prop · GN03100 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , skattefrågor, kommunernas ekonomi m.m. Regeringens proposition 1999/2000:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på 2003 samt ett mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor på av BNP 2003. Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för jämlikhet och utveckling. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . 1 Finansplan 15 1.1 En politik för utveckling och jämlikhet 16 1.2 Det ekonomiska läget 19 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling 19 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling 19 1.2.3 Sysselsättning och arbetslöshet 21 1.2.4 Kalkyler 21 1.3 Den ekonomiska politiken 22 1.3.1 offentliga finanser 22 1.3.2 Stabila priser 24 1.3.3 Lönebildning 25 1.4 Full sysselsättning 26 1.4.1 En offensiv för tillväxt och rättvisa 26 1.4.2 Europasamarbetet 29 1.4.3 Hela skall växa 30 1.4.4 Livslångt lärande för tillväxt och jämlikhet 31 1.4.5 Ett ekologiskt hållbart 31 1.5 Rättvisa skatter för god välfärd 33 1.5.1 Skola, vård och omsorg 33 1.5.2 Trygghet mot brott 34 1.5.3 Rättvisa skatter 35 1.6 Lika möjligheter för alla 36 2 Förslag till riksdagsbeslut 41 3 Lagförslag 49 3.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk 49 3.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram 51 3.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 52 3.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument 53 3.5 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597) 55 3.6 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 57 3.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) 61 3.8 Förslag till lag om allmän fastighetstaxering av småhusenheter 62 3.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting 63 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 67 4.1 Budgetpolitiska mål 67 4.1.1 Utgiftstak för staten 68 4.1.2 Utgiftstak för offentlig sektor 69 4.1.3 Överskott i den offentliga sektorns finanser 70 4.2 Makroekonomiska förutsättningar 71 4.3 Politiska prioriteringar 73 4.4 Statsbudgetens utveckling 78 4.4.1 Statsbudgetens inkomster 78 4.4.2 Statsbudgetens utgifter 79 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden 86 4.5 Kommunsektorns finanser 89 4.6 Ålderspensionssystemet 90 4.7 Den offentliga sektorns finanser 92 5 Uppföljning av 1999, prognos och tilläggsbudget 97 5.1 Inledning 97 5.2 Statsbudgetens preliminära utfall 97 5.2.1 Budgetsaldo 1999 97 5.2.2 Takbegränsade utgifter 98 5.2.3 Statsbudgetens preliminära utgifter 98 5.3 Utgiftsprognos 103 5.3.1 Utgiftsbegränsande åtgärder 2000 104 5.3.2 Utgiftsprognoser per utgiftsområde 104 5.4 Förslag till tilläggsbudget 108 5.4.1 Teknisk justering av vissa anslag 108 5.4.2 Utgiftsområde 1 108 5.4.3 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 109 5.4.4 Utgiftsområde 3 och uppbörd 110 5.4.5 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 111 5.4.6 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 112 5.4.7 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 112 5.4.8 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 114 5.4.9 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 117 5.4.10 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 117 5.4.11 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 117 5.4.12 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 118 5.4.13 Utgiftsområde 15 Studiestöd 120 5.4.14 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 121 5.4.15 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 122 5.4.16 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 123 5.4.17 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 124 5.4.18 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 126 5.4.19 Utgiftsområde 21 Energi 126 5.4.20 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 127 5.4.21 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 137 5.4.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv 138 5.4.23 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting 141 6 Inkomster 145 6.1 Inledning 145 6.1.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. 146 6.1.2 Regeländringar 146 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 147 6.2.1 Inkomstskatt hushåll 147 6.2.2 150 6.2.3 Övriga inkomstskatter 151 6.2.4 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 151 6.2.5 Egendomsskatter 152 6.2.6 Skatt på varor och tjänster 153 6.2.7 Restförda skatter m.m. 156 6.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna 156 6.4 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning 157 6.4.1 Skatter 157 6.4.2 Övriga inkomster 159 6.5 Kommunernas skatter 161 6.6 Uppföljning av statsbudgetens inkomster 162 6.7 Skattekvoten 163 7 Utgiftsramar åren 2001 2003 167 7.1 Utgifternas fördelning på utgiftsområden 167 7.2 De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen 169 7.3 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme 171 7.4 Beskrivning av utgiftsområden 172 8 Skattefrågor 197 8.1 Inledning 197 8.2 Skattepolitiska prioriteringar 197 8.2.1 Inför budgetpropositionen aktuella åtgärder 198 8.2.2 Internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur 199 8.3 Företags- och kapitalskattefrågor 199 8.3.1 Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresor och resor i näringsverksamhet 200 8.3.1.1 Gällande rätt 200 8.3.1.2 Överväganden och förslag 202 8.3.2 Det utvidgade reparationsbegreppet 204 8.3.3 Ökade möjligheter till kvittning av kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter 206 8.4 Allmän fastighetstaxering av småhus 208 8.5 Förslag i särpropositioner m.m. 208 8.6 Effekter på de offentliga finanserna 209 9 Kommunsektorn 213 9.1 Allmänna utgångspunkter 213 9.2 Utvecklingen i kommuner och landsting 214 9.2.1 Kommunsektorns finansiella utveckling 215 9.2.2 Den ekonomiska resultat-utvecklingen 216 9.2.3 De kommunala verksamheterna 217 9.2.4 Sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting fram 219 9.2.5 Kommuner och landsting med ekonomiska problem 220 9.3 Förutsättningar för kommuner och landsting 222 9.3.1 Utvecklingen i enskilda kommuner och landsting 222 9.3.2 Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn 223 9.3.3 Utvecklingen på 223 9.3.4 Sammanfattande bedömning 224 9.4 Satsningar på kommuner och landsting 225 9.4.1 Höjda statsbidrag 225 9.4.2 Förlängning av det åldersbaserade bidraget till kommuner 226 9.4.3 Kommunkontosystemet 226 9.4.4 Utjämning för kostnader för verksamhet enligt LSS 228 9.4.5 Förändringar i det kommunala utjämningssystemet 228 9.4.6 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 229 9.4.7 Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 230 9.5 Utvecklad uppföljning av kommuner och landsting 231 10 Revision av EU-medel 235 10.1 Bakgrund 235 10.2 Uppföljning av ansvarsfrihetsprövningen för genomförandet av budgeten 236 10.3 Utgångspunkter för agerande rörande revisionsrättens iakttagelser 236 10.4 Iakttagelser i rapporterna presenterade samt svenskt agerande i rådet 236 10.5 Bedömning av iakttagelser som rör i årsrapporten 238 Bilagor Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad arbetslöshet Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 4 Redovisning av skatteavvikelser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.1 Föreslagna utgifts- och skatteförändringar i förhållande till budgetpropositionen, netto 18 1.2 Försörjningsbalans 1999 2001 20 1.3 Nyckeltal 1999 2001 20 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 21 1.5 Tre kalkyler för BNP åren 2001 2003 22 1.6 Offentliga finanser 1994 2001 22 1.7 Gröna nyckeltal 32 1.8 Ökade resurser till skola, vård och omsorg i förhållande till nivå 34 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för 44 4.1 Budgetpolitiska mål 68 4.2 Ökat EU-återflöde sedan 1999 års ekonomiska vårproposition 68 4.3 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 69 4.4 Utgiftstak för staten 69 4.5 Utgiftstak för offentlig sektor 70 4.6 BNP-tillväxt 71 4.7 Makroekonomiska förutsättningar 72 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 2001 2003 74 4.8 (fortsättning) föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 75 4.9 Statsbudgetens inkomster 2003 79 4.10 Statsbudgetens utgifter 80 4.11 Takbegränsade utgifter 80 4.12 Förändring i fasta priser för takbegränsade utgifter 2003 81 4.13 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 1999 2003 84 4.14 Kassamässiga statsskuldsräntor 85 4.15 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 86 4.16 Statsbudgetens saldo och statsskulden 87 4.17 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 88 4.18 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 89 4.19 Kommunsektorns finanser 1999-2003 90 4.20 Ålderspensionssystemet 91 4.21 Den offentliga sektorns finanser 1999 2003 93 5.1 Statsbudgetens preliminära utfall 98 5.2 Takbegränsade utgifter 98 5.3 Minskning av anslagsbehållningar 19991 101 5.4 Statsbudgetens utgifter 102 5.5 Statsbudgetens saldo 2000 103 5.6 Takbegränsade utgifter 103 5.7 Begränsningsbelopp 2000 104 5.8 Prognos för takbegränsade utgifter 107 6.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 145 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen 146 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar 147 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter 1998 2003 148 6.5 Genomsnittlig statslåneränta 151 6.6 Prisutveckling på småhus 152 6.7 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp 153 6.8 Skatt på energi 155 6.9 Periodiserade skatter och skatter enligt NR 157 6.10 Offentliga sektorns totala inkomster 157 6.11 Statsbudgetens skatter 158 6.12 Betalningsförskjutningar fördelade på sektorer 158 6.13 Statsbudgetens inkomster 2003 159 6.14 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten 163 6.15 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot 163 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden 2003 168 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av utgiftsreformer m.m. 169 7.3 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal 2001 2003. 172 8.1 Skattebaser och skatteintäkter för småhus och hyreshus . 198 8.2 Budgeteffekter av i vårpropositionen presenterade skatteförslag m.m. 210 9.1 Kommunsektorns finanser 1995-1999 215 9.2 Kommunernas resultaträkning 1995 1999 216 9.3 Landstingens resultaträkning 1995 1999 216 9.4 Förändring av kommunernas nettokostnader 1996-1998 för olika verksamheter 217 9.5 Förändring av landstingens nettokostnader 1996-1998 för olika verksamheter 217 9.6 Antalet hel- och deltidsanställda/anställningar i kommuner och landsting 1993-1999 (exkl. timanställda) 219 9.7 Resultatutveckling i kommuner och landsting 1999-2002 222 9.8 Kommunsektorns finanser 1999-2003 223 9.9 Höjda statsbidrag till kommuner och landsting 1997-2003 226 9.10 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2001-2003 231 1.1 Det statliga utgiftstaket 23 1.2 KPI och UND1X 24 1.3 Ränteskillnad mot , tioårig statsobligation 25 1.4 Försörjningsbörda. Antal försörjda med sociala ersättningar och bidrag i procent av antalet förvärvsarbetande 1977 1998 37 1.5 Förändring i disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda, till följd av förbättrade pensionstillskott och bostadsbidrag till pensionärer samt maxtaxa inom barnomsorgen 38 1.6 Förändring i disponibel inkomst för män och kvinnor 38 4.1 Statsbudgetens saldo 1989-20031 78 4.2 Realekonomiskt fördelade takbegränsade utgifter 81 4.3 Statsskuldsräntor som andel av BNP 1980 2003 85 4.4 Statsskuldsräntor som andel av stats- budgetens utgifter 2003 85 4.5 Statsskuldens utveckling 2003 89 6.1 Realisationsvinster 149 6.2 Årlig förändring av inkomstskatten 150 6.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning 154 6.4 Mervärdesskatt och konsumtionsutgifter i löpande priser, procentuell årlig förändring 154 6.5 Energiskatt 155 6.6 Kommunernas och landstingens skatter 161 7.1 Större förändringar av utgiftsområdesramar jämfört med budgetpropositionen 173 9.1 Genomsnittlig skattesats i kommuner och landsting 1980-2000 216 9.2 Antal anställda i kommuner och landsting 1995-1999 per kvartal 220 9.3 Spridning av ekonomiskt resultat som andel av nettokostnaderna 2000 222 står starkt i början av det nya seklet. I den globala, informationsintensiva ekonomin har lyckats skapa en världsledande position inom ett antal strategiskt viktiga områden. Tillväxten är hög, sysselsättningen stiger, arbetslösheten minskar och priserna är stabila. Teknisk spetskompetens och bred delaktighet har gjort att den svenska tillväxten kan komma att utvecklas starkare än vad som har bedömts som möjligt utan att obalanser uppstår. Den politiska inriktning som bidragit till dessa framgångar ligger fast. skall fortsätta att vara ett land där jämlikhet och jämställdhet är drivkrafter för utvecklingen. Regeringens politik syftar till att skall vara fortsatt starkt, såväl ekonomiskt, ekologiskt som socialt. På en stabil ekonomisk grund vill regeringen fortsätta att modernisera och utveckla : 1. skall vara ett land med full sysselsättning, hög tillväxt och god välfärd. Grunden för detta är sunda offentliga finanser och stabila priser. skall vara ett jämlikt och jämställt land. Varje människa måste få möjlighet att använda sin förmåga och vilja till delaktighet. Därför skall all diskriminering bekämpas. Lika möjligheter skall gälla för alla oavsett kön, etnisk eller kulturell bakgrund. skall vara ett land där alla barn och ungdomar får en bra uppväxt. Ingen skall tvingas att avstå från att bilda familj och skaffa barn på grund av ekonomisk osäkerhet. skall vara ett land som tar tillvara alla sina resurser. Alla skall få del av den goda utvecklingen. Hela skall leva. skall vara en framstående kunskaps- nation. Bredd och spets i kompetensen kommer att avgöra vår framtida konkurrenskraft. skall vara ett land som präglas av företagsamhet och innovationskraft. Ny teknik, nya kunskaper och nya idéer är nödvändiga drivkrafter för samhällets utveckling. skall vara ett föregångsland i omställningen till ekologisk hållbarhet. Dagens levnadsmönster får inte bli ett hot mot morgondagens livsbetingelser. skall vara ett land där medborgarna känner trygghet och delaktighet i förändringen. Den generella välfärden skall utvecklas och förstärkas. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste åtgärdas som brottsligheten bekämpas med kraft. skall vara ett land där medborgarnas insyn, inflytande och aktiva deltagande i samhället värnas och utvecklas. De demokratiska grundvärderingarna och folkstyret stärks när människor känner att de kan påverka. skall aktivt och engagerat delta i samarbetet i EU. skall stå för solidaritet och samarbete i världen. En modern och aktiv politik skall främja demokrati och mänskliga rättigheter och förebygga och bekämpa svält, fattigdom och krig. För att dessa långsiktiga mål skall kunna uppnås är det av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas så: - att risken för överhettning motverkas - att goda förutsättningar skapas för en uthållig och stark tillväxt. - att tillväxten kommer alla till del - att utrymme skapas för att skall kunna klara de utmaningar som den ökande andelen äldre i ett längre perspektiv ställer samhället inför. Med de förslag som presenteras i denna proposition läggs grunden för en politik som på en och samma gång stärker rättvisan och tillväxten, och bidrar till jämlikhet, jämställdhet, utveckling och god miljö. *** 1.1 En politik för utveckling och jämlikhet Svensk ekonomi utvecklas väl. Tillväxten är hög. Sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller som inflationen är låg. De offentliga finanserna uppvisar överskott, bytesbalansen likaså. Den svenska ekonomiska utvecklingen har inte varit så god och balanserad. Svensk ekonomi har sedan mitten av 1990- talet genomgått stora förändringar. Budgetsaneringen, låginflationspolitiken och satsningar på utbildning och företagande samt framväxten av en världsledande telekommunikations- och IT-industri är några förklaringar till att svensk ekonomi utvecklas väl. Dessa faktorer lägger en god grund för en fortsatt hög tillväxt. Full sysselsättning är det övergripande målet. Som ett delmål skall den öppna arbetslösheten reduceras till och andelen reguljärt sysselsatta skall stiga till 2004. Utgångspunkten för den ekonomiska politiken är att sunda offentliga finanser och stabila priser är en förutsättning för en uthålligt hög tillväxt och ökad sysselsättning. Regeringen har därför arbetat med ambitiösa budgetpolitiska mål. Samtliga mål har uppfyllts, de flesta med bred marginal. Därmed kan stora nedskärningar i nästa lågkonjunktur undvikas som dagens reformer görs uthålliga. Det är under de goda åren som den offentliga sektorns finansiella ställning skall konsolideras och den offentliga skulden minskas. Därför skall överskotten i den offentliga sektorn bevaras och utgifterna hållas under kontroll. För detta talar också stabiliseringspolitiska skäl. De beslutade budgetpolitiska målen ligger sålunda fast och skall uppnås. Starka offentliga finanser är en förutsättning för stabila välfärdssystem, så att alla skall få del av välfärdens kärna skolan, vården och omsorgen. Välfärden skall gå att lita på, också i dåliga tider. En politik som både syftar till utveckling och jämlikhet lägger grunden för välstånd och välfärd för alla. Den fortsatt höga efterfrågan får inte leda till ökad inflation. Effektiviteten måste därför öka såväl på produkt-, tjänste- och finansmarknaderna som på arbetsmarknaden. Utmaningen för den ekonomiska politiken är nu att säkerställa att den ekonomiska uppgången blir långvarig och uthållig samt att den kommer alla till del. Nyckeln ligger i att vårda den goda ekonomin och fokusera på framtidens problem och utmaningar. Svensk ekonomi skall klara med hög tillväxt och tillväxten skall vara ekologiskt uthållig. En offensiv för tillväxt och rättvisa Tillväxt och rättvisa står inte i konflikt med varandra utan är varandras förutsättningar. En stabil och uthållig tillväxt bygger på delaktighet och att alla bidrar efter sin förmåga. Rättvisa handlar om att ge alla samma möjlighet att utvecklas och försörja sig samt att välfärden skall omfatta hela befolkningen och fördelas efter behov. Regeringen föreslår därför en offensiv för tillväxt och rättvisa för att åter skall närma sig full sysselsättning. Arbetslösheten skall pressas tillbaka. Arbetslösheten skall betvingas. Ett brett åtgärds- program presenteras för att arbetslösheten skall kunna pressas ned till . Bland förslagen kan nämnas att de arbetsmarknadspolitiska programmen i än högre grad riktas in mot de långtidsarbetslösa. Sysselsättningen och arbetskraftsutbudet skall öka Den viktigaste vägen för att motverka risken för att människor stängs ute från arbetsmarknaden är åtgärder som höjer sysselsättningen. Arbete har ett egenvärde och ger självkänsla. Ett brett program presenteras innehållande bl.a. förslag om maxtaxa inom barnomsorgen som minskar marginaleffekterna och därmed främjar arbete och utbildning. Dessutom skall aktiva åtgärder genomföras för att sjukskrivna och förtidspensionerade skall kunna återgå till arbetslivet. Möjligheterna att delta i arbetslivet skall öka för alla Människor med invandrarbakgrund har en betydligt högre arbetslöshet och lägre sysselsättning än övriga svenskar. Detta måste ändras. Alla behövs på arbetsmarknaden. Ett program för att öka sysselsättningen bland invandrare presenteras. Vidare föreslås en förlängning av storstadssatsningen. Ökad rättvisa och trygghet De sämst ställda pensionärernas ekonomi skall förbättras. Regeringen föreslår därför att bostadstillägget höjs och att den tillfälliga höjningen av pensionstillskottet nu permanentas. Vård, skola och omsorg prioriteras genom att kommunsektorn inte behöver betala det underskott på ca som uppkommit i det kommunala momssystemet. Därutöver tillförs kommunsektorn nu ytterligare resurser för dessa områden i enlighet med tidigare fattade beslut. Allt fler upplever en ökad otrygghet i vardagen. Regeringen föreslår därför ett kraftigt resurstillskott för rättsväsendet. Även skatte- och tullväsendet tillförs ökade resurser. Tandvården tillförs nya resurser . Regeringen återkommer med förslag om hur dessa skall användas. Barnen vår framtid En bred familjepolitisk reform införs stegvis. Barn till arbetslösa ges rätt till barnomsorg . En maxtaxa i barnomsorgen införs 2002 och medel tillförs kommunerna för att kvalitetssäkra denna verksamhet. förlängs föräldraförsäkringen en månad. Inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen reserveras för mamman respektive pappan. Detta innebär att ytterligare en s.k. pappa- och mammamånad införs i föräldraförsäkringen Dessutom införs rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon. Allmän förskola för 4- och 5-åringar införs 2003. Dessutom har regeringen tidigare aviserat andra åtgärder som träder i kraft . Barnbidraget och studiebidraget höjs med ytterligare . Flerbarnstilläggen höjs i motsvarande mån. Studiestödssystemet reformeras och studiebidragets andel av studiemedlen höjs kraftigt. Sammantaget uppgår tillskotten till barnfamiljerna till ca 2003. Till detta kommer ca för studiemedelsreformen. Ett ekologiskt hållbart Den ekologiska omställningen av drivs vidare. Utvecklingen av miljövänlig och resurssnål livsstil och teknik stimuleras med ekonomiska styrmedel och stöd till forskningen. En strategi för en grön skatteväxling i storleksordningen utarbetas. Ett planeringsmål skall utarbetas för en utbyggnad av vindkraften. Viktiga järnvägsinvesteringar tidigareläggs. Utöver tidigare kraftiga ökningar föreslår regeringen nu ytterligare förstärkningar av anslagen för markinköp, biotopskydd, marksanering, kalkning samt miljöforskning, miljöövervakning och forskning inom jordbruket. Regeringen föreslår dessutom att de lokala investeringsprogrammen för att bygga om i ekologisk riktning förlängs till 2003. Internationell solidaritet Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. föreslås att biståndet höjs med , från av BNI 2003. Samarbetet med förlängs. Tabell 1.1 Föreslagna utgifts- och skatteförändringar i förhållande till budgetpropositionen, netto Miljoner kronor 2001 2002 2003 Offensiv för tillväxt och rättvisa 1 890 2 210 9 150 Storstadssatsningen 230 Integrationsåtgärder 100 100 100 -210 -210 4 930 Lönebidrag 120 240 240 A-politiska program m.m. -780 -670 -470 Företagsskatteområdet 260 460 460 20 20 20 Läsfrämjande insatser 100 100 500 Studentbostäder 280 130 Anställn.stöd, långtidsarbetslösa 750 840 840 IT infrastruktur 200 Skatteavdrag för bredband 800 800 800 Regionalpolitik/försvarsomställn. 210 110 10 Infrastruktur 500 Övrigt 240 290 290 Ökad rättvisa och trygghet 2 350 3 020 3 420 Rättsväsendet 1 000 1 500 1 600 och tull 160 160 160 Tandvård 200 500 Sämst ställda pensionärer 1 130 1 130 1 130 Änkepensioner 30 30 30 Övrigt 30 Barnen vår framtid -1 550 2 000 1 500 Pappamånad 1 000 1 000 Maxtaxa m.m. 150 4 400 5 600 varav barn till arbetslösa 150 300 300 barn till föräldralediga 3 400 3 400 kvalitetssäkring 500 500 allmän förskola 1 200 avgår finans. av maxtaxa m.m. -1 700 -3 400 -5 100 Ett ekologiskt hållbart 610 610 2 580 Lokala investeringsprogrammet 900 Miljö och miljöövervakning 180 180 1 150 340 340 340 Viltskador och biotopskydd 20 20 120 Ekologisk forskning 40 40 40 Skogsinköp 30 30 30 Internationell solidaritet 250 600 2 530 Bistånd