prop · GN031D11 · 2000-01-01 00:00:00 — Bruttopension innebär att den statliga kompletteringspensionen sänks i motsvarande grad som den allmänna pensionen höjs. Denna förändring innebär att belastningen av anslaget D 2 minskar . (se vidare under D 2 Statliga tjänstepensioner) Förändringar 1998 och 1999 har en omläggning skett av finansieringen av avtalsförsäkringarna. I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 14 sid. 93) informerade regeringen dels om att det fanns ett behov av ytterligare tekniska justeringar av anslagen för förvaltningsändamål med anledning av omläggningen, dels om att den såg vissa problem med den tillämpade modellen för premieberäkning. Regeringen uttalade att den därför avsåg att i budgetpropositionen lägga fram förslag om sådana justeringar av anslagen. , som på regeringens uppdrag har utrett modellen, har funnit att nämnden kan genomföra sådana förändringar i modellen att de effekter som regeringen efterlyste uppnås. Med utgångspunkt i bland annat de föreslagna åtgärderna har regeringen i denna proposition företagit de aviserade ytterligare justeringarna av anslagen för förvaltningsändamål. En redogörelse för dessa justeringar finns även i volym 1: avsnitt 7.1 Tekniska justeringar. De brister som påtalats av revisionen (avsnitt 6.4) påverkade även det underlag som låg till grund för regeringens justering av anslagen för förvaltningsändamål i budgetpropositionen . Dessa brister är den huvudsakliga förklaringen till de ytterligare justeringar av anslagen som företagits i denna proposition. Justeringarna uppgår sammanlagt till . beräknas de som myndigheterna skall betala för och som skall tillföras inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter öka med i förhållande . Mål - De statliga myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. - En utvecklad och samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Prioriteringar - Vidareutveckla systemet för uppföljningen av myndigheternas arbetsgivarpolitik. - Följa upp och utvärdera systemet med för vissa avtalsstyrda anställningsförmåner som infördes . 9.3 Resultatbedömning Verksamhetsområdet är relativt begränsat. Resultatbedömningarna görs därför under anslagsavsnitten. 9.4 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV riktat invändning mot . Som framgår av SPV:s årsredovisning har preliminära pensionspremier beräknats till ett för lågt belopp. Brister i ledningens interna styrning och kontroll har enligt RRV lett till väsentliga felbelopp i premierna. Iakttagelserna behandlas under anslagsavsnittet 6.7 . 9.5 Anslag D1 Stabsuppgifter vid Tabell 9.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 500 2000 Förslag 2 000 2001 Beräknat 2 000 2002 Beräknat 2 000 De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagandeärenden och AgV:s funktion enligt beredskapsförordningen. Under anslaget har också medel beräknats för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos (AgV) och som inte ingår i AgV:s ordinarie arbete. Under budgetåren 1998 och 1999 har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för överklagandeärenden och förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen. Ingående balans på anslaget 1999 var . Regeringen har i beslut beslutat om indragning av . Regeringens överväganden Slutsatser Som ett led i regeringens vidareutveckling av uppföljningen av myndigheternas arbetsgivarpolitik har och bearbetning av statistikuppgifter ökat. I och med att regeringen i prop. 1998/99:138 föreslagit att rätten att överklaga skälighetsbeslut enligt kollektivavtal och enligt tjänstledighetsförordningen tas bort, kommer denna stabsuppgift att utgå. Mot bakgrund av detta samt med beaktande av tidigare års utfall anser regeringen att nuvarande anslagsnivå bör sänkas med . D2 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 9.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 733 511 2000 Förslag 7 755 800 2001 Beräknat 7 781 600 2002 Beräknat 7 903 600 Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare från skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln kommer inte att överensstämma med utgifterna på anslaget. Detta beror på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Regeringens överväganden Slutsatser Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Vad gäller utbetalda förmåner utom SJ visar utvecklingen, enligt Statens pensionsverks bedömning, att antalet ökat , men minskat . Detta motsvarar 500 resp. 600 förmåner av totalt 175 200. Volymerna beräknas också minska med ca 500 förmåner . Antalet utbetalda förmåner enbart vid SJ har minskat stadigt. Minskningen motsvarar eller ca 1 000 förmåner av SJ:s totalt i genomsnitt 40 500 utbetalda förmåner. För SJ har SPV därför utgått från att volymen kommer att minska i samma omfattning. På grund av basbelopps- och lönehöjningar har medelvärdet av tjänstepensionerna med undantag ökat . (med som utgångspunkt) har SPV antagit en årlig ökning av medelvärdet av tjänstepensioner i allmänhet och för SJ:s tjänstepensioner . har kostnaden för pensionsersättningar ökat. Den förändring av kostnadsansvaret för pensionsersättningar som regeringen aviserade i budgetpropositionen för har trätt i kraft . Den ger inte effekt , vilket innebär att ökningen i belastning på anslaget fortsätter och avtar . Utgifterna för grupplivförmåner har ökat på grund av att affärsverken betalar och därmed belastar anslaget som avser grupplivförmåner. Med ledning av ovanstående antaganden föreslår regeringen att anslaget för blir 7 . Anslaget för har beräknats till 7 och för till 7 . 9.6 (AgV) omsatte budgetåret . AgV är till avgiftsfinansierat, varav hänför sig till medlemsavgifter. Medlemsavgiften beräknas som en andel av medlemmens (myndighetens) bruttolönesumma. Medlemsavgiften sänktes från till av respektive myndighets bruttolönesumma. Från sänktes avgiften ytterligare till . Denna nivå gäller även för . Driftskostnaden per årsarbetskraft har ökat över tiden. Detta beror på att antalet anställda har minskat som AgV:s lokalkostnader är höga. AgV sänker dock sina driftskostnader successivt genom rationaliseringsarbete inom den administrativa verksamheten. Ett lokalbyte sker . Detta beräknas möjliggöra avgiftssänkning . Kyrkans skiljande från staten beräknas minska medlemsavgifterna med . Regeringens överväganden Resultatinformation AgV:s verksamhet har präglats av den centrala avtalsrörelsen som på det statliga förhandlingsområdet upptog nästan . Parterna enades i RALS 1998-2001 (Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare hos staten m.fl.) om en ny avtalskonstruktion som ökar möjligheterna att genom lokal lönebildning bidra till ökad effektivitet. Bestämmelserna i avtalen bedöms leda till en dämpad utveckling av arbetskraftskostnaderna i nivå med övriga arbetsmarknaden. Lönestatistiken blev genom metodutveckling ett ännu bättre hjälpmedel för förhandlingsverksamheten. har nya former för sektorsverksamheten prövats framgångsrikt. Erfarenheterna är positiva av de försök som gjorts med aktiviteter riktade till samtliga myndigheter inom respektive sektor. Styrelsen har försöksvis utsett en särskild grupp, Centro, som består av åtta centrala myndigheter med regional organisation. Genom en samverkan på arbetsgivarsidan kunde en hotande lokförarkonflikt avvärjas utan några eftergifter. AgV efterfrågar , , medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Utgångspunkten inför undersökningen är de verksamhetsmål som formulerats av AgV och i årets undersökning ett antal specialfrågor om 1998 års avtalsrörelse. Av resultaten Servicebarometer kan man utläsa att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete AgV utför. Slutsatser Utifrån årsredovisningen, Servicebarometer samt genomförda dialoger är regeringens bedömning att de prestationer som genomförts av AgV lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. 9.7 () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. SPV svarar vidare för att myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna påförs premieavgifter samt för att värdet av statens åtaganden i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. SPV får utföra uppdrag åt myndigheter och andra uppdragsgivare under förutsättning att det är fråga om uppgifter som ligger nära verkets huvuduppgifter Regeringens överväganden Resultatbedömning SPV skall - effektivt och korrekt hantera tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring, - genom () se till att de statliga myndigheterna fullgör sitt ekonomiska arbetsgivaransvar för finansieringen av den statliga tjänstepensionen, grupplivförsäkringen och personskadeförsäkringen samt för pensionsersättning enligt det statliga trygghetsavtalet. Arbetet med att färdigställa försäkringsmodellen för den statliga tjänstepensionen har fortsatt . Huvuduppgiften har varit att utveckla system för beräkning av pensionsskulden och . har också de första delarna av försäkringsmodellen införts. Verksamheten, som är helt avgiftsfinansierad, har bedrivits inom två resultatområden. Inom resultatområdet Pension Statlig administreras tjänstepensioner för statstjänstemän. SPV har ensamrätt på området. Det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. I de som statliga arbetsgivare skall betala (se ovan under anslaget D2) ingår ersättning för SPV:s administration. Av årsredovisningen framgår att utfallet i stort sett sammanfaller med den budgetram som angavs i regleringsbrevet. Ett av verksamhetsmålen är att öka effektiviteten, produktiviteten och säkerheten i verksamheten samt att förbättra servicen till statliga myndigheter, tjänstemän och pensionärer. Verksamhetens driftkostnader skall redovisas och jämföras med kostnader för motsvarande tjänster som utförs av andra aktörer på marknaden med liknande verksamhet. Jämförelser visar att SPV:s driftkostnader är låga. har en mätning av kundernas nöjdhet genomförts med hjälp av (). Över 300 myndigheter tillfrågades. För helhetsbedömningen erhöll SPV ett nöjdkundindex (NKI) på 74 på en 100-gradig skala. SCB , som genomför liknande mätningar i andra branscher, anser att SPV:s NKI-värde är högt. I mätningen kan man dock utläsa skillnader i bedömningen av SPV mellan kunder i stora respektive små organisationer m.m. görs en stickprovskontroll, där ett antal slumpmässigt utvalda ärenden kontrolleras. Stickprovsrutinens urval och antalet kontroller är totalt sett för litet, vilket innebär att det inte går att statistiskt säkerställa stickproven. En ny stickprovsrutin håller därför på att tas fram. SPV hanterar återkrav av statliga fordringar som uppkommit genom felaktiga utbetalningar av pensionsförmåner. Felaktiga utbetalningar upptäcks bl.a. i månatliga och dagliga kontroller, som finns inbyggda i utbetalningssystemet eller genom att förmånstagare eller myndigheter meddelar sig med SPV. Regeringen beslöt 1997 att SPV skall etablera en aktualiseringsverksamhet motsvarande cirka femtio arbetstillfällen i . SPV skall därvid genomföra en totalaktualisering av pensionsunderlaget för alla statsanställda med pågående anställning. har produktionen dock endast nått en tredjedel av den nivå som erfordras för att slutföra uppdraget . Orsakerna till detta är i huvudsak att kvaliteten pådet från myndigheterna insända materialet kräver kompletteringar, att antalet anställda vid är färre samt problem i anslutning till scanningen av dokumenten. SPV bedömer att etapp 1, totalaktualiseringen av pågående anställningar i kan avslutas till en årsvis kostnad av . Inom resultatområdet Pension Försäkring erbjuder SPV pensionsadministrativa tjänster till bolag och kommuner. Syftet är att SPV genom ökade volymer bättre ska kunna utnyttja sina resurser och sin kompetens och därmed hålla nere kostnaderna för hela SPV:s verksamhet. Verksamheten bedrivs i konkurrens med andra pensionsadministratörer. Priserna bestäms i förhandling mellan SPV och kunderna. Det ekonomiska målet är att generera ett verksamhetsutfall motsvarande av verksamhetens intäkter. Av årsredovisningen framgår att utfallet avviker markant från den budgetram som angavs i regleringsbrevet. Orsak till detta är att kostnaderna för år 2000- anpassningen påverkar resultatet med vilket förklarar det negativa resultatet. Verksamhetsresultatet exkl. dessa projektkostnader är och ger en vinstmarginal på . Omsättningen ligger över föregående år, beroende bl.a. på ett nytt avtal med en större kund och högre intäkter av engångskaraktär, när engångsinlösen av pensionsskulden skett. Kostnadsökningen på beror främst på kostnader för år 2000- anpassning, utvecklingskostnader med anledning av ett nytt kommunalt pensionsavtal, förändrad kostnadsbild med anledning av ett nytt avtal med en kund samt kostnader för IT-omställning. Statskontoret konstaterar i rapporten 2 000 - Läget i myndigheter (1999:10) att SPV bedöms ha tillfredsställande grepp om läget vad gäller 2000-anpassningen. Tabell 9.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 173 375 187 722 - 14 347 (varav tjänsteexport) Prognos 1999 202 541 188 830 13 711 (varav tjänsteexport) Budget 2000 215 100 208 950 6 150 (varav tjänsteexport) Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV riktat invändning mot . Som framgår av SPV:s årsredovisning har preliminära pensionspremier beräknats till ett för lågt belopp. Brister i ledningens interna styrning och kontroll har lett till väsentliga felbelopp i premierna. Regeringen ser allvarligt på den av RRV riktade invändningen. Regeringen har erfarit att SPV bl.a. avser att vidta följande åtgärder: - utvärdera såväl den ansvarsfördelning som gällt mellan SPV:s ledning och () som verksledningens hantering av försäkringsmodellen för att se om ansvarsfördelningen och styrningen bör ändras och beräkningarna därmed kunna göras säkrare - förbereda rekrytering av en chefaktuarie till SPV. Slutsatser Regeringen gör, med ledning av ovanstående redovisning, bedömningen att SPV utfört sina instruktionsenliga uppgifter. Verksamhetsmålen har ej helt uppnåtts . Viss tveksamhet råder huruvida kvalitetsaspekten i effektmålen uppnåtts. Mot bakgrund av RRV:s invändning är utgångspunkten att SPV:s kärnverksamhet skall prioriteras. Kompetens och kvalitet skall vara ledstjärnor i utvecklingen av kärnverksamheten. Regeringen vill särskilt peka på behovet av hög kvalitet i de grunduppgifter som är avgörande för bl.a. SPV:s prognos-, aktualiserings-, och premieberäkningsverksamhet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att se över exporten av statligt förvaltningskunnande. SPV kan komma att ha en roll inom tjänsteexporten, men det är naturligt att avvakta med denna verksamhet mot bakgrund av det lagda utredningsuppdraget. Regeringen kommer genom en intensifierad dialog och en översyn av SPV:s regleringsbrev att noga följa utvecklingen av SPV:s verksamhet. Regeringen kommer att ge SPV i uppdrag att genomföra ett systematiskt kvalitetsarbete. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 13