prop · GN03125D1 · 2000-01-01 00:00:00 — Många av dem som gick på dagis och i skola innan funktionshindret MBD/DAMP uppmärksammades på samma sätt som , har problem i kontakterna med familj, vänner och arbetskamrater och känner sig annorlunda och utanför. RBU i genomför tillsammans med personalkooperativet en försöksverksamhet för ca 20 personer i åldrarna 16 , med syfte att utforma och pröva individuellt anpassade olika stödprogram (Individuell plan med t.ex. samtalsgrupper, nätverk, kontaktperson/case coordinator, personlig rådgivning, hjälpmedel m.m.) som skall underlätta vardagen för unga vuxna med MBD/DAMP. Projektet utvärderas med hjälp av FoU-enheten vid för skola och socialtjänst i . skall man upprätta nätverk som en stödform runt projektdeltagarna, bygga upp ett förtroende mellan pro- jektledarna och deltagarna bl.a. genom internatvistelser och bilda samtalscirklar med anhöriga samt informera berörda om metoder och erfarenheter. Kontaktperson: , tel. , Barn- och ungdomspsykiatri Projektet med neuropsykiatriska problem för år 2 av 2 av ett tvåårigt projekt. Flickor med autism, DAMP och dyslexi uppmärksammas inte i lika hög grad som pojkar. Man skall där- för tillsammans med RBU och för autism arbeta särskilt med flickor och vänder sig till ett urval av barnavårdscentraler och skolor med syfte att screena en sammanlagd flickpopulation av ca 5000 i åldrarna 4 . Flickorna som identifieras och deras föräldrar erbjuds utredning, diagnos, informa- tion och uppföljning och följs tillsamman med sina föräldrar och lärare genom enkäter och intervjuer. två skall man även bygga upp grupper för gemensamt stöd. Kontaktperson: , tel. en IT- och datorbaserad demonstrationsbostad för funktions- hindrade för år 3 av 3 Den sista perioden av en treårig projekttid där i samråd med personer med olika former av funktionshinder bygger upp en demonstrationsbostad som i trovärdig hemmiljö skall visa hur IT och annan modern teknik kan användas för att öka den funktionshindrades möjligheter till ett självständigt liv med meningsfull sysselsättning och fritid, ökat oberoende och ökad trygghet. Målgrupperna är personer med funktionshinder, hjälpmedelsordinatörer och andra personalgrupper, företag, arbetsmarknad, vård- och lärarutbildningar, beslutsfattare. Lägenheten har möblerats och utrustats med en så hemanpassad möble- ring som möjligt och med olika tekniska hjälpmedel bl.a. så att man med datorhjälp kan övervaka och styra olika funktioner i hemmet. Man kan öppna och stänga fönster och ytterdörr, manövrera persienner och drape- rier, övervaka spis, vattenkran och strykjärn m.m. Bildtelefoner och var- seblivningssystem gör det möjligt även för dövblinda att från sin dator kommunicera med den som ringer på ytterdörren. Lägenheten har besökts av ett stort antal personalgrupper, brukargrupper m.fl. Särskilt intressant blir tekniken när den ställs i förhållande till hemtjänst och assistans. Kontaktperson: , tel. (Ps) i Projektet stödgruppsverksamhet för år 1 av 2 Föreningen arbetar för att hjälpa människor med paniksyndrom (ca 2 av befolkningen), sociala fobier (av befolkningen) och därtill hörande tillstånd som t.ex. agorafobi. Sällskapet skall bygga upp stöd- gruppsnät och undersöka behovet av fobiträning i grupp och enskilt. Kontaktperson: , tel. , Hjälpmedel Projektet för vuxna barndomsdöva (tecken- språkiga) för år 1 av 3 Den hörselrehabilitering/habilitering som har utvecklats i , har framför allt riktat sig till personer som drabbats av hörselskada eller dövhet i vuxen ålder och som har svenska som sitt första språk. Det be- tyder problem för den som är barndomsdöv och har teckenspråket som sitt första språk, döva invandrare och döva med andra funktionshinder har särskilt stora behov av stöd. , hjälpmedel skall nu tillsammans med genomföra ett treårigt projekt. ett vill man fördjupa analysen av barndomsdövas behov, utveckla metoder för att åtgärda behov, ta fram förslag till fortbildning och kompetensutveckling för personalen och skapa förutsättningar för nya samverkansformer. Kontaktperson: , tel. Resurs- och Utvecklingscentrum för Svensk Handikappidrott () Projektet och andning för år 2 av 3 Andra året av ett treårigt projekt. Vid Riksidrottsgymnasiet för handi- kappidrott i ligger Resurs- och Utvecklingscentrum för Svensk Handikappidrott (). Ett antal specialister (stressforskare, neuropsy- kiatriker m.fl.) har knutits till . Centret har genom sina erfarenheter från arbete med CP-skadade friidrottare konstaterat att dessa efter olika former av träning av andningen kan minska sin spasticitet och därmed få bättre muskelkontroll vilket medför bättre tävlingsresultat och också bättre tal och livskvalitet. Man har testat ca 300 CP-skadade i olika åldrar och har parallellt börjat prova ut enskilda andningsövningar och andra träningsåtgärder. Intresset för projektet är efter vissa inkörnings- problem, bl.a. svårigheter att nå testpersoner på grund av sekretessbe- stämmelser mycket stort. två skall träningsmodellerna ut- vecklas och prövas vid träningsläger. Testgrupperna gör sedan själva dagliga träningar på hemmaplan . Man har under hem- maträningsperioderna support via telefon och e-post. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 2 vill tillsammans med reuma- tikerdistrikten i och , berörda myndigheter och genomföra ett tvåårigt projekt. Projektet syftar till att etablera modeller för samverkan mellan myndigheter, människor med funktionshinder och deras organisationer, visa att rehabilitering i sam- verkan är effektiv, ger en minskad samhällskostnad och individuell nytta samt visa på vikten av att mobilisera människans egen kraft. I projektet ingår kostnader för projektledare, utbildningar av 100 reumatiker och anhöriga, utbildning av handledare, m.m. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Träffpunktsverksamhet för år 2 av 3 Andra året av ett treårigt projekt. Personer med intellektuella funktions- hinder som bor i egen bostad kan bli isolerade och utnyttjade på olika sätt. S.k. träffpunkter, dvs lokaler i bostadsområdet med personal som ger stöd och service, kan minska bl.a. psykiska problem. Förbundet skall belysa hur ett bra stöd kan se ut ur brukarens perspektiv och utveckla träffpunktsverksamheten så att den svarar mot brukarnas behov. Arbetet skall resultera i en rapport som kan användas vid planeringen av boende och stöd för personer med utvecklingsstörning. Kontaktperson: , tel. () Projektet lära av misstag fallet för år 2 av 2 Andra året av ett tvåårigt samarbetsprojekt mellan tism och Rättssociologiska avdelningen vid . Projektet har sin utgångspunkt i en enskild individ som fått olika diagnoser och utsatts för flera psykoterapeutiska metoder. I samverkan med riksföre- ningen och med utgångspunkt i det material som finns att tillgå, finns det möjlighet att studera hur man förhållit sig till individen och funktions- hindret och identifiera kritiska punkter i relationen mellan individ och myndighetsvärld. Genom projektet hoppas man kunna producera ny kun- skap genom att visa på problem som delvis är dolda och som på olika sätt genererar rättsosäkerhet. Ambitionen är dessutom att producera ett antal förslag till hur systemet kan förbättras. Kontaktperson: , tel. (SiS) för år 1 av 3 Vid Statens institutionsstyrelses (SiS) ungdomshem utreder och behand- lar man ungdomar med tung social problematik, ofta med inslag av kri- minalitet, missbruk och psykiska samt psykiatriska problem. Vid utred- ningarna konstateras flera fall av DAMP och liknande neurologiskt be- tingade funktionshinder. Det är enligt SiS sannolikt att dessa funktions- hinder är överrepresenterade hos ungdomarna inom SiS verksamhetsom- råde. Dessa ungdomar behöver speciella resurser och stor kompetens hos behandlingspersonalen och ungdomarnas föräldrar behöver stöd och för- ståelse om de skall orka vara en resurs i behandlingen. SiS skall därför tillsammans med och Ungdomar genomföra en utbildningssatsning och pröva alternativa behandlings- former för ungdomarna och deras föräldrar. Man vill tillsammans genomföra utbildningar, konferenser och seminarier för att sprida kun- skap till föräldrar, ungdomar och behandlingspersonal men även andra personalgrupper inom det sociala området. Dessutom skall man erbjuda föräldrarna/familjerna olika kurser, läger och andra aktiviteter som syftar till att skapa stödgrupper och nätverk. Projektet är treårigt. Kontaktperson: , tel. Skolkooperativ för år 3 av 3 Angeredsgymnasiet har ca 1 500 elever och ligger i en av för- orter, . Handels- och Administrationsprogrammet vid gymnasium arbetar med probleminriktad och verklighetsanknuten under- visning och har i linje med detta utvecklat ett kooperativ. Handelskoope- rativet ses som ett pilotprojekt som skall ge upphov till nya liknande projekt inom fler av skolans områden såsom ekonomi, teknik och media etc. Under kooperativets två första år har en butik öppnats som säljer skolmaterial till låga priser. Kooperativet drivs av eleverna under sak- kunnig ledning i nära samarbete med elevrådet. Kooperativet har 170 medlemmar och har beslutat att elever från samtliga program inom gym- nasiet skall kunna bli medlemmar. Eleverna har tillsammans med en re- presentant för elevrådet majoritet i styrelsen. I butiken arbetar dels elever från den kooperativa kursen "Att skapa kooperativ" dels övriga medlem- mar. Kooperativet har fått ett mycket stort gensvar bland eleverna och flera program önskar sälja sina produkter eller tjänster med hjälp av kooperativet. Kontaktperson: , tel. på G, Ek. förening för år 1 av 2 Lärare och elever på Lerums gymnasieskolas Handels- och administra- tionsprogram har bildat en ekonomisk förening med uppgift att driva ett kooperativt kafé. Kaféet skall drivas av eleverna som ett led i deras ut- bildning. I projektets målsättning ingår också att eleverna skall få er- farenhet av att driva ett kooperativt företag och fatta beslut i demokra- tiska former i en medlemsstyrd organisation, att kaféet skall bli en träffpunkt för andra föreningar i kommunen där eleverna administrerar och arrangerar föredrag och filmvisningar i bredvidliggande föreläs- ningssal. Kontaktperson: , tel. Gymnasiesärskolan i en arbetsplats med utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter för funktionshindrade för år 1 av 2 i är en gymnasiesärskola. I en klass i Indi- viduella programmet med f.n. 6 elever undervisas elever med bl.a. rörel- sehandikapp, synhandikapp och Downs syndrom i Dator-Medie. Som ett led i skolans pedagogik och elevernas möjlighet både till arbetsplatsbase- rad praktik (API) och fortsatt anställning planerar skolan att tillsammans med elever, lärare och föräldrar skapa ett kooperativ. Detta skall i första hand producera datorskurna texter. Målsättningen är att producera för försäljning men en minst lika viktig målsättning är att skapa en miljö för elevernas inlärning och träning. Elever, lärare och föräldrar skall alla få utbildning i kooperation, styrelsearbete och företagsekonomi. Koopera- tivet kommer att hänga intimt samman med Gymnasiesärskolan och dess pedagogik och utbildningstankar. Projektet har en stark uppbackning av skolan, föräldrar och ortens näringsliv. Kontaktperson: , tel. Katrinelundsgymnasiet Projektet för år 3 av 3 Katrinelundsgymnasiet ligger i med hela som upptagningsområde. Skolan har ca 1000 elever och ett välutvecklat program för media och journalistik. bedriver lärare och elever ett kooperativ för att producera och sända radioprogram. Kooperativet har etablerats som en fristående ekonomisk förening, som söker stöd för projektets fortsatta utveckling under ett tredje och sista projektår. Inom skolans ram bedrivs kurser i Närradio och en nyetablerad kurs inom handelsprogrammet . Kontaktperson: , tel. förening för år 1 av 2 Lärare och elever på Handels- och administrationsprogrammet på Hulebäcksgymnasiet i kommun planerar tillsammans en koope- rativ butik för försäljning av i första hand skriv- och kontorsmaterial till elever och personal på gymnasiet. Verksamheten kommer att drivas som ett led i utbildningen på Handels- och administrationsprogrammet sam- tidigt som driften av själva butiken kommer att ske helt i regi av Koope- rativet Handelsboden ekonomisk föreningen. Syftet med verksamheten är bl.a. att ge eleverna kunskaper om kooperativ verksamhet och inflytande över studierna genom att på detta sätt blanda teori och praktik samt na- turligtvis att kunna erbjuda skolans elever och personal skriv- och kon- torsmaterial till bra priser. Kontaktperson: , tel. Kullagymnasiet Projektet R Us för år 2 av 2 Under /98 bildade elever och lärare i årskurs 1 på han- delsprogrammet en ekonomisk förening för att driva bokhandel, kväll- skafé och cateringverksamhet. Den ekonomiska föreningen har under /99 vidareutvecklat kooperativet med stöd ur den särskilda Under ytterligare ett projektår planeras utbild- ning av nya elever i kooperativt företagande. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 2 är största mediagymnasium med först- klassig teknik och övrig utrustning. Elever och lärare har under det första projektåret startat en kooperativ mediabyrå tillsammans. Målsättningen är att finna former för eleverna att få tillgång till skolans lokaler och utrustning utöver skoltid, att finna möjligheter till produktion av externa arbeten, att möjliggöra att elever kan fullgöra kvalitativ bra APU inom skolan och att eleverna efter avslutade studier skall ha erhållit kunskap om och beredskap till ett fortsatt entreprenörskap. Under det andra projektåret skall kooperativet på allvar börja verka och åta sig olika projekt. Kontaktperson: Bo Giss, tel. Skolkooperativet Coops Ek. förening för år 1 av 2 Eleverna på skolans medieprogram är ansvariga för skol- tidningen. De planerar nu att utveckla tidningen genom att börja sälja annonsplatser, ge färskare nyheter och utveckla marknadsföringsidéerna. De planerar därför att bilda en ekonomisk förening för att driva tidningen och viss annan produktion. Efter ett noggrant planerings- och förank- ringsarbete kommer de ansöka om registrering av föreningen och planerar också en gedigen kooperativ utbildning. En lärare på medieprogrammet fungerar som och är tillsammans med biträdande rektor också medlemmar i styrelsen. Kontaktperson: , tel. Värnhemsskolan Kooperativt utvecklingsprojekt och formgivning för år 3 av 3 Inom Estetiska programmet på Värnhemsskolan i planeras för en fortsatt utveckling år tre av ett kooperativt projekt och formgiv- ning. Projektet organiseras och genomförs av elever och lärare med handledning från Kooperativ utveckling i . Eleverna formger och producerar egna alster. Eleverna skall lära sig att se helheten från idé till produkt, marknadsföring, försäljning och eventuellt återvinning. Äldre elever kommer att vara handledare till de yngre eleverna. Kooperativet har en tydlig koppling till den ordinarie undervisningen avseende både konst- och formämnena samt till undervisning i ekonomi, svenska och samhällskunskap. två bildade aktiva lärare och elever inom projektet en ekonomisk förening för att stärka den kooperativa målsätt- ningen med projektet. tre planeras att utveckla försäljning och överlämnande till nya elever. Kontaktperson: , tel. och Skrivsvårigheter (FMLS) Projektet loss (förstudie) Förbundet skall undersöka möjligheterna att tillsammans med pedagoger, forskare, andra handikapporganisationer och andra organisationer skapa ett webbaserat forum en kunskapsbank för att samla och sprida kunskap som finns om textens/litteraturens tillgänglighet för den som har läs- och skrivsvårigheter samt ta reda på vilka mekanismer som gör att personer med detta funktionshinder inte tillgodogör sig den text som produceras. Webbsidan skall också fungera som ett forum för erfarenhetsutbyte mellan funktionshindrade, lärare och forskare. Kontaktperson: , tel. , 070/517 78 40 Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Projektet stifts kyrkor och församlingshem HSO och läns- DHR och SRF skall göra en fysisk inventering av stiftets kyrkor och församlingshem för att ta fram underlag till en guide avseende den fysiska tillgängligheten och ge förslag till förbättringar och ombyggnader. Kontaktperson: , tel. Neurologiskt () Bygg klokt ett projekt om fysisk tillgänglighet för år 3 av 3 Det tredje året av ett treårigt projekt som genomförs av Neurologiskt , , Riksför- bundet för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar, , och Synskada- des . För samtliga dessa förbund är tillgängligheten i den fysiska miljön av centralt intresse för att medlemmarna efter fritt val, med bevarad integritet och under värdiga former skall kunna delta i samhällslivet. har förändrats, byggarna skall anlita kvalitetsansvariga som skall se till att lagens krav på kvalitet och funktion fylls. Förbunden vill nu höja kunskapen hos sina lokala föreningar för att dessa skall kunna bevaka att samhällsplanering och byggande motsvarar funktionshindrades behov. Förbunden bygger upp en gemensam enhet med tillgång till en teknisk expert i byggnadsfrågor, en handläggare och viss sekreterarresurs. Enheten skall kartlägga pågående utredningsarbete och tänkbara förändringar inom samhällsplanering och byggande i men också bevakning av arbete inom EU som kan påverka den fysiska tillgängligheten i . Resultatet av kartläggningsarbetet skall fungera som en informationsbas för det fortsatta arbetet. Den andra huvuduppgiften för enheten blir att utforma studiematerial för studiecirklar och kurser. Materialet skall ge medlemmarna information och kunskap om aktuell lagstiftning och tillämpningsföreskrifter liksom om olika slag av praktiska lösningar av tillgänglighetsproblemen. Den tredje uppgiften blir att forma en strategi för tillgänglighet nationellt och i ett EU-perspektiv. I arbetet ingår seminarier med arkitekter, sakkunniga kvalitetsbedömare och andra verksamma inom byggande och planering. har även , Ungdomar och Vuxna knutits till projektarbetet. Kontaktperson: , tel. Neurologiskt () i , Ett trappsteg kan vara skillnaden mellan obe- roende och beroende för år 2 av 2 I har en samverkansgrupp bildats för att arbeta med tillgäng- lighetsfrågor. Gruppens medlemmar kommer från DHR och NHR, kom- munens handikappkonsulent och bostadsanpassningsbidragshandläggare samt arbetsterapeuter m.fl. Gruppen har i samarbete med och elever med funktionshinder vid Riksgymnasium Syd identifierat de miljöer i stadens centrum som inte är tillgängliga. I projektet har man förutom kartläggningen utvecklat en metod för inter- vju/enkät för kartläggning av tillgänglighet i offentlig miljö. Kartlägg- ningsresultaten bearbetas och analyseras och skall användas för för- bättringar. Under skall gruppen arbeta för att belysa sambandet mellan miljö och individ för funktionshindrade ungdomar på väg in i vuxenlivet. Resultaten skall användas för utveckling av pedago- giska metoder för hur man, på nivå, med aktiv brukarmed- verkan, kan samverka för att öka tillgängligheten. Kontaktperson: , tel. rättigheter () Projektet för demenshandikappade Förbundet skall göra en praktisk beskrivning av de möjligheter som kan finnas att öka förutsättningarna för demenshandikappade att vistas ute i anslutning till demensboende. I projektet skall ingå tre olika geografiskt belägna äldreboenden. Man skall då tillsammans med boende, personal, anhöriga och kommunansvariga studera och dokumentera befintlig ute- miljö och utifrån detta material och diskussioner med berörda ge förslag till utvecklad utemiljö. Kontaktperson: , tel. () Projektet teckenspråkig social service- och äldreomsorgs- center för döva för år 3 av 3 Det tredje året av ett projekt där förbundet och Dövas Pensio- närsråd tillsammans med kommunerna , /, /och samt berörda dövföreningar skall bygga upp modeller för teckenspråkig social omsorg och service i vilket äldreom- sorgscenter för döva ingår. I denna omsorg skall ingå rådgivning och allmän social service, hemtjänst, kurativa insatser och även boende för äldre döva. I berörda kommuner finns dövskolor vilket i sin tur medfört stora dövföreningar. De lokala föreningarna skall medverka och delta som konsulter i uppbyggnaden av sådana center. Kontaktperson: , tel. () Projektet utan hinder Förbundet skall planera, genomföra och utvärdera ett retreat för männi- skor med funktionshinder. I förlängningen räknar man med att projektets erfarenheter skall medföra att ordinarie retreater blir tillgängliga för alla, såväl praktiskt som attitydmässigt. Försöksverksamheten skall omfatta 12 personer och deras assistenter. Särskilt informationsmaterial skall tas fram kring retreats grundidé när det gäller tystnad, avskildhet och medi- tation. Kontaktperson: , tel. () Projektet kunna fungera som konsument trots att man inte ser eller ser dåligt för år 2 av 2 av ett tvåårigt projekt. Sättet att marknadsföra och saluföra varor och tjänster förändras snabbt. En utveckling på gott och ont för synskadade konsumenter. Eftersom det saknas lagstiftning är det före- taget/butiken och/eller personalen som avgör om en synskadad person kan få extra service i livemedelsbutiken, på posten, eller i varu- huset. Samma sak gäller informationen om varuutbud, extrapriser. Den elektroniska handeln utvecklas också lavinartat, en form av utbud som om den utvecklas så att den tar hänsyn också till synskadades behov, kan bli positiv för synskadade. Medlemsskapet i EU innebär också att ut- vecklingen och påverkan på den europeiska marknaden är viktig för syn- skadade. Projektet bedrivs i samråd med , konsumentråd och med syfte att öka kunskaperna bland såväl synskadade som företagare om vad som krävs för att synska- dade självständigt skall kunna fungera som konsumenter och stimulera företagarna att utveckla sin verksamhet för att tillgodose synskadades behov. Det andra syftet med projektet är att tillsammans med de euro- peiska systerorganisationerna arbeta för ett tillgängligt utbud av elektro- nisk handel. I projektet ingår att göra inventeringar av tillgängligt utbud, fastställa en kravspecifikation byggd på medlemmarnas synpunkter, träffa synskadade inom EU-området, ta kontakter med berörda företag lokalt, nationellt och inom EU för att diskutera hur de kan förbättra och utveckla sin verksamhet och sprida kunskaperna bland företagare och synskadade. Vidare ingår att bjuda in till konferenser, stimulera lokalföreningarna att ta initiativ till lokala konsumentträffar med företrädare för köpmannaföreningen m.fl. för att hitta lokala lösningar på hur tillgängligheten till det publika utbudet skall lösas. Projektets första år har genomförts enligt planerna, ett kärnproblem är att varken förbundet eller företagen har någon tradition att samarbeta med varandra, bankerna lättast att samarbeta med. Kontaktperson: , tel. () Projektet resande för år 1 av 2 För synskadade är möjligheten att resa självständigt begränsad. Flera av de förändringar som sker som t.ex. införande av biljettautomater, ron- deller i stället för ljus- och ljudreglerade gatukorsningar, obemannade stationer och terminaler m.m. påverkar ibland negativt möjligheterna att resa självständigt för denna målgrupp. Förbundet vill därför undersöka vilka åtgärder som behövs för att ge synskadade bästa resesituation samt sprida information till berörda parter om vilka åtgärder som är betydelsefulla för synskadade i hela reskedjan (från dörr till dörr). Projektet beräknas pågå , ett skall man samla in information från brukare, trafikbolag, kommuner, landsting och statliga verk om dagsläget och vilka framtidplaner som finns, en test- och referensgrupp skall testa och utvärdera de anpassningar som gjorts eller planeras. Uppgiften för denna grupp är att utvärdera när, var och hur anpassningarna skall användas och ge förslag till utveckling. Arbetet skall dokumenteras och ligga till grund för projektets del två som går ut på att med hjälp av en informationsvideo och -folder samt seminarier sprida information om synskadades behov och positiva lösningar.