prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Insatser inom de olika programmen skall kunna kombineras för att uppnå önskvärd effekt. Det bör därmed fortsatt vara möjligt att kombinera t.ex. arbetsmarknadsutbildning med arbetspraktik. Det nya arbetsmarknadspolitiska regelverket kommer även fortsättningsvis kunna användas i samarbete för insatser inom EU:s mål 3. Gällande individens finansiering under aktiviteten menar regeringen att huvudprincipen liksom bör vara att den enskilde som deltar i ett program har ersättning i form av aktivitetsstöd/utbildningsbidrag. Det finns av effektivitets- och förenklingsskäl anledning att åter aktualisera en översyn av administrationen av aktivitetsstöd, som hanteras av tre parter; AMV, a-kassorna och försäkringskassorna. Regeringen avser att återkomma med ett förslag till förändringar i regelverket i anslutning till översynen av tillämpningen av regelverket för arbetslöshetsförsäkringen. Datortek/aktivitetscenter Datortek/aktivitetscenter bedrivs i nära samverkan och utifrån lokalt utformade avtal mellan länsarbetsnämnderna och kommunerna. Kommunerna ansvarar i princip för lokaler och annan utrustning än datorer och programvara som anskaffats och ägs av . Länsarbetsnämnderna svarar i allmänhet för huvuddelen av investeringar i utrustning och utbildningsmaterial samt vanligen för de programansvarigas lönekostnader. En person får delta i datortek/aktivitetscenter och andelen utbildning i datateknik är bestämd till halva åtgärdstiden. AMS har i skrivelse föreslagit en vidareutveckling av datorteksverksamheten. Förslaget bygger på en rapport som AMS utarbetat tillsammans med . Regeringen ser positivt på den utveckling av datortek/aktivitetscenter som beskrivs i skrivelsen, även om det finns anledning att framhålla att mycket av det som föreslås är möjligt att göra inom ramen för befintliga regler. Av skrivelsen framgår att rollfördelningen mellan länsarbetsnämnd och kommun i vad som kan beskrivas som ett delat huvudmannaskap behöver bli tydligare. Regeringen avser därför att göra åtgärden mer flexibel och rollfördelningen mellan länsarbetsnämnd och kommun mer tydlig enligt följande. En utgångspunkt är det arbete med regelförenklingar som pågår i . Verksamheten skall liksom bedrivas i nära samverkan mellan länsarbetsnämnderna och kommunerna. En enklare administration och ett tydligare huvudmannaskap ger större möjligheter att förbättra kvaliteten i verksamheten. Detta främjas om kommunerna jämte träningen i datateknik och ansvaret för lokalerna där verksamheten bedrivs också svarar för själva datautrustningen. Ett första led i detta tydligare huvudmannaskap är att samarbetsavtalen utformas med förutsättningen att datorer och annan datateknisk utrustning fortsättningsvis upphandlas och underhålls av kommunen i stället för av länsarbetsnämnden. Ett andra led är att äldre, befintlig datateknisk utrustning övergår i kommunens ägo. Med den mer tydliga rollfördelningen behövs egendomen inte längre i statlig ägo. Den kan därmed, genom försäljning eller byte, överlåtas till de kommuner som så önskar, i enlighet med de ekonomiadministrativa bestämmelser som gäller för statlig verksamhet, under former som säkerställer krav på affärsmässighet. Av samarbetsavtalen bör arbetsförmedlingens roll i verksamhetens projektdel framgå tydligt liksom arbetsförmedlingens ersättning till kommunen. Eftersom grundläggande kunskaper i informationsteknik blir nödvändiga inom allt fler yrkesområden och målgrupperna för verksamheten har breddats sedan åtgärden infördes anser regeringen att det finns anledning ge verksamheten en mer flexibel utformning. Hur stor del av tiden deltagarna skall ägna åt utbildning i datateknik respektive arbetsmarknadsinriktade projekt bör avgöras utifrån vad som i det enskilda fallet framstår som lämpligt, med utgångspunkt i deltagarens individuella handlingsplan och andra relevanta omständigheter. Detsamma bör gälla hur omfattande varje placering i datortek/aktivitetscenter skall vara. Den nu gällande hälftendelningen mellan dataträning och arbetsmarknadsinriktade projekt och tidsgränsen i åtgärden framstår som naturliga utgångspunkter även i fortsättningen, men bör kunna frångås vid behov. Även fortsättningsvis skall det vara möjligt att använda personer i arbetspraktik som handledare. Regeringen föreslår därför att länsarbetsnämnderna fr.o.m. får avgöra hur omfattande varje placering i datortek/aktivitetscenter skall vara. Anvisningarna får dock vara längst 6 månader. Även hur stor del av tiden deltagarna skall ägna åt utbildning i datateknik respektive arbetsmarknadsinriktade projekt skall avgöras utifrån vad som är lämpligt i det enskilda fallet. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet och bör gälla från . Förslaget innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Förstärkt anställningsstöd godkände ett förslag i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100) om att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden anställningsstöd skulle förlängas och förstärkas för svaga grupper på arbetsmarknaden. Förstärkningen av anställningsstödet syftade till att underlätta för personer som varit arbetslösa mycket att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen anser nu att det finns skäl att ytterligare förstärka anställningsstödet genom att utvidga den krets av arbetslösa personer som kan komma i fråga för det förstärkta anställningsstödet. Regeringen föreslår därför att den som varit arbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och varit anmäld vid arbetsförmedlingen skall kunna komma i fråga för det förstärkta anställningsstödet. Förändringen föreslås träda i kraft . enligt de beslut som gäller är 36 månader. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet men statsbudgetens inkomstsida enligt tabell 2.3 Skatteavvikelser. Sammanfattande medelsberäkning Vid medelsberäkningen för har regeringen tagit hänsyn till beslut i anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) samt de under anslaget ovan beskrivna förslagen. Med anledning av att anställningsstödet omvandlas från ett bidrag till en kreditering av arbetsgivanas skattekonto minskas anslaget med och med i beräkningen av anslaget . Vidare beräknas anslaget minska med 103 respektive för en del av medfinansieringen för kompetensutvecklingssatsningen som sker under anslaget Europeiska socialfonden m.m. för . Därutöver minskas anslaget med åren 2000- 2002 för det ökade stödet för kooperativ utveckling under det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget A 3 Stöd till kooperativ utveckling. För att öka utrymmet för fler lönebidrag under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade minskas anslaget med . Slutligen har anslaget minskats med för att kompensera att inkomsterna på inkomsttitel Finansieringsbidrag för arbetspraktik blivit lägre än tidigare beräknat. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 19 för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till 20 och för beräknas utgifterna till 20 . A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Tabell 6.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 6 700 000 2000 Förslag 6 828 941 2001 Beräknat 6 880 053 2002 Beräknat 6 917 548 1 Inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999, då tillfördes anslaget. 1999 beslutat att hela anslagssparandet samt därutöver skall föras bort med anledning av förändrade redovisningsprinciper för anslaget. Anslaget är avsett för lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), kostnader för vissa otraditionella insatser för arbetshandikappade, bidrag till arbetshjälpmedel m.m. till personer med funktionshinder, utgifter för utveckling av ny teknik och datorbaserade arbetshjälpmedel för personer med funktionshinder samt för särskild expertmedverkan i sådana ärenden, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden för perioden 1995- 1999 och anslaget Europeiska socialfonden för . Anslagets utgifter styrs främst av omfattningen av lönebidrag och OSA samt av den genomsnittliga bidragskostnaden för dessa stödformer. Syftet med de åtgärder som finansieras under anslaget är att arbetssökande personer med arbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan ett arbetshandikapp. Lönebidrag och OSA kan lämnas till arbetsgivare som anställer personer med arbetshandikapp. Bidrag till arbetshjälpmedel m.m. lämnas för arbetsplatsanpassningar för personer med funktionshinder, arbetsbiträde, vissa resekostnader och för näringshjälp, som är ett särskilt kompletterande bidrag för personer med funktionshinder som startar företag. SIUS-verksamheten ger möjlighet att anställa en särskild stödperson, som skall hjälpa personer med funktionshinder in i arbetslivet. De otraditionella medlen syftar till att öka möjligheterna för arbetssökande med svåra och oftast bestående funktionshinder att få arbete. anvisades 6,6 miljarder kro- nor på statsbudgeten under anslaget. Med anledning av en förändrad redovisningsprincip för anslaget, se inledningstext under verksamhetsområdet, stannade dock utgifterna vid ca . Om förändringen inte skett skulle AMS ha överskridit anslaget med , vilket berodde på en mycket hög omfattning av och ökade styckkostnader för åtgärderna . Av medelsförbrukningen gick till lönebidrag och OSA. Lönebidraget är den dominerande åtgärden. Resterande utgifter bestod främst av arbetshjälpmedel m.m. Omfattningen av lönebidrag och OSA har stigit betydligt över regeringens målsättning för . Regeringen bedömer därför att AMS kommer att behöva utnyttja av anslagskrediten för . Regeringens överväganden Resultatinformation Arbetslösheten för personer med arbetshan- dikapp har i stort varit oförändrad mellan som arbetslösheten har minskat med för samtliga sökande . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, som lönebidrag och OSA, är viktiga insatser för att arbetshandikappade skall kunna få del av det gynnsamma konjunkturläget i samma omfattning som för andra grupper. fick av personer med arbetshandikapp som fick arbete ett sådant med hjälp av lönebidrag. Omfattningen av de särskilda åtgärderna för arbetshandikappade ökade kraftigt . Omfattningen var 2 000 personer fler i åtgärdena än regeringens målsättning . I snitt var 55 000 personer an- ställda med lönebidrag, varav kvinnor och män, och i OSA, varav kvinnor och män, . Det kan jämföras med i snitt 51 100 året innan. Av dessa utgjorde anställningar med lönebidrag. fanns i genomsnitt 56 500 personer anställda i åtgärderna. Stora insatser från arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten i kombination med det gynnsamma konjunkturläget har gjort det möjligt för fler arbetshandikappade att få anställning med lönebidrag. Dock har anslagsförbrukningen varit oacceptabelt hög. Den genomsnittliga bidragsnivån uppgick till av den bidragsgrundande lönekostnaden , de allmännyttiga organisationerna exkluderade. Det skall jämföras med regeringens krav på en genomsnittlig bidragsnivå på högst för . uppgick den motsvarande nivån till . Regeringens krav för är högst , exklusive de allmännyttiga organisationerna. Styckkostnaderna i lönebidrag och OSA har ökat från till . Utvecklingen har medfört att allt fler personer är anställda med lönebidrag inom den privata sektorn. Bidragen i den privata sektorn är något lägre. Nära varannan, eller , i anställning med lönebidrag arbetade inom den privata sektorn jämfört . Ungefär en tredjedel () arbetade inom allmännyttiga organisationer 1998. De resterande arbetade inom kommuner, landsting och stat. Lönebidrag kunde fram till och med beviljas arbetsgivare som anställde en person med arbetshandikapp som, vid personalminsk- ningar eller omstruktureringar, bedömdes bli långtidsarbetslös och löpa risk att slås ut från arbetsmarknaden. Regeringen medgav att högst 500 personer fick omfattas av sådant bidrag . Ca betalades ut för ändamålet och omfattade drygt 200 personer. Vidare har än så länge minst tio arbetsledare börjat i projektet (prop. 1998/99:1). De första arbetshandikappade beräknas anställas /2000. Effektivisering av medelsförbrukningen På regeringens uppdrag påbörjade AMV ett treårigt lönebidragsprojekt (prop. 1996/97:150). Projektet syftar bl.a. till att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsatser för att förbättra och effektivisera hanteringen av lönebidrag. Samtliga län är involverade i projektet, som slutredovisas . har regeringen därutöver lämnat ett uppdrag åt ESV att utveckla prognoser och uppföljning av anslaget tillsammans med AMS. Slutredovisningen kommer att ske . Kvinnor i lönebidrag AMS har lämnat en rapport som visar att män i lönebidrag har en högre bidragsgrundande lönekostnad än kvinnor, vilket även framkom i LOSAM- utredningen (SOU 1997:5). Kvinnorna arbetar dock deltid i mycket större omfattning än männen och efter korrigering för tjänstgöringsgrad minskade skillnaden till per person och månad. I uppdraget uppmanades AMS även att lämna förslag på hur fler kvinnor skall kunna få del av lönebidraget. Inom AMV pågår ett fortlöpande arbete med att öka medarbetarnas kunskap om kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden genom bland annat utbildningar, kartläggningsarbeten och informationsprojekt. , som ger stöd och intro- duktion för gravt arbetshandikappade, perma- nentades . Cirka 780 arbetssökande har omfattats av verksamheten , varav 500 har tillkommit . Vid utgången av fanns 100 SIUS- konsulenter anställda. Otraditionella medel För otraditionella insatser för personer med arbetshandikapp avsattes högst för respektive 1999. En tredjedel av alla projekt har varit samverkansprojekt, där AMV har samarbetat med , kommunen, och/eller . En fjärdedel av alla projekt har varit metodutvecklingsprojekt. Därtill har även funnits IT-projekt, kultur-IT-projekt, företagsförlagda projekt, arbetskooperativ och övriga projekt. Arbetshjälpmedel Kostnaderna för arbetshjälpmedel uppgick till för , vilket motsvarar förbrukningen för . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Beslut om särskilda insatser för arbetshandikappade kan som längst omfatta en tidsperiod . Det innebär att åtagande under anslaget medför kostnader för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för besluta om åtagande under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 6 under åren 2001- 2003. Slutsatser AMS har inte lyckats nå målet om högsta genomsnittlig bidragsnivå i anställningar med lönebidrag. Den fick inte överstiga av bidragsgrundande lönekostnad, exklusive de allmännyttiga organisationerna. AMS har dock uppnått den omfattning av särskilda åtgärder för arbetshandikappade som var målsatt, men på grund av en för hög bidragsnivå har detta skett genom en oacceptabelt högt utnyttjande av anslagskrediten. Detta är inte tillfredsställande. Regeringen ser därför med oro på konsekvenserna av den höga anslagsförbrukningen 1998. Regeringen anser att uppföljningen av otraditionella medel för personer med arbetshandikapp bör förbättras. Regeringen har ytterligare velat förbättra situationen på arbetsmarknaden för personer med arbetshandikapp. har därför, efter förslag från regeringen, beslutat att anvisa ytterligare under anslaget på tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1998/99:100, yttr. 1998/99:AU3y, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Regeringen föreslår därtill att ytterligare anvisas under anslaget . De ökade utgifterna finansieras genom att anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. bör minst 56 000 personer i genomsnitt ha en anställning med lönebidrag eller OSA. Den genomsnittliga bidragsnivån skall uppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden för samtliga arbetsgivare förutom för allmännyttiga organisationer. Sammanfattande medelsberäkning Vid medelsberäkningen för har rege- ringen tagit hänsyn till beslut i anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) samt de under anslaget ovan be-skrivna förslagen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 6 för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till 6 och för beräknas utgifterna till 6 . A4 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-19991 Tabell 6.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 713 082 Anslags- sparande 1 840 484 Utgifts- prognos 2 300 0000 2000 Förslag 1 242 563 2001 Beräknat 128 344 1 Anslaget har tidigare benämnts Europeiska socialfonden m.m. Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden för . Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6. AMS och berörda länsstyrelser vad avser vissa INTERREG II-program är utbetalningsansvariga myndigheter för Socialfonden i . För administrationen av programmen svarar ett större antal myndigheter. har för programperioden från Social- fonden tilldelats totalt ca 750 miljoner ecu inklusive indexuppräkning, vilket motsvarar ca . Beslut om nya projekt inom de olika strukturfondsprogrammen får fattas till och med , medan projektverksamhet och utbetalningar beräknas fortgå in respektive . Nästkommande programperiod redovisas under anslaget Europeiska socialfonden m.m. för . Mål 3 och mål 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas av enbart Socialfonden medan övriga program delfinansieras av flera fonder. En övergripande redovisning avseende samtliga strukturfondsprogram under innevarande programperiod lämnas inom utgiftsområde 19. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden. De svenska mål 3-insatserna är inriktade på kompetensutveckling, skapande av sysselsättning genom datortekens aktivitetscentra, vägledning och rådgivning, utveckling av små och medelstora företag samt hjälp till egen företagarverksamhet. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra insatserna. Mål 3 administreras av AMS. I varje län finns en regional kommitté som tillsammans med länsarbetsnämnden svarar för genomförandet av programmet. I de regionala kommittéerna ingår bl.a. företrädare för organisationer och myndigheter. Mål 4 syftar till att ge erforderlig kompe- tensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Målgruppen är anställda i små och medelstora företag samt offentligt anställda i vård och omsorg. Det svenska mål 4-programmet, även kallat Växtkraft Mål 4, är inriktat på att förändra arbetsorganisationen för att därigenom stärka de anställdas och företagens konkurrenskraft. Av dem som omfattas av kompetensutvecklingen skall hälften vara kvinnor. Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling är ansvarig myndighet för programmet som genomförs i samarbete med regionala partnerskap, i vilka bl.a. arbetsmarknadens parter och andra organisationer ingår. Gemenskapsinitiativet Employment har till syfte att genom olika utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. Gemenskapsinitiativet Adapt syftar till att genom utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. De två gemenskapsinitiativen är transnationella, vilket innebär att projekten genomförs i partnerskap med liknande projekt i minst två andra medlemsländer. redovisas under anslaget ett ac- kumulerat anslagssparande om totalt , vilket motsvarar av budget. Anslagssparandet förklaras till en del av att uppbyggnaden av strukturfondsverksamheten var mer tidskrävande än vad som kunnat förutses, vilket har påverkat omfattningen av vissa av programmen . Andelen intecknade socialfondsmedel är emellertid nu mycket hög, totalt per . Även utbetalningstakten ligger på en hög nivå. har totalt betalats ut från anslaget vilket utgör av budget. Regeringen beräknar med ledning av AMS prognos att totalt kommer att betalas ut från anslaget. Detta innebär att anslagssparandet delvis kommer att tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation Från programmets start har totalt 152 000 personer deltagit i mål 3-projekt, varav 53 000 personer . Av samtliga deltagare är kvinnor och män. Antalet projekt uppgår till totalt 1 700 och hälften av dessa har varit särskilt inriktade mot målgruppen långtidsarbetslösa. Ungefär en fjärdedel av projekten har utgjorts av projekt för unga, medan motsvarande andelar avseende arbetshandikappade och invandrare är . De olika målgrupperna överlappar dock varandra. Kommunerna har bedrivit en tredjedel av samtliga projekt, därefter följer företag och all- männyttiga organisationer. En sjättedel av pro- jekten har anordnats av statliga myndigheter, huvudsakligen AMV. Dessa projekt är emellertid deltagarmässigt större än andra. Vidare ingår arbetsförmedlingen som samarbetspartner i mer än hälften av mål 3- projekten. Av de för mål 3 avsatta socialfondsmedlen för programperioden som helhet, totalt ca , har per samtliga medel intecknats genom beslut och utbetalats till projektanordnarna. En uppföljning görs inom AMV i syfte att använda de medel som kvarstår efter slutredovisningen av genomförda projekt till beslut om nya mål 3-projekt. Mål 3 skall pröva nya vägar inom arbetsmarknadspolitiken. Stor uppmärksamhet har därför ägnats uppgiften att identifiera och sprida goda exempel för genomförande i ordinarie verksamhet. Bl.a. har rapporten att lära av tagits fram och ett flertal konferenser anordnats. för mål 3 har upp- handlat oberoende utvärderingar av programmet. I den senaste utvärderingsrapporten, vilken avlämnades , konstateras att de uppsatta målen i programmet har uppnåtts på en övergripande nivå, bl.a. vad avser inriktningen på de mest utsatta grupperna. Mål 3 skall omfatta de personer som står längst från arbetsmarknaden. Analysen visar dock inte på någon större skillnad i detta avseende jämfört med ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt utvärderarna har mål 3 till övervägande del som avsetts omfattat nyskapande insatser - nya metoder, arbetssätt och aktörer - vilka till viss del återförts till ordinarie verksamhet. En jämförelse har gjorts mellan mål 3 och ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder med avseende på andelen deltagare som erhållit arbete. Jämförelsen visar på ett något sämre resultat för mål 3. Däremot anser merparten av de deltagare som har erfarenhet av ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder att mål 3- insatserna har varit bättre eller lika bra som dessa. Deltagarna anser också att de har haft inflytande på innehållet i och genomförandet av projekten. Sammanfattningsvis anser utvärderarna att framtida programinsatser bl.a. i högre grad bör koncentreras till de mest marginaliserade målgrupperna. Dessutom bör programmålen vara tydligare liksom målen för jämställdhetsarbetet. Vidare bör enligt utvärderingen centrala och regionala myndigheter ta ett mer aktivt ansvar för att sprida och återföra uppnådda resultat av projekten. De svenska mål 4-programmet har fått ett fortsatt stort gensvar ute i landet. Dessutom har programmet på EU-nivå erhållit ett mycket gott omdöme. Från programmets start har ca 16 500 företag beviljats stöd för steg 1-insatser, dvs. analys av kompetensbehovet och utarbetande av en handlingsplan i företaget. Dessa företag har totalt 285 000 anställda, varav kvinnor och män. har totalt 11 600 beslut, varav 5 000 , fattats om stöd till steg 2- insatser som innebär genomförande av kompetensutvecklingen av anställda i enlighet med handlingsplanerna.