prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Anslaget har använts i huvudsak för att finansiera de kompletterande åtgärderna inom den gemen- samma jordbrukspolitiken, vilka är obligatoriska för som medlemsstat i EU. Dessa är dels miljöåtgärder inom jordbruket, vilka är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven och som utformats i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om pro- duktionsmetoder inom jordbruket, dels skogs- bruksåtgärder inom jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Bestäm- melser finns även i förordningen (1997:1336) om miljöstöd och förordningen (1997:22) om stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket. Knappt hälften av kostnaderna för åtgärderna finansieras av EG. Inom anslaget har också finansierats ett natio- nellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av om upp- rättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1997:75) om anläggnings- stöd till plantering av fleråriga grödor för pro- duktion av biomassa. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bear- betning och avsättning av jord- och skogsbruks- produkter, (tidigare anslag B8, post 2 repektive 3), samt kompletterande åtgärder (tidigare anslag B12, post 1) är stödformer som bygger på fler- åriga åtaganden mellan staten och stödmotta- garna. Tabell 24.23 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 3 150 000 2 706 611 2 532 111 - - Nya förpliktelser 936 000 1 050 000 1 747 500 - - Infriade förpliktelser 1 -1 379 389 -1 224 500 -1 618 500 -1 359 500 -1 354 500 Utestående förpliktelser 2 706 611 2 532 111 2 661 111 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam2 3 255 000 2 532 000 2 555 000 - - 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2 Differensen mellan utestående förpliktelser och föreslagen bemyndiganderam täcks av anslagssparande. Det innebär att staten åtar sig framtida eko- nomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel, vilket framgår av tabell 5.23. Beräkningen grundar sig på anta- gandet om en oförändrad omfattning av lands- bygdsprogrammet. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att godkänna beslut om stöd som innebär utgifter på högst . Slutsatser Regeringen har för avsikt att överlämna ett för- slag till landsbygdsprogram till EG-kommissio- nen. Mot bakgrund av vad som anförts i avsnitt 5.6 Hållbart jordbruk bör det nya anslaget motsvara tidigare nivåer. Eventuella förändringar av anslag och bemyndiganderamar kommer att föreslås ekonomiska vårproposition. Vid beräkning av anslaget för skall dock hänsyn tas till vad regeringen anfört ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) om engångsvis minskning av an- slaget för kompletterande åtgärder inom jord- bruket. Anslaget bör därutöver tillfälligt sänkas för att finansiera åtgärder vad avser växtgenetiska resurser samt åtgärder inom livsmedelsområdet. Implementeringen av Agenda 2000 och nya landsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utveckling och effektivisering av administratio- nen. och länssyrelserna bör i likhet med innevarande år inom ramen för anvi- sade medel få disponera resurser för sådana åt- gärder. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 för . beräknas anslagsbehoven vara oföränd- rade. Tabell 24.24 Beräkning av anslaget Tusental kronor Överföring från anslaget B8 110 000 Överföring från anslaget B10 717 000 Överföring från anslaget B12 1 320 000 Överföring till anslaget F1 -5 000 Överföring till anslaget F6 -20 000 Överföring till anslaget G3 -4 000 Förslag 2000 2 118 000 B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur- och regionala åtgärder Tabell 24.25 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 616 200 2000 Förslag 1 717 500 2001 Beräknat 1 717 500 2002 Beräknat 1 717 500 1 Redovisningen baseras på en sammanslagning av de tidigare anslagen B9, B11 samt B13. Anslaget ersätter de tidigare anslagen B9, B11 och B13 genom att strukturstöden inom livsme- delssektorn, de regionala stöden till jordbruket och de kompletterande åtgärderna kommer att ingå i ett nytt svenskt landsbygdsprogram (se även avsnitt 5.6). Till anslaget förs även Jord- bruksfondens utvecklingssektions finansiering av mål 1- och LEADER+-programmen. Regeringens överväganden Resultatinformation Här redovisas utvecklingen av anslag som motsvarar de åtgärder som kommer att ut- göra basen för det nya landsbygdsprogrammet enligt beskrivning under anslaget B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder. anslag B9 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd Tabell 24.26 Anslagsutvecklingen (anslag B9) Tusental kronor Under anslaget har anvisats ett belopp motsva- rande EG:s finansiering av strukturstöden inom livsmedelssektorn; investeringsstöd till lantbru- kare, startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogs- bruksprodukter, som redovisas års anslag B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn. Vad gäller stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter så har en ökning av EG-medel skett för att kompensera de valu- taförändringar som skett. anslag B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd Tabell 24.27 Anslagsutvecklingen (anslag B11) Tusental kronor Under anslaget har anvisats ett belopp motsva- rande EG:s finansiering av regionala stöd till jordbruket dels kompensationsbidrag till norra respektive , dels övriga regionala stöd till den del de finansieras av EG:s jord- bruksfond och är hänförliga till den struktur- fondsperiod som löper mellan åren 1995 1999. I regionala stöd innefattas stöd till lands- bygdsutveckling inom nuvarande mål 5b, mål 6 och de s.k. gemenskapsinitiativen, Leader II och Interreg II, som delfinansieras av Jordbruksfon- den. är sista år för att fatta beslut om dessa projektstöd. Utbetalningar av beslutade medel fortgår t.o.m. . Utbetalningstakten har under större delen av programperioden varit låg, vilket resulterat i ett stort anslagssparande. Beslutsramen beräknas dock intecknas i sin hel- het och utbetalningstakten öka betydligt fram t.o.m. . Kompensationsbidraget kommer att ingå i det svenska landsbygdsprogram- met. Ökade stödvolymer har medfört att an- slagsposterna för kompensationsbidrag över- skreds . Så beräknas även ske . träder det nya landsbygds- programmet i kraft varvid stödnivåerna för kompensationsbidraget kommer att anpassas för att underskott skall undvikas. 2006 kommer Jordbruksfonden att ge stöd till insatser för landsbygdsutveckling i mål 1 och gemen- skapsinitiativet LEADER+. De projekt som under innevarande strukturfondsperiod med- finansierats av Jordbruksfonden i nuvarande mål 5b motsvaras 2006 av åt- gärder för landsbygdsutveckling inom ramen för landsbygdsprogrammet. anslag B13 Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder Tabell 24.28 Anslagsutvecklingen (anslag B13) Tusental kronor Anslaget har använts för att anvisa ett belopp motsvarande EG:s finansiering av komplette- rande åtgärder inom jordbruket. Även informa- tions-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för jordbrukare och skogsägare med jordbruksmark har omfattats. Den nationella finansieringen av vissa informations-, utbildnings- och rådgiv- ningsinsatser för skogsägare sker anslag B12 Kompletterande åtgärder inom jord Tabell 24.29 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 3 120 000 3 023 608 2 952 108 - - Nya förpliktelser 896 000 1 329 000 1 897 000 - - Infriade förpliktelser 1 -992 392 -1 400 500 -1 882 500 -1 679 500 -1 504 500 Utestående förpliktelser 3 023 608 2 952 108 2 966 608 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam2 3 339 000 2 589 000 2 769 000 - - 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2 Differensen mellan utestående förpliktelser och föreslagen bemyndiganderam täcks av anslagssparande. bruket och anslaget H1 Skogsvårdsorganisatio- nen: Förvaltningskostnader. Anslaget har också använts för EG:s med- finansiering avseende stöd till vitaliseringsgöds- ling av försurningsdrabbad skogsmark. Detta in- går som en del i det svenska programmet för stöd till skogsbruksåtgärder enligt rådets förord- ning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning för stöd till skogs- bruksåtgärder inom jordbruket. Motsvarande nationell finansiering har skett över anslaget H2 Insatser för skogsbruket. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bear- betning och avsättning av jord- och skogspro- dukter, (tidigare anslag B9, posterna 2 repektive 3), regionala stöd (tidigare anslag B11, post 4) samt kompletterande åtgärder (tidigare anslag B13, post 1) är stödformer som bygger på fler- åriga åtaganden mellan staten och stödmotta- garna. Det innebär att staten åtar sig framtida eko- nomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel, vilket framgår av tabell 5.29. Av denna anledning föreslås riks- dagen bemyndiga regeringen att godkänna beslut om stöd som innebär utgifter på högst . Beräkningen grundar sig på antagandet om en oförändrad omfattning av landsbygdsprogram- met. Slutsatser Regeringen bedömer enligt samma resonemang som under anslaget B8 anslagsbehovet till för . Mot bakgrund av vad som anförts i avsnitt 5.6 Hållbart jordbruk bör de nya anslagen motsvara tidigare nivåer. Eventuella förändringar av anslag och bemyndiganderamar kommer att föreslås ekonomiska vårproposition. Vid beräkning av anslaget för skall dock hänsyn tas till vad regeringen anfört ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) om engångsvis minskning av an- slaget för från EG-budgeten finansierade komp- letterande åtgärder inom jordbruket. Fördelningen mellan strukturfonderna av de EG-medel som erhåller för mål 1 2006 är ännu inte klar. Länssty- relserna i de två mål 1-regionerna skall till regeringen redovisa förslag till utvecklingsplaner vari ingår en finansiell uppdel- ning mellan fonderna. Efter regeringsbehandling skall förslagen överlämnas till och godkännas av . Fördelningen mellan fon- derna väntas bli klar . Tilldelningen till gemenskapsinitiativen, där- ibland LEADER+, blir troligtvis klar . Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Tabell 24.30 Beräkning av anslaget Tusental kronor Överföring från B9 125 000 Överföring från B11 325 000 Överföring från B13 1 267 500 Förslag 2000 1 717 500 B10 Arealersättningar och djurbidrag m.m. Tabell 5.31 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 996 800 2000 Förslag1 1 321 000 2001 Beräknat 5 269 500 2002 Beräknat 5 407 400 1 Förslaget utgår ifrån att en förskjutning av utbetalningen av arealersättningar sker till . Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget är ob- ligatoriskt för alla medlemsländer inom EU och finansieras helt från EG-budgeten. Arealersättning lämnas för odling av spann- mål, oljeväxter, baljväxter, oljelin, gräsensilage och areal uttagen ur produktion. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spå- nadslin, odling av vicker m.m. Ett villkor för er- sättning är att tas ur livsmedels- eller foderproduktion. gällde att 5 pro- cent skulle tas ur produktion. En förändring till gäller för . Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår basarealen till . Av denna betalades ersättning till jordbrukarna för knappt . Det agromonetära systemet innehåller regler om kompensation då valutakursförändringar le- der till lägre stödbelopp i nationell valuta. sänktes den svenska frysta kursen för arealersättning och därmed kan s.k. komplette- rande kompensationsstöd som finansieras av EG-budgeten utnyttjas . Även sänktes växelkursen för arealersätt- ningen, vilket utlöste ytterligare ett komplette- rande kompensationsstöd . För oljeväxter finns en särskild basareal, som för vidkommande är . Oljeväxtodlingen har minskat kraftigt sedan EU- inträdet och odlades ca . skedde en återhämtning till ca . Följande stödbelopp per hektar för grödor tilldelades (preliminära belopp): Grödor Antal hektar Genomsnittligt stöd- belopp Spannmål 1 200 /ha Baljväxter 30 /ha Uttagen areal 270 /ha Oljelin 34 /ha Oljeväxter 72 /ha Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt samt för tackor och getter. Bidraget baseras på tilldelade bidragsrätter. tilldelades föl- jande bidragsrätter för : Djur Bidragsrätter Bidrag från EG Am- och dikor 155 /ko Handjur 226 /tjur /stut Tackor /tacka (prel.) Utöver bidragen per djur betalades ex- tensifieringsbidrag ut till producenter av handjur och am- och dikor om djurtätheten på företaget var mindre än 1,4 djurenheter per hektar. Ett högre extensifieringsbidrag beviljades om djur- tätheten var mindre än 1,0 djurenheter per hek- tar. Beräkningen av anslaget har grundats på ett fullt utnyttjande av stöden. Anslagssparande har uppstått på anslaget, bl.a. genom att alla stöd inte utnyttjats maximalt. Det ackumulerade anslags- sparandet medförde en engångsvis ned- dragning av anslaget för med 650 miljo- ner kronor, vilket aviserades budgetproposition. Regeringens överväganden Resultatinformation utnyttjades av den to- tala basarealen, dvs. arealen odlades med ersätt- ningsberättigade grödor eller var uttagen ur livsmedels- eller foderproduktionen. Utnyttjan- det av basarealen har varit relativt oförändrad . Även djurbidragen har varit relativt oföränd- rade. Kvoten för handjursbidrag utnyttjades till fullo medan utnyttjandet av bidragsrätterna för am- och dikor var och för tackor . Av den maximala kvoten kunde en- dast ca 147 500 bidragsrätter utnyttjas då resterande del av kvoten hade frysts. Räknat på tillgänglig del av kvoten är utnyttjandet . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Arealersättning avseende om ca 3,7 mil- jarder kronor utbetalas först . Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för re- dan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att godkänna stöd som innebär utgifter på högst 3 . Slutsatser Den jordbrukspolitiska reformen, Agenda 2000, innebär att nya regler kommer att införas för arealersättningen och djurbidragen . (Se avsnitt 3.3.2 Viktiga statliga insatser inom utgiftsområdet samt information om effekter.) Arealersättningen för spannmål kom- mer att öka medan en sänkning kommer att ske för övriga grödor. Dessutom kommer arealer- sättningar att införas för gräsensilage. Tork- ningsersättning utgår för spannmål och olje- växter i stödområdena 1 3. Beslutet om Agenda 2000 ger möjlighet att utbetala arealersättningar . Denna möjlighet utnyttjas, vilket för innebär en förskjutning av utbetalningar motsvarande ca . För am- och dikobidraget innebär beslutad reform i stort att bidragsbeloppen höjs och att am- och dikobi- drag även kan sökas för kvigor. Bidragsbeloppen höjs även för handjur. Dessutom återgår antalet bidragsrätter för såväl am- och dikor som för handjur till ursprungsnivå. får behålla de nivåer som fastställdes i anslutningsfördraget. Slaktbidrag är en ny stödform som kommer att införas och har liksom de andra med- lemsstaterna tilldelats ett nationellt kuvert som på objektiva grunder skall betalas ut till produ- centerna. avser att dela ut medel ur det nationella kuvertet som ett tillägg på slaktbidra- gen för tjurar, stutar och kvigor. På grund av förskjutningen av utbetalningen av arealstödet för anpassas anslagsnivån engångsvis nedåt. Anslagsutvecklingen är dock stigande, vilket är en konsekvens av den jord- brukspolitiska reformen Agenda 2000. På nöt- köttsområdet utgår kompensation i form av stegvis höjda djurpremier för den prissänkning på som genomförs . Vid beräkningen av anslaget för har hänsyn tagits till kompensation från EG-budgeten för valutakursförändringar. Dessa har beräknats till ca för . Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . beräknas anslagsbehoven till 5 634 324 000 respektive 5 . B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Tabell 5.34 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 611 600 2000 Förslag 1 546 000 2001 Beräknat 1 526 000 2002 Beräknat 1 516 000 Under anslaget finansieras kostnader för inter- vention, stöd i form av produktions-, konsum- tions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag samt stöd till biodling i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras från EG-budgeten, förutom vissa s.k. tekniska kost- nader till följd av offentlig lagring, vilka för när- varande är högre än den schablonersättning som ersätts av EG. Dessa merkostnader regleras under anslaget B12 Räntekostnader för förskotte- rade arealersättningar m.m. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och möjliggöra export till tredje land. Det totala medelsbehovet för anslaget är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsägbara faktorer. Ett exempel är överskottsproduktion som upp- kommer inom gemenskapen av exempelvis spannmål. Andra faktorer är påverkan av varia- tioner i skördeutfall samt differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris. Ytterligare ett exempel är att en starkare svensk valuta skulle innebära att den svenska marknaden blir mer attraktiv för exportörer från övriga medlemsländer. Detta kan leda till större över- skott på den svenska marknaden, vilket får di- rekta effekter på hur mycket som måste betalas ut som exportbidrag och i form av olika inter- ventionsåtgärder i . Ett ackumulerat anslagssparande har medfört en engångsvis neddragning av anslaget för med , vilket avi- serades budgetproposition. Regeringens överväganden Resultatinformation Offentlig lagring Intervention av spannmål och skummjölkspulver beräknas svara för de största utgifterna under an- slaget. Avgörande för anslagsbelastningen är årsmånsvariationer såväl inom landet som inom andra medlemsstater samt marknadsutveck- lingen. Av betydelse är också utvecklingen av kronans värde gentemot övriga valutor. Utgif- terna ersätts i efterskott av . ökade den offentliga lagringen på grund av en hög spannmålsskörd . uppgick utgifterna till efter gjord reglering av statens merkostnader för offentlig lagring om ca . Övrig intervention Övrig intervention omfattar bl.a. stöd till privat lagring av t.ex. smör, ost och nötkött, stöd vid förbrukning av t.ex. mjölk och mejeriprodukter till skolbarn, framställning av konditorivaror, socker och stärkelse som används i industrin samt lagerersättning avseende socker. uppgick utgifterna till . Exportbidrag Exportbidrag omfattar obearbetade och bearbe- tade jordbruksprodukter som exporteras till län- der utanför EU. Den största utgiften i denna del, för , utgörs av ex- portbidrag för obearbetade produkter. För ex- port av bearbetade produkter utbetalades . kommer licen- ser att införas på bearbetade produkter. Med utgångspunkt i den WTO-bundna basni- vån skall bidragsbetalningarna minska och . Reduktionen är en konsekvens av åtaganden om exportbidrag enligt . minskade exportbidraget med sammanlagt i förhållande till föregående år. Detta berodde dels på den dåliga spannmålsskörden , dels på den ekono- miska krisen i som medförde en sänkt export av jordbruksprodukter för . uppgick de sammanlagda utgifterna till . januari t.o.m. har ca utbetalats. Stöd till biodling Stödet till biodlingen uppgår till sammanlagt . Hälften, dvs. 1,6 miljoner kro- nor, finansieras av EU och redovisas under detta anslag. samlades de natio- nella stöden till biodling på anslaget E3 Djurhäl- sovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande 3,2 miljoner kro- nor, beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s verksamhetsår till . Den svenska med- finansieringen anvisas under anslag E3 Djurhäl- sovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. För att beslut för skall kunna fattas om stöd till biodlingen under EU:s verksamhetsår fordras bemyndigande för utestående förpliktelser. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att , i fråga om ram- anslaget B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Slutsatser Som nämnts ovan är utgifterna svåra att pro- gnostisera. Framför allt den okända pris- och marknadsutvecklingen medför att medelsbeho- vet varierar kraftigt mellan åren. Eventuella ned- dragningar av bidragsnivåerna under andra halv- och kan bli en konsekvens av kommande WTO-förhandlingar som börjar . Vid beräkning av anslaget för skall hänsyn tas till vad regeringen anfört ekonomiska vårproposition (1998/99:100) om engångsvis minskning av anslaget för Inter- vention och exportbidrag för jordbruksproduk- ter. Vid beräkningen av anslaget har konsekven- ser av Agenda 2000 beaktats. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . beräknas anslagsbehoven till 1 526 000 000 respektive 1 . B12 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 35 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 60 000 2000 Förslag 79 700 2001 Beräknat 79 700 2002 Beräknat 79 700 Under anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med even- tuella finansiella sanktioner och straffavgifter som kan komma att ålägga . Anslaget får också tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom . Ansla- get får dessutom belastas med s.k. tekniska kost- nader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EG:s schablonersättning för de tekniska kostnaderna överstiger de faktiska kostnaderna, tillförs anslaget medel från in- komsttitel Offentlig lagring. Ersättningar för stöd m.m. som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statsbudgeten avräknas i prin- cip . De stöd som är aktuella är arealersättningar, djurbidrag, intervention, pro- duktions- och konsumtionsstöd m.m., miljöer- sättningar, kompensationsbidrag samt övriga stöd inom förordningen för landsbygdsutveck- ling i den mån utbetalningar av dessa sker till stödtagare utanför mål 1-området. För de stöd som betalas ut från jordbruksfon- dens utvecklingssektion gäller två olika metoder. För mål 5a, utom stöd till bearbetning och av- sättning av jord- och skogsbruksprodukter, för- skotterar EU-medlemsstaten av jord- bruksfondens utvecklingssektions andel av stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet till bearbetning och avsättning betalar EU av sin andel i förskott och reste- rande då stödberättigade kostnader motsvarande beloppet för ett kalenderår enligt finansieringsplanen betalats ut. En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar fortfarande på en lägre belast- ning av anslaget än beräknat. Detta beror på svå- righeter att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle komma att utnyttja aktuella stödformer, en tämligen låg räntenivå samt att inte varit föremål för finansiella sanktioner. Regeringens överväganden Resultatinformation har drabbats av sin första sanktion på grund av att en länsstyrelse felaktigt godkänt en arealstödutbetalning på under . kan komma att drabbas av ännu en sanktion på grund av felaktiga djurbidragsutbe- talningar på ca gjorda av under räkenskapsåren 1995/96. Slutsatser , anslag B2 i utgiftsom- råde 4 Rättsväsendet, föreslås få uppgifter som ligger på EU-bedrägeridelegationen inom . nya uppgifter föreslås finansieras bl.a. från anslag B12 med . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Tabell 24.36 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 80 000 Överföring till UO4 B2 -300 Förslag 2000 79 700 B13 Jordbrukets blockdatabas 24.37 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 000 2000 Förslag 17 990