prop · GO0315 · 2000-10-03 00:00:00 — uppger däremot att de delar konsultföretagens uppfattning att rapporteringen och statistiken för utnyttjandet av elpannor inom landet är otillfredsställande. Bedömning av villkorsuppfyllelse för stängning av den andra reaktorn i Ett villkor för avställningen av är att bortfallet av elproduk- tion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. De kortsiktiga åtgärderna i det energipolitiska programmet syftar till att minska användningen av el för uppvärmning, öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor och utnyttja det befintliga energisystemet effektivare samt främja åtgärder för effekti- För att ersätta elproduktionen av reaktorn bäck 2 krävs ett tillskott/sparande på . Flertalet remissinstanser uttrycker en oro för den påverkan en avställning av skulle få för effektbalansen. menar däremot att effektproblematiken kan lösas på marknadens villkor. i anser att effektproblemen i inte är korrekt analyserade. Högskolan anser att leveranssäkerheten inte har något med effekt att göra utan att detta numera är ett marknads- och Högskolan frågar sig om inte skulle kunna lösa detta med antingen områdesprissättning eller motköp. anser att effektbalansen i bör hanteras på Regleringar klarar inte att upprätthålla balans mellan efterfrågan och utbud. Om priset tillåts att röra sig fritt så ser marknads- krafterna till att det alltid finns tillräckligt med effekt tillgänglig. anser att de relevanta grannländerna - , och - använder el för uppvärmning i liten utsträckning och har ett betydande överskott i elproduktionskapacitet. heten bedömer därför att det kommer att finnas möjligheter att importera el vid höglastsituationer. påpekar att den frivilligt avställda elproduktions- kapaciteten med god marginal överstiger kapaciteten i . värdering av frågan om effekt bör därför inkludera ett resonemang om möjligheterna och kostnaderna för att hålla dessa avställda kraftverk tillgängliga för produktion. Verket anser också att KM:s uttalande om att kondenskraftverk inte kan ersättas med enbart kraftvärmeverk är felaktig, även om kraftvärmeverk har kortare uttnyttjandetid än kondenskraftverk. Ersättningen av 1 MW kondenskraft med 1 MW kraftvärme torde inte ha någon avgörande betydelse på effektbalansen under de hårdast belastade Det bör även beaktas att det finns en hel del outnyttjad elproduktionskapacitet i som inte utnyttjas p.g.a. låga elpriser, bl.a. naturgasbaserade kraftvärmeanläggningar i . konstaterar att risken för effektbrist i kommer att öka påtagligt om stängs. effektsituationer kan bortkoppling bli aktuell, vilket inte är En konsekvens av studierna bör vara att tidsplanen för påtalar att situationen vid höglast i är ofullständigt belyst och att situationen kan bli mycket ansträngd om den andra anser att problemet med effektobalans är otillräckligt utrett i rapporterna. framhåller att de stora effektblocken fungerar som en balansreserv för det reaktiva effektbehovet i kraftnätet. reserv blir desto känsligare blir nätet för störningar. att det är viktigt att frågan om hur man skall klara effekttopparna löses. Akut effektbrist är både ett reellt och kommersiellt Eftersom ca 3 000 MW fossilkondenskraftverk avvecklats anser ÖCB att det finns en risk för att - vid extrema vädersituationer - effektbrist uppstår i och att möjlig- heterna till s.k. ödrift väsentligen försämras. och Elleverantörer anser att en stängning av skulle påverka försörjnings- tryggheten i negativt. Om stängs kommer effektbristen i att uppgå till ca 1600 MW , vilket kan leda till en styrd minskning av elanvändningen, s.k. roterande bortkoppling. Det saknas marginaler för att klara större oplanerade produktionsstopp i anläggningar eller veckor med låga vintertemperaturer i . Ett sätt att lösa en betydande del av effektbalansproblemet kunde vara att skapa en marknad för handel med effekt för att på ett kommersiellt sätt kunna lösa ansvarsfrågorna kring effektbalansen. uttalar sig inte direkt om effektsituationen, men är oroliga för att det vid torrår kommer att uppstå elförsörjnings- problem med ransonering som följd. Föreningen anser detta vara en olycklig utveckling. KTH instämmer med utredarna att en stängning av kan medföra stora risker för effektsituationen i , särskilt i tider av stort effektbehov då det inte går att ersätta effektbehovet med alternativ tillförsel. påpekar att en förtida stängning skulle innebära en risk för effektbrist på 1050 MW även då full import sker. Hänsyn har då inte tagits till att någon anläggning är otillgänglig, varför effektbristen kan beräknas till ca 1600 MW. Enligt kan effekt- bristen, vid en kall vinter och med svårigheter att importera, vara uppemot 3000 MW. betydelse ur nätsynpunkt har heller inte tydligt framkommit i rapporterna. är strategiskt placerat i och även om produktionskapacitet finns i det nordiska systemet kommer det inte att finnas kapacitet att via nätet föra in erforderlig elkraft till . Bristen på produktionsanläggningar i innebär också att det finns risk för att det inte finns tillräckligt med spänningsstöd för att starta upp nätet efter avbrott. Osäkerheten talar för att en avställning av den andra reaktorn ej ska genomföras. anser att effektbalansen i Syd- och är ansträngd under de högsta förväntade förbrukningstopparna. Den kan under förutsättning att alla nu tillgängliga kärnkraftsblock är i full produktion och att en tillräcklig import kan komma till stånd. En stängning av skulle försvaga effektbalansen och öka risken för att försörjningsförmågan inte räcker till för att möta all efterfrågan på elkraft. Vid en förbrukningsnivå, som har beräknats kunna inträffa unge- fär (28 000 MW) visar effektbalansen en brist på 500 MW inom Syd- och . I dessa beräkningar har inte otillgänglighet för kraftverk medräknats och inte heller problem med den befintliga överföringskapaciteten från norr till söder eller problem med import av el. Möjligheterna till import är beroende av den utveckling som sker beträffande tillgängligheten hos produktionsanläggningarna i de länder som förväntas kunna exportera. Även i de länder som förväntas kunna exportera kraft kan kraftstationer komma att stängas ner på grund av olönsamhet eller miljökrav, vilket påverkar dessa länders möjlighet att I den mest ansträngda balanssituationen, dvs. på 28 000 MW i landet, skulle en otillgänglighet i kärnkraften eller i importmöjligheterna i första hand innebära att inga reserver finns tillgängliga för att hantera eventuella störningar och i andra hand att all efterfrågan på kraft inte kan , dvs. att tvångsvisa bortkopplingar av förbrukare måste tillgripas. Under effektknappa förhållanden kommer mycket höga priser att råda på elmarknaden. Enligt skulle en stängning av innebära att alla de tänkbara effektbalansscenarierna försvagas med blockets effekt på 600 MW, som övriga osäkerhetsfaktorer kvarstår. stängning ökar vidare det importberoende som är förutsättningen för att klara de högsta förbrukningstopparna även under normala år. menar att en stängning av skulle göra det omöjligt att försörja vid den högsta förbrukningsnivån, utan stöd av import eller ersättande produktion inom området. stamnätets överföringsförmåga genom bortfallet av spänningsstödet från 2:s reaktor, dels måste den effekt som inte produceras istället föras över norrifrån. avser att i ett sådant läge öka möjligheterna till försörjning av och genomföra förstärk- ningsåtgärder för att höja stamnätets överföringsförmåga. kan vara klara tidigast /2003. också av att stängningen av stora kraftstationsblock i och i innebär att kraftförsörjningen i blir sårbar vid olika slag av svåra driftssituationer och nätstörningar även vid normala förbrukningsnivåer och inte bara . pågår arbete i syfte att reducera elförbrukningen vid Sådana åtgärder kan ge positiva bidrag till effektbalansen, men på kort sikt bedöms dock verkan vara begränsad. anser mot denna bakgrund att en stängning av inte bör genomföras förrän ersättande åtgärder får fullt genomslag för effektbalansen. Påverkan på elpris och tillgång på el Flertalet remissinstanser konstaterar att de kortsiktiga åtgärderna i det energipolitiska programmet inte kommer att uppnå målet för en ersättning av elproduktionen från . ningen och Elleverantörer delar KM:s rapports redovisning att det energipolitiska programmet sammantaget medför ett tillskott /år vid programtidens slut. Flera remissinstanser menar även att konsulternas bedömning vad gäller osäkra tillskott är alltför optimistisk. LO konstaterar att de båda rapporterna drar likartade slutsatser avseende de samlade effekterna av åtgärdsprogrammen, , jämfört med målsättningen på . konstaterar att huvudorsaken är att konverteringen från el blivit mindre Åtskilliga remissinstanser, bl.a. konstaterar att elmarknaden och elpriset utvecklats annorlunda än vad som antogs vid det energipolitiska beslutet , vilket medför att incitamenten minskat för vissa aktörer att handla i enlighet med de energipolitiska mål riksdag och regering fastslagit. Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen anser att en betydande överkapacitet på 24 GW föreligger i det nordiska elsystemet och att en avveckling av all kärnkraft därmed är möjlig. Flera remissinstanser menar att beslutet om en stängning av Barse- bäck 2 bör omprövas då det kortsiktiga åtgärdsprogrammet inte nått målet vad gäller kompensation av el. anser att beslutet om en stängning av bör rivas upp då beslutet bidrar till sämre företagsklimat och för med sig höga kostnader. menar att en konsekvens av rapporterna bör vara att tidsplanen för stängning omprövas. anser å sin sida att tidpunkten för att stänga måste bedömas utifrån en helhets- syn på det energipolitiska programmet, pris och energitillgång. Energi- myndigheten anser däremot att det är rimligt att avvecklingen av den andra reaktorn i skall villkoras utifrån att bortfallet av kraft kan kompenseras till sista TWh. Detta beror på att den verklighet energipolitiska beslut bygger på har förändrats. Den omregle- rade elmarknaden har sänkt elhandelspriserna och marknaden klarar elförsörjningen. Erfarenheterna från köldknäppen bekräftar att prisinstrumentet är effektivt för att minska elanvändningen i de delar av elmarknaden som känner av variationerna i spotpriserna på el. Det senare gäller sannolikt företrädesvis industrin, menar myndigheten. anser att en avstängning av den andra reaktorn i ej bör ske under dess ekonomiska livslängd, då en mängd faktorer gör att tillgången till elenergi blir osäkrare vid en stängning. Åtskilliga remissinstanser konstaterar att elpriserna i normalfallet påverkas i mycket begränsad omfattning av en avställning av Barse- bäck 2. Dock kan spotpriserna stiga mycket kraftigt vid extrema last- situationer om inte reservkapaciteten utökas konstaterar och . påpekar även att det vid extrema situationer kan bli frågan om ransonering, vilket är en synnerligen oönskad situation, inte minst för den mindre och medelstora industrin. menar att en ökad osäkerhet om elprisernas utveckling innebär att många marknadsaktörer, såväl på elmarknaden som inom andra delar av näringslivet, kan få ökade svårigheter att planera sin verksamhet. instämmer med rapporterna i att den allmänna prisnivån inte bedöms påverkas i nämnvärd grad av en stängning av den andra reaktorn. betonar att denna bedömning stärks ytterligare av den betydande överkapaciteten i elpro- duktionsanläggningar i , och i kombination med en ökande överföringskapacitet mellan och dessa länder. LO betonar i sitt yttrande att det är angeläget att konkurrensen upprätt- hålls så att prisutvecklingen ligger kvar på en gynnsam nivå. Enligt LO finns det även anledning för statsmakterna att låta granska de oroväckande prisdifferenser som uppstått på elbörs under innevarande vår och försommar. konstaterar att situationen vid höglast är ofullständigt belyst och att situationen kan bli mycket ansträngd om den andra reaktorn vid skulle stängas. anser att risken för effektbrist är avsevärt allvarligare än den förhållande- vis måttliga höjningen av elpriset som bortfallet av elproduk- påpekar att elenergibalansen i övriga utvecklas i riktning mot en försvagning då en klar förbruknings- ökning sker i och . Elleverantörer delar inte COWI:s bedömning om att en stängning av inte skulle ha någon väsentlig betydelse för försörjnings- tryggheten även om tillgången på el är god i . och Elleverantörer påpekar att det inte finns några företagsekonomiska motiv att bygga ut elproduktionen i eller i vårt närområde. Den enda möjligheten att tillföra ny elproduktionskapacitet i är med olika former av stöd. anser att det är värt att notera att förutsättningarna för elproduktion i kraftvärmeverk sammanfaller med hög efterfrågan vinter- tid, t.ex. skulle den tillgängliga naturgasbaserade produktionskapaciteten vid kraftvärmeverken i utnyttjas i betydligt högre utsträckning. SVEBIO anser att en bedömning av den totala produktionskapaciteten för el är intressantare att göra än en bedömning av bara tillkommande Föreningen konstaterar att av en potential på vad gäller elproduktion i kraftvärme är outnyttjad . SVEBIO konstaterar vidare att det är svårt att stimulera fram ny produktionskapacitet innan marknaden kräver tillskott. borde därför i första hand vara att ange tidtabellen för avveckling av kärnkraftsreaktorerna och skapa sådana styrmedel som möjliggör att ersättande elproduktion i första hand baseras på förnybara energikällor. ÖCB anser att om nya produktionsanläggningar skall tillkomma måste det särskilt uppmärksammas hur dessa påverkar möjligheterna till ödrift i framför allt södra delen av landet. Påverkan på miljö och klimat De två konsultrapporterna visar att en stängning av kommer att leda till nettoökningar av koldioxidutsläppen, åtminstone på kort sikt. och anser detta vara ett skäl till att avvakta med stängningen av . att det är olyckligt att det kommer till stånd energipolitiska beslut som leder till ökade emissioner av växthusgaser. anser att kärnkraftsproducerad elenergi sannolikt har miljömässiga fördelar i förhållande till den elenergi som produceras vid fossileldade delar konsulternas uppfattning att stäng- ningen av lett till ökade utsläpp av koldioxid och att en stängning av leder till ytterligare ökning av utsläppen. Således bör beslutet om stängning av rivas upp. samt Elleverantörer konstaterar att bort- fallet av energi från har ersatts av påpekar att det är besvärande att tvingas importera el från kolkondenskraftverk till följd av Högskolan påpekar vidare att beräkningar tyder på att biomassa har större externa kostnader än kärnkraft beroende på svårigheter att rena utsläppen, omfattande tunga landsvägstransporter samt att biomassa kräver stora ytor. Det energislag som har de lägsta externa kostnaderna är vindenergi. Även vill understryka det faktum att minskad produktion av nukleär energi åtminstone på kort sikt ger ett ökat beroende av fossil energi och en ökning av de globala koldioxidutsläppen. samt Elleverantörer anför att det saknas företagsekonomiska motiv för att bygga ut elproduktionen i . Den enda möjligheten är att via stöd främja investeringar. Dessa stöd behöver dock inte innebära att dessa anläggningar sedan kommer att utnyttjas eftersom den rörliga elproduktionskostnaden avgör detta. De svenska energiskatterna samt miljökraven har vidare gjort att svenska fossileldade kraftverk med hög reningsgrad har slagits ut. Således torde gröna certifikat och flexibla mekanismer utgöra metoder som i stället kan användas och harmoniseras inom EU i syfte att minska utsläpp. anser att dagens situation, där kolkondensanlägg- ningar finns i överskott och vars rörliga elproduktionskostnader styr el- handelspriset, kommer att bestå . Denna bedömning påverkas inte av kärnkraftsavvecklingen i . anger att anläggningar som inte uppfyller miljökrav stängs. Detta gäller i synnerhet där en sådan utveckling nu inleds på allvar. En väsentlig del av importen av el förutsätts komma från . påpekar att konsultstudiernas slutsats att koldioxidutsläppen kommer att öka vid en stängning av och på reduceras till följd av åtgärderna i det energipolitiska programmet är oklar. Nivån på elpriset är i hög grad avgörande för omfattningen av investeringar i alternativa produktionsmetoder och energieffektivisering. anför i sitt yttrande att statliga åtgärder för att minska kolanvändningen i till stor del får som effekt att utsläppen av koldioxid flyttar utomlands, då svenska anläggningar som använder kol som regel har mycket hög miljöstandard, och att dessa åtgärder inte är kostnads- effektiva. LRF anser att tillgången på reglerbar vattenkraft är god och att det inte bör vara någon tung miljöbelastning att kapa de värsta effekttopparna med olja och gas. SVEBIO anser att statens främsta uppgift är att ange tidtabellen för kärnkraftsavvecklingen och att skapa styrmedel som möjliggör att ersättande elproduktion i första hand baseras på förnybara energikällor. Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen menar att åtskil- liga studier gjorts som pekar på att all kärnkraft kan avvecklas i som koldioxidutsläppen reduceras. samt Elleverantörer anser slutligen att miljökonsekvensbeskrivningarna av det energipolitiska programmet borde ha utgått från ett referensalternativ där ingår och inte att åtgärder genomförs för att ersätta utländsk kolkraft. Detta påpekas även av KTH, och Fastighetsägare. LO menar att det enda rimliga är att miljökonsekvenserna värderas med utgångspunkt från fossilkondens så länge som förnybar energi inte ersätter kärnkraftsel. vill peka på riskerna med att med att diskutera miljöeffekter av olika energisystem med användning av enkla nyckeltal för utsläpp av t.ex. koldioxid och NOX som använts i En rättvisande jämförelse kräver givetvis att en livscykel- analys av alla delsteg som ingår i systemet genomförs, vilket inte framgår av rapporterna om det genomförts. Förslag bland remissinstanserna om åtgärdernas fortsatta inriktning Bidrag för att minska elanvändningen (B1) och åtgärder för effektivare energianvändning (B3) anser att stödsystemet för bidrag till minskad elanvändning måste förändras kraftigt för att målet överhuvudtaget skall kunna nås. Med nuvarande pris- och kostnadsstruktur måste ansvariga myndigheter ha frihet att styra medlen till åtgärder som ger stora effekter i förhållande till stödbeloppen oavsett om det innebär fjärrvärme eller individuell uppvärmning. uppger att de tidigt påtalade problemen med programmet för minskad elanvändning och anser att de nu bör få ansvaret för att reformera och genomföra hela delprogrammet på ett kostnadseffektivt sätt. stödjer vidare förslaget att slopa anslagens uppdelning utifrån åtgärdstyper, vilket skulle förbättra möjligheterna att allokera resurserna till lämpliga åtgärdstyper i det enskilda projektet. kommenterar i sitt yttrande COWI:s förslag om att överväga om administrationen och utvecklingen av åtgärderna för minskad elan- vändning bör ligga på en och samma myndighet. långa erfarenhet sitt väl utvecklade administrativa system för detta. Flera remissinstanser uppmärksammar rapporternas konstaterande att stöd utgår till konvertering från elvärme till annat uppvärmningssystem som av nybyggnationen förses med elvärme. verket anser att effektiviteten av detta kan ifrågasättas och bör utvärderas KTH anser att kostnadseffektiviteten bör vara tungt vägande vid en bedömning av framtida satsningar på åtgärder. RRV menar att den bristande måluppfyllelsen för det första kan utgöra ett skäl att förstärka gjorda insatser eller välja mer verkningsfulla medel. Som ett andra alternativ kan uppföljningen utgöra en grund för en analys och omprövning av både uppsatta mål och medel. LRF anser att slutsatser som bör dras för att göra energiomställningen effektivare saknas i LRF efterlyser i denna del en analys av tänkbara åtgärder t.ex. i form av ekonomiska styrmedel. Delegationen för energiförsörjning i (DESS) - B9 har i sitt yttrande anfört att de återstående medlen till särskilda insatser för el- och värmeförsörjningen i bör styras av tydliga och uppföljningsbara effektmål samt att dessa medel bör samordnas bättre med övriga kortsiktiga åtgärder. av , konstateras i yttrandet. Den långsiktiga delen inom 1997 års energipolitiska program innehåller åtgärder för energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energi- teknik och energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Utvärdering av denna del har endast skett av COWI. Endast ett mindre antal remissinstanser har valt att yttra sig över det långsiktiga programmet. Bl.a. SLU finner att det är för tidigt att utvärdera måluppfyllelsen . Främst lämnas mer övergripande synpunkter på forskningens inriktning. KTH menar att en större långsiktig kompetens, både kvalitativt och till kapacitet, måste byggas upp vid främst universiteten och högskolorna. T.ex. bör forskningen på komponentnivå utvecklas och förstärkas. NFR framhåller betydelsen av stöd till bl.a. materialforskning, vilket visat sig vara betydelsefullt inom områdena bränsleceller och solceller. NFR anser att det hade varit värdefullt om COWI hade kommenterat metod att genomföra internationella utvärderingar av både vetenskaplig kvalitet och relevans inom delprogrammen. konstateras enbart hur många utvärderingar som har genomförts. NFR anser vidare att en översyn av anslagen inom B4 och B5 vad gäller energiforskning och energiteknikstöd bör göras, då verksamheten är likartad och dagens utformning försvårar genomförande och uppföljning. KFB anser inte att förstudie om att använda ATLAS- metoden vid uppföljning av energirelaterad transportforskning är anpassad för denna typ av forskning. och instämmer med COWI:s rapport om vikten av att resursallokering bör ske utifrån tydligare prioriteringar baserade på behovsanalyser i det långsiktiga programmet. Energimyndig- heten framhåller att myndigheten avser att arbeta med att fördjupa det synsättet och tillämpa det i konkret planering och ärendehandläggning. Flera remissinstanser framhåller att naturgasens utnyttjande behöver LO anser att naturgasen kan vara ett positivt alternativ såväl ekonomiskt som miljömässigt om den ersätter annat fossilbränsle, såsom kol och olja. förslaget att naturgasens roll bör belysas ytterligare, samt att mer ansträngningar borde ha gjorts för att förbättra förutsättningarna för ett effektivare utnyttjande av naturgasen. Vidare framgår det av utred- ningarna att naturgasen är det mest attraktiva fossilbaserade bränslet och att det borde utredas vilka möjligheter det finns att importera naturgas via Det nuvarande tillförselsystemet är otillfreds- ställande och staten och kraftproducenter borde se till att ytter- ligare kapacitet finns att tillgå. anser att en slutsats av rapporterna är att naturgasen har en nyckelroll för den framtida elför- Det gäller såväl vid import av el, där framtida produktions- anläggningar i hög grad kommer att vara naturgasbaserade, som i det svenska energisystemet, där en kraftigt ökad användning av naturgasen kanske är den enda realistiska vägen för att möjliggöra kärnkraftsav- Förbundet anser därför att naturgasfrågan måste prioriteras i de fortsatta energipolitiska diskussionerna. instämmer i utvärderingens slutsats att utnyttjandet av naturgasnätet inte har utvecklats tillräckligt. Den sammanlagda konsumtionen i är Inte minst med hänsyn till kärnkraftsavvecklingen och det därmed sammanhängande behovet av andra energikällor. att föredra framför kol och olja vars negativa inverkan på miljön är väl Även om naturgas har en negativ miljöpåverkan är den att föredra framför de två andra nämnda energislagen. Naturgas skulle kunna utgöra en nödvändig konkurrens till fjärrvärmen, då en utbyggnad av ett natur- gasnät torde vara väsentligt billigare än motsvarande utbyggnad av ett Vidare anser förbundet att en förutsättning för att natur- gasen ska kunna spela en roll för energiförsörjningen är att avskaffa det importmonopol som har i praktiken. Enligt KTH :s uppfattning är naturgas troligen den mest betydelsefulla primärenergikällan om kärnkraften läggs ner.