prop · GN0330 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1999/2000:30 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen är en uppföljning av det inriktningsbeslut som fattade och innehåller förslag till genomgripande förändringar av främst det militära försvaret. Regeringen beskriver huvuddragen i den säkerhetspolitiska utvecklingen och bedömer att den grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen i närområde kvarstår, även om också osäkerheten om politiska utveckling kvarstår. Det senaste årets utveckling på och särskilt i Kosovo har enligt regeringen medfört konsekvenser för de säkerhetspolitiska relationerna såväl i som globalt. Den internationella utvecklingen understryker att det finns behov av att snabbt förstärka förmåga till internationella insatser för hantering av kriser. Regeringen föreslår ändringar av kraven på operativ förmåga hos Försvarsmakten. Regeringen anser att behöver ett militärt försvar som är betydligt mindre till sin volym än tidigare, men som har hög kvalitet och som är allsidigt användbar till en mängd olika typer av insatser. I stället för ett invasionsförsvar behövs ett insatsförsvar där möjligheten till framtida anpassning är en viktig planeringsförutsättning. Regeringen lägger i detta syfte fram förslag om inriktningen av Försvarsmaktens framtida insatsorganisation med de viktigare krigsförband som organisationen skall innehålla. För att insatsorganisationen skall få den föreslagna inriktningen föreslår regeringen att ett stort antal organisationsenheter inom Försvarsmaktens grundorganisation läggs ned. Regeringen förslår vidare förändringar av totalförsvarets ledningsstruktur med bl.a. nedläggning av myndigheter och organisationsenheter. Regeringen lägger också fram förslag till inriktning av Försvarsmaktens anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar samt inriktning av forskning och teknikutveckling. Regeringen redovisar sin avsikt att införa en ny tjänstegrad för yrkesofficerare samt att höja dagsersättningen för totalförsvarspliktiga. Regeringen redovisar sina bedömningar när det gäller tillgång till nödvändiga kompetensområden, NBC-frågor, ansvarsfördelningen inom sjöövervakning och sjöinformation samt möjligheter att utnyttja militära resurser i civil verksamhet. Utöver frågor som rör totalförsvaret lämnar regeringen även en redogörelse vad gäller beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Ärendet och dess beredning 8 3 Inledning 10 3.1 Politiska utgångspunkter 10 3.2 Ekonomiska utgångspunkter 18 4 Internationell utveckling och svensk säkerhets- och försvarspolitik 22 4.1 Den internationella utvecklingen 22 4.2 Konsekvenser för svensk säkerhetspolitik 25 4.3 Konsekvenser för svensk försvarspolitik 31 5 Det militära försvaret 36 5.1 Modell för försvarsplanering 36 5.2 Behov av operativ förmåga och kompetenser 37 5.2.1 Bakgrund 37 5.2.2 Behov av operativ förmåga hos Försvarsmakten 38 5.2.3 Försvar mot väpnat angrepp 41 5.2.4 Förmåga att hävda svensk territoriell integritet 45 5.2.5 Bidra till fred och säkerhet i omvärlden 46 5.2.6 Stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred m.m. 48 5.2.7 Behov av kompetens 50 5.3 Inriktning av insatsorganisationen 53 5.4 utformning 60 5.4.1 Bakgrund 61 5.4.2 Styrande faktorer 64 5.4.3 Ledningsfrågor 72 5.4.4 Traditionsfrågor 73 5.4.5 Försvarsmaktens framtida utformning 73 5.4.6 omfattning och lokalisering 92 5.5 Försörjning med materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 94 5.5.1 Bakgrund 94 5.5.2 Inriktning av anskaffning av materiel, anläggningar samt för forskning och teknikutveckling 96 5.6 Avveckling av mark, anläggningar och lokaler 106 5.7 Miljöfrågor 107 6 Personal 109 6.1 Allmänt 109 6.2 Anställd personal 109 6.3 Översyn av Försvarsmaktens personalförsörjning 111 6.4 Brigadgeneraler och flottiljamiraler 111 6.5 113 6.6 Totalförsvarspliktiga 114 6.6.1 Ekonomiska förmåner för totalförsvarspliktiga 115 6.7 Frivillig försvarsverksamhet 115 7 Civila frågor 117 7.1 Det civila försvaret 117 7.2 Helhetssyn när det gäller det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred 117 7.3 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred 119 7.3.1 Allmänt 119 7.3.2 Vissa områden där det bör finnas en särskilt god beredskap 122 7.4 Internationella uppgifter 127 7.4.1 Resurser för förtroendeskapande insatser samt humanitärt bistånd 127 7.4.2 Bistånd vid humanitära katastrofer 128 7.4.3 Resurser inom det civila försvaret vid internationella insatser 128 8 Ledningsfrågor 130 8.1 Inledning 130 8.2 Principiell utformning av den militära ledningsorganisationen 132 8.3 Ledningsstruktur inom civilt försvar 134 8.4 Fortsatt arbete med utformningen av ledningsorganisationen inom totalförsvarets olika delar 135 9 Övriga frågor 137 9.1 Forskning och utveckling inom totalförsvaret 137 9.2 Strategiska kompetenser 139 9.3 Hot från nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel 140 9.3.1 Beredskapen inom NBC-området 141 9.3.2 Forskning inom NBC-området 143 9.4 Informationskrigföring och informationssäkring 145 9.5 Bättre samordning av informations- och underrättelseverksamhet inom sjöövervakningen 148 9.6 Möjligheter för vissa myndigheter att utnyttja militära resurser 150 Bilaga 1 Objektsramar 154 Bilaga 2 Möjligheter för vissa myndigheter att utnyttja militära resurser 163 Bilaga 3 närmare utformning 165 Bilaga 4 Remissinstanserna 168 Bilaga 5 Förkortningar och benämningar 169 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 171 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner regeringens förslag i fråga om Försvarsmaktens operativa förmåga (avsnitt 5.2.3, 5.2.4, 5.2.5 och 5.2.6), 2. godkänner regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens framtida insatsorganisation (avsnitt 5.3) 3. godkänner regeringens förslag att lägga ned Livgardesbrigaden i , Värmlandsbrigaden i , Smålandsbrigaden i , Hallandsbrigaden i , Dalabrigaden i , Ångermanlandsbrigaden i och Skånska dragonbrigaden i (avsnitt 5.4), 4. godkänner regeringens förslag att lägga ned Wendes artilleriregemente i , i och i (avsnitt 5.4), 5. godkänner regeringens förslag att lägga ned luftvärnskår i , luftvärnskår i och luftvärnskår i (avsnitt 5.4), 6. godkänner regeringens förslag att lägga ned signalkår i (avsnitt 5.4), 7. godkänner regeringens förslag att lägga ned ingenjörkår i (avsnitt 5.4), 8. godkänner regeringens förslag att lägga ned trängkår i (avsnitt 5.4), 9. godkänner regeringens förslag att lägga ned Livgardets dragoner i och i (avsnitt 5.4), 10. godkänner regeringens förslag att lägga ned med Andra kustartilleribrigaden i och i (avsnitt 5.4), 11. godkänner regeringens förslag att lägga ned helikopterbataljon i och helikopterbataljon i (avsnitt 5.4), 12. godkänner regeringens förslag att lägga ned Skånska flygflottiljen i (avsnitt 5.4), 13. godkänner regeringens förslag att lägga ned Armécentrum i , Marincentrum i och Flygvapencentrum i (avsnitt 5.4), 14. godkänner regeringens förslag att lägga ned Södra militärområdesstaben i , Mellersta militärområdesstaben i , Norra militärområdesstaben i , Södra arméfördelningen i , Östra arméfördelningen i och Norra arméfördelningen i samt militärkommando i (avsnitt 5.4), 15. godkänner regeringens förslag att lägga ned försvarsområdesstaberna i , , , , , , , , , , , , och (avsnitt 5.4), 16. godkänner regeringens förslag att lägga ned marinkommando i , Sydkustens marinkommando i , Ostkustens marinkommando i och marinkommando i samt Södra flygkommandot i , Mellersta flygkommandot i och Norra flygkommandot i (avsnitt 5.4), 17. godkänner regeringens förslag att omlokalisera Försvarets internationella kommando från till (avsnitt 5.4), 18. godkänner regeringens förslag att inrätta en operativ insatsledning i samt militärdistriktsstaber i , , och (avsnitt 5.4), 19. godkänner regeringens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av däri ingående organisationsenheter (avsnitt 5.4), 20. godkänner regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar samt inriktning av forskning och teknikutveckling (avsnitt 5.5.2), 21. bemyndigar regeringen att besluta att sälja mark, anläggningar och lokaler som förvaltas av och som skall avvecklas till följd av beslut om reduceringar av Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation även när värdet av egendomen överstiger (avsnitt 5.6), 22. bemyndigar regeringen att vid utgången av respektive upplåtelsetid sätta ned statskapitalet med högst det bokförda värdet på sådan egendom som skall avvecklas (avsnitt 5.6), 23. bemyndigar regeringen att besluta att skall få avräkna de kostnader som uppstår som en följd av avvecklingen från de samlade intäkterna från försäljningen av den egendom som skall avvecklas, med undantag av kostnader för den miljösanering som Försvarsmakten enligt miljöskyddslagen (1969:387) skall genomföra (avsnitt 5.6) och 24. godkänner regeringens förslag att Civilbefälhavaren i Södra civilområdet, Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet och Civilbefälhavaren i Norra civilområdet läggs ned (avsnitt 8.2). 2 Ärendet och dess beredning Enligt försvarsbeslut, som omfattar åren 1997 - 2001, skulle säkerhetspolitiska kontrollstationer genomföras . En säkerhetspolitisk kontrollstation genomfördes (prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222). beslutade därigenom om en ändrad inriktning av totalförsvaret och att nästa försvarsbeslutsperiod skall omfatta åren 2002 - 2004. I samband med kontrollstationspropositionen och den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) beslutade om de ekonomiska planeringsramarna t.o.m. . Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) lagt fram förslag som påverkar den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar även , i huvudsak en teknisk justering av utgiftsramen till följd av kompensationen för den premie som betalas för de statliga avtalsförsäkringarna. gav regeringen i uppdrag att, med anledning av kontrollstationspropositionen, redovisa ett förslag till planering för perioden - 2004 som innebär en utveckling mot en struktur som består av en insatsorganisation av krigsförband och kompetenser som tillgodoser förmågan att redan i grundberedskap lösa försvarsuppgifterna. redovisade Försvarsmakten ett förslag till en framtida struktur och till följd av detta förslag redovisade Försvarsmakten även ett förslag till materielplan som var anpassad till den nya strukturen. Vidare gav regeringen i uppdrag att inkomma med reviderat förslag till ramfördelning för . Överstyrelsen redovisade en analys avseende konsekvenser vid en väsentlig reducering av beredskapsförberedelserna för ett väpnat angrepp i form av invasionshot samt förslag till fördelning av den civila ekonomiska planeringsramen. Regeringen beslutade att Försvarsberedningen skall svara för samråd mellan företrädare för regeringen och företrädare för riksdagspartierna rörande det långsiktiga försvarsbeslutet. beslutade regeringen att Försvarsberedningen även i fortsättningen skall svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. I sin rapport säkerhet försvar (Ds 1999:55) analyserade Försvarsberedningen den säkerhetspolitiska utvecklingen och drog slutsatser därav för säkerhets- och försvarspolitik. Försvarsberedningen redovisade också sin syn på viktigare frågor inför denna proposition. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till organisation och verksamhetsformer för en ny myndighet m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde (dir. 1999:33). lämnade sitt slutbetänkande Ledande forskning för säkerhets skull (SOU 1999:110). Utredningens betänkande har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö1999/2028/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle tillkallas för att analysera vilka anspråk den internationella utvecklingen vad gäller nukleära, biologiska och kemiska vapen (N-, B- och C-vapen) ställer på förmågan inom , Försvarsmakten och samhället i övrigt. Utredaren lämnade sin promemoria förmåga till skydd mot massförstörelsevapen mot bakgrund av den internationella utvecklingen (Ds 1999:13). Utredningens promemoria har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö1999/612/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Regeringen uppdrog till att i samverkan med civilbefälhavarna att redovisa förslag till utformning av en ledningsstruktur för övergripande områdesledning inom det civila försvaret. Utgångspunkt för uppdraget var en reduktion till en regional ledningsnivå. Mot bakgrund av redovisningen uppdrog regeringen åt nämnda myndigheter att vidareutveckla förslaget genom att belysa organisatoriska konsekvenser. Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av informationssystem för att tillgodose den civila havsövervakningens behov av underrättelser om sjöläget. Uppdraget redovisades i rapporten sjöinformation. Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/556/). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. bildades en arbetsgrupp (styrgruppen) med representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utarbeta ett underlag om Försvarsmaktens grundorganisationsförändringar. Styrgruppen redovisade sitt förslag . Försvarsdepartementet har mottagit ett stort antal uppvaktningar från företrädare för kommuner, länsstyrelser och organisationer. Samtliga uppvaktande länsstyrelser hade före sina uppvaktningar tagit del av styrgruppens förslag. I propositionen redovisar regeringen sin värdering av säkerhetspolitiska utveckling i omvärlden samt lämnar förslag till riksdagsbeslut om hur ominriktningen av totalförsvaret skall genomföras. Regeringen återkommer i den ekonomiska vårpropositionen 2000 med förslag till ekonomiska ramar för utgiftsområdet. 3 Inledning 3.1 Politiska utgångspunkter Vårt försvar står inför en nödvändig förnyelse och modernisering. Bakgrunden till behovet av en försvarsreform, som bär in , är den säkerhetspolitiska situationen i vår omvärld. Den säkerhetspolitiska utvecklingen beskrevs i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar som ställde sig bakom. efter riksdagsbeslutet har Försvarsberedningen följt den säkerhetspolitiska utvecklingen och lämnade den rapporten säkerhet försvar (Ds 1999:55). Rapporten stödjer den tidigare beslutade inriktningen. Mot denna bakgrund är regeringens bedömning att vi nu kan skapa ett modernt, flexibelt och rörligt försvar grundat på allmän totalförsvarsplikt. De förband och system som behövs skall kunna användas såväl för att försvara det egna landet som för internationella insatser. Därför föreslår regeringen i denna proposition att våra försvarsresurser förändras och utformas så att de motsvarar de nya kraven. Försvarsmakten har efter ett omfattande utredningsarbete i olika underlag lagt fram förslag till hur resurserna bör utformas för att svara mot de uppgifter och ekonomiska villkor som beslutades i kontrollstationen . Det handlar om en genomgripande förändring av såväl omfattning som struktur. Som en följd härav föreslår regeringen avsevärda förändringar vad gäller bl.a. krigsorganisationens utformning, grundorganisationens storlek, personalbehov och utbildning av totalförsvarspliktiga. En styrgrupp med deltagare från Försvarsdepartementet och Försvarsmakten har analyserat och föreslagit grundorganisatoriska förändringar. Förbandschefer inom Försvarsmakten samt länsstyrelser, kommuner och personalorganisationer har under utredningsarbetet framfört synpunkter. I rapporten grundorganisation för Försvarsmakten redogör styrgruppen för hur den framtida grundorganisationen bör utformas. Försvarsdepartementet har, efter inbjudan från försvarsministern, mottagit ett stort antal uppvaktningar från företrädare från kommuner, länsstyrelser och organisationer. Ett 30-tal delegationer, representerande ett 70-tal olika instanser deltog. Samtliga uppvaktande länsstyrelser och kommuner hade före uppvaktningarna tagit del av styrgruppens förslag. Under uppvaktningarna redovisades bl.a. synpunkter och kommentarer till styrgruppens förslag men även alternativa förslag till förändringar i Försvarsmaktens organisatoriska struktur och verksamhet. Vad som framkom vid uppvaktningarna finns sammanfattat i promemorian Uppvaktningar inför propositionen , vilken finns i akten i detta ärende. Det har skett stora säkerhetspolitiska förändringar . Förändringarna innebär att vi kan frigöra oss från det och i större utsträckning bidra till den kollektiva säkerheten i både med diplomati och totalförsvarsresurser. Våra totalförsvarsresurser kommer att successivt ställas om så att det blir bättre lämpat för internationell krishantering. Konflikten i Kosovo , där Nato ingrep för att stoppa den jugoslaviska statsledningens allt svårare förföljelse av kosovoalbanerna, har visat på den typ av kriser och hantering av dem som kan aktualiseras i dagens . har de senare årens säkerhetspolitiska framsteg i upplevts som hotade, t.ex. vad gäller relationer till Natoländerna. Vad som hänt har illustrerat betydelsen av att det internationella samfundet förmått att agera och hålla ihop, något som även betydelsefullt bidragit till. Den osäkerhet som är förknippad med det bräckliga ryska samhället har gjort sig påmind genom den omfattande militära insats och bekämpning av mål i som den ryska statsledningen initierat där. Att denna konflikt inte kunnat lösas med politiska medel går ut över människors säkerhet och har skapat omfattande flyktingströmmar. Den inrikespolitiska osäkerheten drabbar i första hand självt och dess befolkning men kan få konsekvenser också för grannländer och det internationella säkerhetssystemet. Det senaste årets internationella utveckling har visat att kriser kan utvecklas snabbt och få långtgående konsekvenser. Därmed understryks behovet av att kunna genomföra internationella insatser för krishantering. FN:s generalsekreterare har initierat en debatt om intervention på humanitära grunder för att värna om mänskliga rättigheter. Arbete pågår med att utöka FN:s förmåga att förebygga konflikter och hantera kriser. Nato håller på att utveckla sin förmåga att ingripa i kriser, ofta i samverkan med partnerländer. Amsterdamfördraget har trätt i kraft och inkluderat krishantering i Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Vid Europeiska rådets möte i åtog sig medlemsländerna att utveckla effektivare europeiska resurser och mekanismer för krishantering. Utvecklingen har också illustrerat att inte längre hotas av att dras in i ett krig mellan stormakter. Däremot finns det risker förknippade med regionala och lokala konflikter och med förekomsten av auktoritära regimer och sönderfallande stater med bristande samhällskontroll. De grundläggande förbättringarna av det säkerhetspolitiska läget gör att vi efter en omställningsperiod kan minska försvarsutgifterna och upprätthålla en god försvarsförmåga. Det gör vi genom att vi utformar totalförsvarsresurserna så att de effektivt kan användas både nationellt och internationellt. som vi bibehåller förmågan att möta hot mot kan vi bidra med resurser för internationell krishantering. Ländernas gemensamma förmåga att dämpa väpnade konflikter och minska mänskligt lidande är en viktig del i den nya säkerhetspolitiska situationen i och världen. Detta kräver att respekten för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, upprätthålls. För del är ett brett deltagande i det europeiska samarbetet och vårt bidrag till gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering centrala medel för att trygga också vår egen säkerhet. Det har varit regeringens strävan att söka nå en så hög grad av samsyn som möjligt om försvars- och säkerhetspolitiken. Den säkerhetspolitiska kontrollstationen förbereddes först av den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen och sedan genom de ingående överläggningar som försvarsministern på uppdrag av statsministern förde med , liberalerna, och Moderata samlingspartiet. Trots den betydande samsyn som då kom till uttryck i många frågor kunde endast Socialdemokraterna och enas om den inriktning av försvarspolitiken och den ekonomiska ramen för perioden 2004 som låg till grund för kontrollstationpropositionen och som beslutades av . Processen att förändra totalförsvarsresurserna efter det påbörjades redan med den borgerliga moderatledda regeringens förslag försvarsbeslut och med preciseringar 1993. Totalförsvaret skulle ha en betryggande förmåga att möta ett så kallat strategiskt överfall med kvantitativt begränsade styrkor av hög kvalitet, men kraven på förmåga i övrigt att möta ett väpnat angrepp över kust alternativt landgräns behövde fullt ut tillgodoses först efter något års komplettering av utrustning och utbildning. I det försvarsbeslut som fattades i två steg vidgades synen på vad som kan hota vår säkerhet. En helhetssyn anlades på hantering av hot och risker i både krig och fred. Internationella fredsfrämjande och humanitära insatser lyftes fram som en väsentlig del av svensk säkerhetspolitik. Totalförsvarsresurserna skulle också kunna bidra till att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Förmågan till anpassning blev en central fråga för försvarspolitiken. Det är emellertid först genom kontrollstation som invasionshotet kan avskrivas som den dominerande grunden för totalförsvarsresursernas utformning. Där slås fast att ett invasionsföretag syftande till ockupation av inte ter sig möjligt att genomföra , förutsatt att har en grundläggande försvarsförmåga. Det betyder dock inte att alla hot försvunnit och vad som kan hända på lång sikt går det givetvis inte att göra några säkra uttalanden om. Väpnade angrepp främst genom luften eller genom insatser mot begränsade mål i eller andra typer av avsiktliga hot och påtryckningar bedöms möjliga att genomföra även i nuvarande läge i omvärlden. Syftet skulle kunna vara att störa det svenska samhällets funktion eller att påverka vårt agerande. Vår försvarsförmåga måste också kunna anpassas till de hot som vi kan komma att ställas inför . Denna proposition bygger på fortsatta överenskommelser mellan Socialdemokraterna och . Dessa partier tar därmed ansvar för den omfattande omstrukturering och modernisering av totalförsvarsresurserna som är nödvändig. De framtida totalförsvarsresurserna skall svara mot vad det nya säkerhetspolitiska läget i kräver. Regeringens bedömning är därför att vi inte kan vidmakthålla resurser som utformats för en annan tid och andra behov än vad vi upplever eller kan förutse för framtiden. De omfattande förändringar av Försvarsmaktens krigsförband som inleds får långtgående konsekvenser för den grundorganisation som skall producera, underhålla och omsätta krigsförbanden samt svara för utveckling och förnyelse. Åtgärder skall vidtas för att underlätta omställningen för de många individer och orter som berörs. Landets försvarspolitiska behov skall vara styrande för grundorganisationens dimensionering och utformning. Den grundläggande utgångspunkten för de förslag som regeringen framlägger i denna proposition är den säkerhetspolitiska situationen i omvärlden och de förändringar som kan tänkas ske. Regeringen utgår från kontrollstationens beslut om säkerhetspolitikens mål och försvarspolitikens inriktning. Hänsyn har därutöver tagits till andra faktorer såsom ekonomisk och praktisk realiserbarhet, bindningar i befintlig organisation och beställningar av materiel samt personal- och näringspolitiska faktorer.