral överenskommelse enligt vilken länder med höga kostnader för åtgärder mot utsläpp investerar i länder med låga åtgärdskostnader i gengäld. De länder som investerar erhåller någon form av kreditering att räkna av mot egna utsläpp. 7.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Effektiva energimarknader Under har nätmyndigheten () genom en aktiv tillsyn av nätverksamheten samt regelbunden prisuppföljning för nättariffer och elpriser aktivt bidragit till elmarknadens utveckling. Myndigheten har bedrivit metodutveckling för att höja kvalitet och effektivitet i det kommande tillsynsarbetet som myndighetens ansvarsområde tydliggjorts bl.a. genom lagtillämpning och informationsinsatser. Förändringen i lagstiftningen vad avser tillsyn över elpriser inom leveranskoncessionsområden har vidare medfört att myndigheten effektivare kan bedriva tillsynsarbetet eftersom myndigheten numera självständigt kan avgöra vilka ärenden som ska bli föremål för särskilda tillsynsinsatser. Det totala antalet oavslutade ärenden har minskat med en tredjedel. Tillsynsarbetet har koncentrerats till tillsyn av skälighet i elpriser. Den tillsyn som nätmyndigheten genomfört över vissa leveranskoncessionärer har bidragit till att flera av dessa genomfört eller aviserat sänkningar av sina elpriser, särskilt till kunder med låg elförbrukning. Tillsyn av priser för handel med el inom leveranskoncession har lett till nio förlägganden om sänkning av priset. Ett antal företag har utan tillsynsmyndighetens ingripande sänkt sina nättariffer. Bland principiellt betydelsefulla beslut avseende prövningsärenden återfinns beslut om villkoren för ersättning för småskalig elproduktion. Myndigheten har vid sin bedömning tillämpat en ny metod för beräknad ersättning. Genom det takpris på timregistrerande mätutrustning som infördes har möjligheterna att delta i handeln med el ökat för elkunder med låg förbrukning. Inför införandet av schablonberäkning ökar nu konkurrensen om dessa kundkategorier med sänkta elpriser som följd. Det utredningsarbete som genomförts av bl.a. nätmyndigheten har resulterat i vissa förslag till lagändringar beträffande bl.a. straffavgift vid försenad eller felaktig årsrapport för nätverksamhet och tariffutjämning vid samredovisning av nätområden. Arbetet har också påvisat ytterligare utredningsbehov, bl.a. beträffande åtgärder för att förhindra s.k. korssubventionering på elmarknaden, åstadkomma tariffutjämning mellan glesbygds- och tätortskunder och rationalisering av nätverksamhet. skall medverka till att det nordiska samarbetet inom elförsörjningen utvecklas. Svenska kraftnäts samarbete med stamnätsoperatörerna i och har underlättat elhandeln mellan länderna och skapat förutsättningar för en ytterligare fördjupning av samarbetet bl.a. beträffande elbörser och gemensamma tarifferingsprinciper. är tillsammans med den finska motsvarigheten hälftendelägare i den finska elbörsen som är under integration med . I samband med detta justerades gränstariffen i spothandeln med . togs gränstariffen bort helt för denna elspothandel. Initiala problem med den s.k. balansavräkningen har hanterats. pågår en översyn av bestämmelserna om mätning, rapportering och balansavräkning på elmarknaden som ett led i en övergång till s.k. schablonberäkning för mindre kunder. Den nya modell för schablonberäkning som på regeringens uppdrag tagit fram i samråd med innebär delvis nya rutiner för Svenska kraftnäts arbete med balansavräkningen. har på regeringens uppdrag redovisat problem och risker vid millenniumskiftet inom elförsörjningen. bedömer att man ej behöver räkna med någon utökad risk för elavbrott i förutsatt att arbetet genomförs enligt redovisade planer. Europeiska kommissionens uppföljning av genomförandet av EG:s elmarknadsdirektiv behandlar behovet av ytterligare harmoniseringsåtgärder på elområdet, bl.a. beträffande överföringstariffer, miljöbestämmelser och relationen till tredje land. Kommissionen arbetar med ett förslag till direktiv om stöd till förnybar elproduktion på den inre marknaden för el. Den utredning som initierats när det gäller regler för naturgas och annan rörbunden energi kommer att ge underlag för ett genomförande av EG:s gasmarknadsdirektiv i svensk lagstiftning. Regeringen anser att det vid sidan av elmarknaden också finns ett behov av insatser på andra marknader inom energiområdet för att skapa förutsättningar för effektiva marknader. arbetar med att analysera situationen på värmemarknaden. En av uppgifterna som ingår i uppdraget är att studera konkurrenssituationen på framförallt fjärrvärmemarknaden. Beroende på resultatet av arbete kan det finnas anledning för regeringen att gå vidare inom detta område med avsikt att förbättra och under- hålla marknadsfunktionen för att även denna marknad ska fungera på ett effektivt sätt. Regeringen avser att återkomma angående åtgärder på värmeområdet.