prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — SKI handhar även sådana uppgifter kring hantering av kärnämne och kärnteknisk utrustning som följer av internationella åtaganden om ickespridning av kärnvapen m. m. och i den utsträckning dessa uppgifter inte handhas av den Europeiska kommissionen. SKI utövar vidare tillsyn över reaktorinnehavarnas program för att hantera och slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall och för att riva kärnkraftverken, samt över avsättning och användning av medel inom det statliga finansieringssystem som skall täcka kostnaderna härför. 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 240 249 254 260 265 269 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SSI:s och SKI:s verksamheter drivs med ett gott strålskydd vid tillsynsobjekten och med en god säkerhet vid de kärntekniska anläggningarna. Förändringar Kärnkraftsavvecklingen inleds och förestående anslutning till en förstärkt icke- spridningsregim inom ramen för Internationella atomenergiorganets verksamhet leder till förändringar i den svenska tillsynen samt därutöver lagändringar orsakade av bl.a. anpassning av rättsakter utfärdade med stöd av Euratomfördraget. Ett verkställande av beslutet att, i enlighet med Regeringsrättens dom, stänga en reaktor i kommer inte att påverka verksamheten i någon större omfattning under innevarande verksamhetsår. och framåt kommer dock stängningen att påverka avgiftsuttaget på såväl tillsynsavgifter som forskningsavgifter för övriga kärntekniska anläggningar. ratificerades konventionen om säkerhet vid hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Anslutningen till konventionen medför inte krav på ytterligare svensk lagstiftning. När konventionen ratificerats av ett tillräckligt antal stater och trätt ikraft innebär det att skall ge in en nationell rapport om hur konventionens krav efterlevs och vilket säkerhetshöjande arbete som bedrivs. Prioriteringar Myndigheternas engagemang i frågor som rör avveckling av kärnkraftsreaktorer ökar och arbetet med reaktorsäkerhetskrav för 2000-talet prioriteras. 4.3 Resultatbedömning SKI och SSI rapporterar till regeringen om säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. Regeringen delar SKI:s bedömning att säkerhetsarbetet vid de svenska kärnkraftverken har bidragit till att vidmakthålla och utveckla säkerheten vid anläggningarna. De händelser som inträffat, de fel som upptäckts i samband med provningar och kontroller samt de utrednings- och analysarbeten som genomförts har medfört att åtgärder vidtagits för att rätta till funna säkerhetsbrister och ytterligare stärka djupförsvaret. SKI anser att det pågående moderniseringsarbetet måste fortsätta så att alla reaktorer i drift når en säkerhetsnivå som motsvarar moderna konstruktionsprinciper. SKI har därför fortsatt drivit på kraftföretagen att förbättra säkerheten och kvaliteten i säkerhetsarbetet. Ett första steg har varit att lägga grunden för de framtida säkerhetskraven och tillsynsmetodiken. Bedömningen är att de svenska kärnkraftverken kommer att klara den kritiska datumpassagen utan några säkerhetsproblem. SSI har kontinuerligt följt anläggningarnas arbete med att begränsa personalstråldoser och omgivningspåverkan. SSI konstaterar bl.a. att moderniseringsprogrammet vid de svenska kärnkraftverken resulterat i ökade stråldoser till personal. Ingen enskild person har dock fått stråldoser över fastställda dosgränser. instämmer i SSI:s åsikt att de ökande stråldoserna visar på nödvändigheten av fortsatta ansträngningar att begränsa personalstråldoserna och att detta bör vara en fråga av högsta prioritet för kärnkraftverkens ledningar. Krav på s.k. dosreduktionsprogram återfinns i SSI:s föreskrifter. 4.4 Förändringar energiproposition (prop. 1996/97:84) betonas vikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation som uppstår i och med avställningen av en reaktor. SKI och SSI har fått ökade resurser för detta ändamål. Motivationen, engagemanget och uppmärksamheten hos personalen vid kärnkraftverken måste vidmakthållas på en hög nivå trots den påfrestning en avställning innebär. Myndigheterna har vidtagit särskilda tillsynsinsatser för att övervaka att säkerheten och beredskapen vidmakthålls under hela driftperioden. De senaste årens händelser, behovet av skärpt kontrollverksamhet när reaktorerna blir äldre samt kraftföretagens aviserade renoveringar och moderniseringar, indikerar vidare att antalet ärenden och deras grad av komplexitet kommer att öka framöver. Den genomgång av konstruktionsförutsättningarna för de äldre reaktorerna som pågår inom kärnkraftsindustrin kan komma att resultera i reviderade bedömningar av behovet av säkerhetshöjande åtgärder. Myndigheterna måste ha förutsättningar att vara starkt engagerade och pådrivande i detta arbete, bl.a. genom formuleringen av 2000-talets säkerhetskrav. På kärnavfallsområdet ökar kraven på SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet i takt med att planeringen av den slutliga avfallshanteringen efter hand övergår i konkretare åtgärder. Enligt regeringens proposition (prop. 1996/97:11) om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred är fortsatta insatser avseende beredskapen mot kärnenergiolyckor angelägna. I och med Rådets direktiv av (96/29/Euratom) "om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning" har SSI bl.a. fått ett utökat ansvar avseende naturlig strålning. Detta direktiv skall vara införlivat . Vidare har SSI fått ökat ansvar med Rådets direktiv av (97/43/Euratom) "om skydd för personers hälsa mot faror vid joniserande strålning i samband med medicinsk bestrålning och om upphävande av direktiv /466/Euratom". Även detta direktiv skall vara införlivat . SSI har för att renodla myndighetens tillsynsroll avyttrat affärsverksamheten persondosimetri till . SKI och SSI medverkar också med insatser inom det svenska samarbetet med Öst- och . Dessa insatser beräknas fortsätta i oförändrad omfattning även under . Samarbetet finansieras över det s.k. Östeuropa-anslaget inom utgiftsområde 7. 4.5 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende SSI och SKI. 4.6 Anslag B1 Tabell 4.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 80 307 2000 Förslag 85 449 2001 Beräknat 86 856 1 2002 Beräknat 88 344 2 1 Motsvarar 85 449 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 85 449 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att detta år hade ett anslagssparande på . Totalt har SSI ett anslagssparande på . Av dessa är ca reserverade för beställda men ännu ej betalda forskningsprojekt. är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. SSI:s huvuduppgift är således att verka för att intentionerna i strålskyddslagen (1988:220) uppfylls. Regeringens överväganden Resultatbedömning Bedömningen är att myndigheten i stort lever upp till de mål som uppställts och bör efter genomförda besparingar kunna svara för ett fortsatt gott strålskydd i samhället. De förändringar som har skett i myndighetens organisation och strävan att renodla myndigheten som en tillsynsmyndighet är ett steg i rätt riktning. Ett färre antal inspektioner vid tillsynsobjekten har noterats under verksamhetsåret. En viss förbättring har dock skett inom den icke kärnenergianknutna verksamheten där tillsynen legat på en "miniminivå". SSI:s insatser har bl.a. lett till en ökad medvetenhet om strålskydd vid sjukhus. En viktig fråga är att undvika att patienter utsätts för onödig strålning vid undersökningar. Insatserna har bl.a. lett till att onödiga stråldoser vid vissa röntgenundersökningar har minskat. När det gäller tillsynen av reaktorerna kan en minskad exponering för arbetstagare noteras. Detta beror till stor del på att inga stora under- hålls- och moderniseringsarbeten har genomförts . Även SSI:s krav på s.k. ALA-RA-program (vilket innebär god planering för att minska stråldoser vid underhåll) har bidragit till en minskad dosbelastning. SSI har prioriterat avvecklingsfrågorna, vilket kommer att underlätta tillsynsarbetet då reaktorer i avvecklas. Bedömningen är att beredskapen hålls på en hög nivå. Detta sker genom olika utbildningsinsatser samt flera nationella och en internationell beredskapsövning. Inom EU pågår ett arbete inom Artikel 31-, 35- och 36-grupperna i syfte att utarbeta rekommendationer för medlemsländernas miljöövervakning och vilka miljöparametrar som skall rapporteras från varje land. SSI hanterar många frågor med direkt bäring på skyddet av miljön, och skall i samråd med redovisa en strategi för en miljöövervakning av radioaktiva ämnen. SSI har också ansvar för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö och har redovisat förslag till delmål för att detta mål skall kunna uppnås. Realiserande av miljömålet kräver ett antal insatser från SSI:s sida. En sådan är kärnavfallets och det använda bränslets slutliga omhändertagande. Sammantaget kommer detta att medföra en avsevärd ambitionshöjning för SSI:s miljöinsatser jämfört med hittillsvarande insatser. Insatserna vad gäller icke joniserande strålning (mobiltelefoni, kraftledningar, etc.) bedöms vara relevant utifrån det stora mediaintresset för detta område. Arbetet med EU-frågor och införlivandet av rättsakter har uppfyllt de ställda målen Budget för avgiftsbelagd verksamhet SSI:s verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Avgifter från kärnteknisk verksamhet redovisas under inkomsttitel . Ansökningsavgifter redovisas under inkomsttitel . Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Utfall 1998 63 3001 Prognos 1999 66 2001 Budget 2000 67 2001 1 I beloppet ingår 13 500 tkr som överförs till för beredskap mot kärnenergiolyckor. Det belopp som överförs ingår ej i SSI:s ramanslag. SSI har egen uppdragsverksamhet och inkomsterna från denna får disponeras av myndigheten. Budgeten för denna verksamhet framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 8 452 8 236 216 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 4 8001 4 8001 0 (varav tjänsteexport) Budget 2000 4 0002 4 0002 0 (varav tjänsteexport) 1 avyttrades persondosmätningen varför endast en del av årets verksamhet inräknats . 2 avyttrades persondosmätningen varför denna inte inräknas längre. Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen beräknar anslaget till 85 449 000kronor för . Anslaget beräknas till för och till 88 344 000 för . Tabell 4.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 80 358 Pris- och löneomräkning 428 Justering av 4 716 Indexjustering -53 Förslag 2000 85 449 B2 : Förvaltningskostnader Tabell 4.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 83 792 2000 Förslag 82 648 2001 Beräknat 83 948 1 2002 Beräknat 85 315 2 1 Motsvarar 82 648 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 82 648 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att detta år hade ett anslagssparande på på förvaltningsanslaget. Utgifterna översteg anslaget med . Enligt prognosen kommer anslagssparandet att minska . Tabell 4.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1999 76 885 Pris- och löneomräkning 447 Justering av 5 322 Index justering -6 Förslag 2000 82 648 B3 : Kärnsäkerhetsforskning Tabell 4.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 63 858 2000 Förslag 65 969 2001 Beräknat 67 228 2002 Beräknat 68 578 En jämförelse mellan budget och utfall för visar att SKI detta år hade ett anslagssparande på i anslaget för kärnsäkerhetsforskning. Utgifterna översteg anslaget med ca . Enligt prognoserna kommer anslagssparandet inte att minska . Regeringens överväganden SKI är central förvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerheten vid kärnteknisk verksamhet, dels genomförandet av den forskning och utveckling och det program för bl. a. sådana frågor som avses i 11 och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Dessutom skall SKI besluta om användningen av avgiftsmedel enligt lagen (1992:1537) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m. m., utom när regeringen skall fatta ett sådant beslut. I och med att den framtida energipolitiken lades fast i energipropositionen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har det varit möjligt att klargöra inriktningen och ambitionsnivån för SKI:s verksamhet. I energipropositionen betonas vikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation som uppstår i och med beslutet om avställning av en reaktor. Bedömningen är att omfattningen och kvaliteten i granskningen och tillsynen inom reaktor och kärnsäkerhetsprogrammet är sådan att de uppställda målen uppnås. Detta har skett bl a genom att SKI:s allmänna säkerhetsföreskrift tyd-liggjort de övergripande kraven för en stor del av SKI:s säkerhetstillsyn. Föreskriften har haft påtagliga effekter genom att tillståndsinnehavarna ser över och förbättrar sin organisation av egen-kontroll inför det att 1998:1 formellt träder i kraft . Verksamheten inom området nukleär icke- spridning har uppfyllt de ställda målen. Detta framgår av Internationella atomenergiorganets slutsatser under det av tillträdda kon- trollavtalet med samt av EU- kommissionens utvärdering under Euratomfördraget. Verksamheten utgör ett viktigt stöd för agerande inom området ickespridning av massförstörelsevapen såväl inom EU som i FN och sammanhang. SKI:s verksamhet inom programmet har påverkats kraftigt, bl. a. av medlemskap i . Den pågående utvecklingen på kontrollområdet, bl.a. genom det kommande tilläggsprotokollet med , ställer krav på förändringar i SKI:s framtida roll inom icke- spridningsområdet. Verksamheten inom området kärnavfallssäkerhet har uppfyllt de ställda målen. Detta bekräftas av att SKI har inlett den var tredje år återkommande granskningen av Svensk Kärnbränslehantering AB:s forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram (FUD-program 1998). Som ett resultat av SKI:s granskning av tidigare FUD-program har redovisat en systemanalys omfattande inkapsningsanläggningar, transportsystem och djupförvar. SKI har varit hårt bevakade av media i anslutning till Barsebäcksärendet. Det samlade intrycket är att SKI uppfattas som en tillförlitlig informationsgivare med stor öppenhet och hög servicenivå mot media. SKI:s forskningsverksamhet synes vara i stort sett väl avvägd mot de krav på framförhållning som måste ställas på säkerhetsarbetet. Avsaknaden av en svensk teknisk-vetenskaplig stödorganisation inom kärnteknikområdet ställer särskilda krav på att SKI via sina forskningsmedel kan upprätthålla en extern kompetens, oberoende av industrin, för granskningsstöd i ett längre perspektiv. Kompetensförsörjningen har förbättrats. uppgår antal vakanser till mot . De tidigare problemen med prioriteringar och bristande långsiktighet bör nu kunna övervinnas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Avgifter enligt den nämnda förordningen avseende tillsyn och forskning förs till inkomsttiteln 2551 Avgifter från kärnkraftverken. SKI disponerar de intäkter som erhålls i form av avgifter enligt 2 och 6 §§ förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Tabell 4.9 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 139 440 130 142 691 -31211 Prognos 1999 130 750 150 147 650 -16 7501 Budget 2000 142 200 150 145 341 2 991 1 Underskottet täcks av ingående anslagssparande Slutsatser Vid beräkning av anslaget B2 har en teknisk justering gjorts . Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Regeringen beräknar anslagen B2 resp. B3 till resp. för . beräknas en oförändrad anslagsnivå för B 2 och B 3. Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 65 306 Pris- och löneomräkning 608 Indexjustering 55 Förslag 2000 65 969 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. Tabell 4.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 26 000 2000 Förslag 26 352 2001 Beräknat 26 752 2002 Beräknat 26 752 En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett överskott på . Regeringens överväganden Från anslaget betalas kostnader, i amerikanska dollar och österrikiska shilling, för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt kärnsäkerhetssamarbete. Kostnaderna under anslaget är starkt beroende av förändringar i valutakurserna. Regeringen bedömer dock att anslaget för kommer att täcka kostnaderna. Slutsatser Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till . 4.7 Övrig statlig verksamhet Kärnavfallsfonden Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använt kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan verksamheten har upphört (10 §). Dessa åtaganden innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och hur dessa åtgärder skall kunna genomföras. I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare finansieringslagen (prop. 1980/81:90, s. 637) omfattar tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med återstoden av sin förmögenhet för kostnader för sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas vidta åtgärderna. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor , så länge reaktorn är i drift, erlägga en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet. också för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och kompletterande forskning på kärnavfallsområdet. Avgifter skall vidare täcka de kostnader som reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för information till allmänheten. Regeringen fastställer avgiften för nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas och bestäms individuellt för varje verk. Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheter för kostnader som inte täcks av inbetalade avgiftsmedel för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning av kärnkraftverken. Säkerheterna skall sålunda dels säkerställa fonduppbyggnaden om en reaktor skulle stängas av före reaktorns s.k. intjänandetid , dels säkerställa finansieringen vid en eventuell fondbrist beroende på oplanerade händelser efter det att alla reaktorer stängts av och avgiftsmedel från kärnkraftproduktionen inte längre tillförs fonden. Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt finansieringslagen placeras på konto i . har träffat avtal med om formerna för placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel skall läggas till kapitalet. Enligt den förvaltningsberättelse för kärnavfallsfonden för , som lämnat till regeringen, framgår att inbetalade avgifter för uppgick till (). Utbetalade ersättningar uppgick till (). Ränteintäkterna uppgick till (). Överskottet av förvaltningen var ().Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde (). 1 Förslag till riksdagsbeslut 51 2 Lagförslag 53 2.1 Förslag till lag om tillfällig avgift för stöd till småskalig elproduktion 53 3 Energi 55 3.1 Omfattning 55 3.2 Utgiftsutveckling 57 3.3 Resultatbedömning 59 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 59 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 61 3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 66 3.3.4 Regeringens slutsatser 70 3.4 Skatteavvikelser 70 3.5 Utgiftsutveckling 71 4 Effektiva energimarknader 73 4.1 Omfattning 73 4.2 Utgiftsutveckling 78 4.3 Anslag 78 A1 : Förvaltningskostnader 78 5 Omställning och utveckling av energisystemet 81 5.1 Omfattning 81 5.2 Utgiftsutveckling 81 5.3 Anslag 81 B1 Bidrag för att minska elanvändning 81 B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 85 B3 Åtgärder för effektivare energianvändning 88 B4 Energiforskning 90 B5 Energiteknikstöd 92 B6 Introduktion av ny energiteknik 94 B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 95 B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 98 6 Övrig statlig verksamhet 101 6.1 Småskalig elproduktion 101 6.2 Anslag 103 B9 Stöd till småskalig elproduktion 103 Anslagsbelopp 52 3.1 Utgiftsutveckling 57 3.2 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996, 1997 och 59 3.3 Elanvändning åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996, 1997 och 60 3.4 Elproduktion åren 1970,1980,1990,1995,1996,1997 och 60 3.5 Redovisningstillfällen för det energipolitiska programmet 63 3.6 Olika stödformer inom det energipolitiska programmets långsiktiga del 65 3.7 Effekter och måluppfyllelse av kortsiktiga åtgärder 67 3.8 Skatteavvikelser netto 70 3.9 Utgiftsutveckling 71 4.1 Investeringsplan och finansieringsplan 76 4.2 Avgiftsinkomster 76 4.3 Beräknade inleveranser 76 4.4 Utgiftsutveckling 78 4.5 Anslagsutveckling 78 4.6 Avgiftsinkomster under anslag 79 5.1 Utgiftsutveckling 81 5.2 Anslagsutveckling 81 5.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 83 5.4 Anslagsutveckling 85 5.5 Vindkraft i 86 5.6 Driftstatistik, kraftvärme och industriellt mottryck åren 1996 - 1998 86 5.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 88 5.8 Anslagsutveckling 88 5.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 90 5.10 Anslagsutveckling 90 5.11 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 91 5.12 Anslagsutveckling 92 5.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 93 5.14 Anslagsutveckling 94 5.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 94 5.16 Anslagsutveckling 95 5.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 96 5.18 Anslagsutveckling 98 6.1 Anslagsutveckling 103 5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att