prop · GN031D4 · 2000-01-01 00:00:00 — (1997): Labour Market Institutions and Economic Performance, Discussion Paper No. 23, Leverhulme Programme, , . Le Grand, J. (1982): The Strategy of Equality Le Grand, J. (1987): Inequalities in health: some international comparisons. , 31 Le Grand, J. (1991): Equity and choice , B., , C. (1996): Nya förutsättningar, bättre incitament - högre effektivitet efter ?, rapport från 1996:5 LO (1996): Barnomsorg, förvärvsarbete och jämställdhet Mackenbach, J. m.fl. (1997): Socioeconomic inequalities in morbidity and mortality in Western Europe. 349, 1997 , K. (1996): Äldreomsorgens avgifter, rapport från 1996:6 , R. (1994): Den offentliga sektorns produktivitet, , S., , B. (1996): Changes in the Distribution of Wages and Unemployment , U., Loogna, B., , K. m.fl. (1998): Produktivitet och kvalitet i barnomsorgen 1991-1996, Countries. AEA Papers and Proceedings, Vol 86, NO. 2 (1995): Literacy, Economy and Society. (1998) Education at a Glance. Education Indicators 1998 (1998): Income Distribution and Poverty in Selected Countries. (se även bilaga 5, prop. 1997/98:150) m.fl. (1986): Offentliga tjänster - sökarljus mot produktivitet och användare Sen, A. (1973): On economic inequality. Clarendon Press 1997 SCB (1985): Ohälsa och sjukvård. SCB rapport 42 SCB (1998): Social bakgrund bland högskolenybörjare 1996/97, U 20 Schofield, D. (1998): Re-examining the distribution of health benefits in . Discussion paper no. NATSEM Schofield, D. (1998): Public expenditure on hospitals: Measuring the distributional impact. Discussion paper no. NATSEM , I. (1997): Hälsa och sjukvård. I Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv . SCB rapport 91 (1996): Grunden för fortsatt lärande. Rapport nr 115. Smeeding, T., Rainwater, L. (1995): Doing Poorly: The Real Income of American Children in a Comparative Perspective. Smeeding, T. m.fl. (1993): Poverty, Inequality, and family living standards impacts across seven nations: The effect of noncash subsidies for health, education and housing . The review of income and wealth, 39:3 (1996): Äldreomsorgens avgifter 1996:6 (1997): Med eller utan barnomsorg (1997): Produktivitet och kvalitet inom barnomsorgen 1991 - 1996 Sohlman, Å. (1996): Framtidens utbildning. i internationell konkurrens. , ., . (1996): Framgång och misslyckanden i gymnasieskolan. Rapport nr 1996:17. (1998): Produktivitetsutveckling i statsförvaltningen, 1998:23 Vågerö, D. (1991): Klass och dödlighet. I Klass och ohälsa . Tiden Vågerö, D., , R. (1997): Socioeconomic inequalities in morbidity and mortality in Western Europe. 350, 1997 Vård på lika villkor. EpC rapport 1994:3. , M., Evandreou, M., , B., , F. (1997): As the health divide in and , whats happening to access to care. 1997 Wilkinson, R.G.. (1992): Income distribution and life expectancy. 1992 Wilkinson, R.G. (1996): Unhealthy societies: the afflictions of inequality. Routledge , V. (1992): Social class differences in child mortality, . 46, No. Underbilaga 3: Dataunderlag och metoder I denna underbilaga ges en teknisk beskrivning av hur analyserna genomförts. En utförlig dokumentation av den nya databasen över offentlig konsumtion har utarbetats av SCB. SCB-databasen har i dessa analyser modifierats på åtskilliga punkter för att bevara den fördelningsprofil som finns i mikrodata. Utnyttjandet av offentlig konsumtion bygger ibland på exakta uppgifter om användningen och ibland på schabloniserade metoder. Kostnadsuppgifter bygger på kända externa kostnader, där variation beroende på aktivitetstyp och region beaktats i så stor utsträckning som det varit praktiskt möjligt . Databas: bygger på SCB:s undersökning av hushållens inkomster (HINK) som kompletteras genom att varje person tilldelas ett belopp i kronor för offentliga tjänster han eller hon har utnyttjat . För utbildning och sjukhusvård används registeruppgifter om faktiskt utnyttjande. Ingen uppgift om eventuella högskole/universitetsstudier finns för hemmavarande barn , där någon förälder är den primärt utvalde i undersökningen. Om dessa har studiemedel har de tilldelats ett genomsnittligt subventionsvärde för universitetsstuderande. För barnomsorg, tandvård, äldreomsorg och öppen vård för personer används enkätuppgifter om konsumtionen på individnivå. På andra områden har subventionerna fördelats med statistiska metoder. I de fall det förekommer avgifter har dessa dragits från produktionskostnaden. Databasen är avidentifierad. Beräkning av subvention: Den individuella offentliga subventionen har beräknats genom att konsumtionen har multiplicerats med kostnaden att producera tjänsten. Exempelvis har den som haft daghem för ett barn påförts kostnaden för att tillhandahålla daghemsplatsen dessa månader i den aktuella kommunen. Den som legat på sjukhus i på kirurgklinik har påförts den beräknade kostnaden för denna sjukvård osv. Uppgifterna om produktionskostnaderna har hämtats från SCB och andra myndigheter. Där uppgifter finns om kostnadsskillnader mellan kommuner, vårdkliniker o.dyl. har dessa använts. I avsnitt 3, som beskriver inkomstfördelningen och de offentliga subventionernas effekt på denna, har sjukvårdskostnader och kostnader för äldreomsorg utjämnats genom att alla individer, liksom i tidigare forskning, tilldelas en subvention oberoende av deras faktiska utnyttjande. Värdet varierar med ålder, kön och utbildning (enbart sjukvårdskostnader). För barnomsorg och äldreomsorg har bruttokostnaden minskats med den faktiskt betalda avgiften. För öppen sjukvård och läkemedel saknas individuella uppgifter om betalda avgifter varför en beräknad nettokostnad har påförts. Barnomsorg: För barnomsorg har SCB- databasen modifierats. Den offentliga subventionen har av SCB beräknats utgående från kommunvis fördelade bruttokostnader för heltidsplatser (enligt kommunförbundets statistik). Bruttokostnaden har tilldelats barn enligt enkätuppgifter om antal månader med omsorg. I denna undersökning varierar brutto- kostnaden även med närvarotiden understiger heltid har det antagits att produktionskostnaden består av en fast och en rörlig del. Bruttokostnaden justerad för närvarotid har slutligen, på hushållsnivå, minskats med faktiska barnomsorgsutgifter enligt enkätsvaren i HINK-undersökningen. Öppen hälso- och sjukvård: De schabloniserade subventionsbeloppen i SCB- databasen har ersatts med individuellt differentierade belopp. För personer utnyttjas enkätsvaren i HINK- undersökningen till att uppskatta antal besök och nettosubvention. För personer har en genomsnittskonsumtion påförts grundad på konsumtionsmönstren i SCB:s undersökning av levnadsförhållanden (). Den beräknas som en genomsnittlig besöksfrekvens med uppdelning på kön, ålder och inkomst. För barn har enbart ålder och inkomst använts. Ett läkarbesök har antagits kosta . Ett besök hos sjukgymnast uppskattas enligt uppgifter från kosta av ett läkarbesök och ett läkarsamtal ca 1/3 av besökskostnaden. Besök hos distriktssköterska och kiropraktor har antagits till samma kostnad som för sjukgymnast. Det finns en viss underrapportering av besök i öppenvården, varför en proportionell uppskrivning genomförts. Äldreomsorg: Även för äldreomsorg har SCB-databasen modifierats. För särskilt boende och hemtjänst har den genomsnittliga månadskostnaden inom olika lokala arbetsmarknadsområden (sammanslagna till 48) uppskattats med hjälp av kommunfördelad bruttokostnadsstatistik och de i HINK- enkäten be-fintliga uppgifterna om antalet månader med särskilt boende respektive hemtjänst. Den offentliga subventionen har beräknats för varje individ genom att den kommunala månadskostnaden har multiplicerats med antalet utnyttjandemånader, minskat med de avgifter individen betalt enligt HINK. I vissa kommuner ingår hyra för särskilt boende i avgiften och i andra ingår den inte. Denna olikhet medför att avgiften inte är helt jämförbar mellan olika kommuner. Denna brist i data torde dock inte påverka fördelningsprofilen nämnvärt. Kontroll av makrovärden: Nettosubventionerna har för flertalet verksamheter kunnat beräknas så att totalvärdet huvudsakligen överensstämmer med annan ekonomisk statistik från respektive verksamhetsområde. Totalt har ca fördelats i subventioner. I tabell B.3.1 visas hur stora nettosubventioner som fördelats på individerna jämfört med makrotal från externa källor, som i huvudsak baseras på SCB:s dokumentation. Tabell B.3.1 Uppskattade och verkliga nettokostnader efter område. Uppskattad kostnad Verklig kostnad . Grundskola mm 53 500 53 000 Gymnasieskola 18 400 19 900 vuxenutbildning 3 600 4 900 Statens skola för vuxna 60 60 Svenska för invandrare 520 600 Folkbildning och Folkhögskola 1 000 Universitet och Högskola 14 300 13 200 Kvalificerad yrkesutbildning 120 110 Arbetsmarknads-utbildning 3 400 2 800 Forskarutbildning 720 . Barnomsorg 35 000 35 400 Äldreomsorg och hemtjänst 11 500 10 400 Äldreomsorg och särskilt boende 31 300 Tandvård 1 900 2 000 Läkemedel 10 400 10 400 Öppenvård 31 600 37 300 Slutenvård 36 600 50 600 Summa 256 000 273 000 av subventionerna har således inkluderats i denna undersökning. Den största undertäckningen avser sjukvård, såväl slutenvård som öppenvård. I HINK- undersökning-en har en del personer inte svarat på enkäten, och det är enbart uppgifter från de svarande som har använts i denna studie. Äldre ofta långtidssjuka människor är emellertid underrepresenterade bland de svarande vilket leder till underskattning för just sjukvårdskostnader. Dessutom finns tecken på att den genomsnittliga kostnaden per dag är underskattad inom slutenvården. Någon justering av materialet på grund av dessa orsaker har inte varit möjligt att göra. Av här redovisade skäl bedöms de äldres subventioner inom sjukvården vara ännu högre än vad som redovisas i denna bilaga. Individernas ekonomiska reurser: I denna studie följs i likhet med redogörelser gängse forskningspraxis, vilket innebär att fördelningen av ekonomiska resurser beskrivs för individer. Den justerade disponibla inkomsten påförs samtliga medlemmar i hushållet. SCB redovisar fördelningen bland hushåll, vilket innebär att man ger större vikt till vad som händer ensamma personer än vad som händer sammanboende och barn. Det innebär också att befolkningen vid analysen delas in i olika grupper efter varje individs egenskaper. När personerna delas in i grupper efter ekonomisk standard sker det efter den justerade disponibla inkomsten per individ. Indelning i ålder, utbildningsgrupp etc. sker om inte annat anges efter varje persons egenskaper. I SCB:s statistik indelas hushållen efter hushållsföreståndarens, dvs. i regel mannens, egenskaper. Hushållsbegrepp: Det internationellt vanliga hushållsbegreppet har använts, dvs. i hushållet inräknas alla personer som bor i samma bostad. I SCB:s redovisningar av inkomstfördelningen används ett i internationella och forskningssammanhang ovanligt hushållsbegrepp där exempelvis alla ungdomar som bor hemma hos sina föräldrar betraktas som egna hushåll, dvs. de antas inte dela ekonomin med föräldrarna. Justering för försörjningsbörda: I denna studie används den internationellt vanliga s.k. kvadratrots-skalan för att justera hushållets inkomster så att man skall kunna jämföra inkomstnivåer mellan individer som tillhör hushåll med olika storlek och sammansättning. Det finns inga invändningsfria metoder för s.k. ekvivalering och alla länder använder egna skalor som ibland bygger på skattningar av faktisk konsumtion, ibland på experters bedömning av vilka utgifter som olika hushåll behöver för att nå en skälig konsumtionsstandard. I SCB:s inkomststatistik används den socialbidragsnorm som gällde . Genom att justera med socialbidragsnormen beaktas en stor del av nödvändig konsumtion, dock inte bostadskonsumtionen. I synnerhet boendekostnader varierar dock med hushållets storlek och sammansättning. En justering utan boendekostnader underskattar framförallt stordriftsfördelar i större hushåll, vilket ger vilseledande jämförelser mellan olika familjetyper. I tabell B.3.2 visas för olika familjetyper de vikter (konsumtions-enheter) som används av SCB (metod 1). Alla konsumtionsenhetsvikter har dividerats med 1,16 så att vikten blir 1 för en ensamstående utan barn. Barnen förutsätts vara . Denna metod jämförs med de vikter man erhåller inklusive en schabloniserad boendekostnad beräknad lågt enligt trångboddhetsnorm 2 (metod 2) samt med den nya socialbidragsnormen (metod 3). Dessa jämförs med kvadratrots-skalan (metod 4). Nuvarande SCB-norm ger högre vikter till familjer med flera barn jämfört med en norm där boendekostnaderna ingår (höga vikter minskar den ekonomiska standarden jämfört med andra familjetyper). Den nya socialbidragsnormen minskar ytterligare vikterna för barn. Den är komplicerad att beräkna och oprövad. Kvadratrots-skalan visar sig överensstämma ganska väl med den nya för socialbidrag inkl. boendekostnader. Den tar rimlig hänsyn till de stordriftsfördelar som uppkommer i en större familj. I internationella studier, bland annat inom , och i forskning används ofta rotskalan. Den ligger nära ett genomsnitt för och anses rimligt spegla faktiska skillnader i konsumtion i utgiftsundersökningar. I avvaktan på att nya viktskalor utvecklas används därför rotskalan i denna studie. Tabell B.3.2 Antal konsumtionsenheter (vikter) enligt några metoder Metod Familjetyp 1 2 3 4 Ensamstående 0 barn 1 1 1 1 1 barn 1,57 1,47 1,48 1,41 2 barn 2,14 1,94 1,89 1,73 Gifta 0 barn 1,66 1,55 1,51 1,41 1 barn 2,22 2,02 1,96 1,73 2 barn 2,79 2,49 2,25 2,00 3 barn 3,36 2,96 2,69 2,24 Metod nr 1= SCB-norm (omräknad) 2= SCB-norm inkl. boendekostnad 3= Ny socialbidragsnorm (inkl. bostad) 4= Kvadratrots-skala Standardvägning: kan statistiska resultat bli missvisande, därför att de undersökta grupperna har olika sammansättning i något viktigt avseende. Antag att man finner att hälsotillståndet är mycket sämre för lågutbildade än för högutbildade. Under senare årtionden har emellertid andelen högutbildade ökat, vilket inte ännu syns i högre åldrar, där sjukdomar är vanligare. Det kan visa sig att den observerade hälsoskillnaden i själva verket beror på en åldersskillnad. Standardvägning är en metod, som kan eliminera sådana oönskade effekter. Vid standardvägning delar man in materialet i åldersklasser, och i varje åldersklass beräknar man hälsotillståndet för de båda utbildningsklasserna. Därefter undersöker man hur hälsotillståndet skulle vara med en gemensam ålderssammansättning (standardpopulation). Man ställer frågan: Hur skulle hälsotillståndet för de högutbildade vara om de haft samma ålderssammansättning som de lågutbildade. Med denna metod får man bort ålderseffekten. Gini-koefficienten för utbildningsår: Vid denna beräkning har för varje individ en utbildninglängd schablonmässigt uppskattats från SCBs sk SUN-klassificering. om en individ har grundskola som högsta utbildning sätts utbildningslängden till , om individen har treårigt gymnasium sätts utbild-ningslängden till osv. Därefter har spridnings-måttet beräknats för individer i åldern . m.fl., 1986 , 1994 1996, 1997 Statskontoret, 1998 Se LeGrand 1982, , 1998 Sen, 1973 , , 1995 Wilkinson, 1996 och , 1995 , 1994 , 1998 Smeeding, m.fl., 1993 , 1995, Landt, m.fl., 1995 Schofield, 1998 Le Grand, 1982 Exempelvis D9 är den inkomst som avgränsar de med högst ekonomisk standard. , 1992 Hussenius, Selén 1994 Se , 1998 , 1997 LO, 1996 , 1997 Avser ålder 31/12 undersökningsåret. finns inga uppgifter avseende bostadshushåll . För att förbättra jämförbarheten används därför s.k. HINK-hushåll även . Se bilaga 4 till proposition 1996/97:1 Se bilaga 5 till proposition 1998/99:1 , 1998 Smeeding, Rainwater, 1995 SCB U 20 , , 1996 , , 1993 Snedfördelningen överskattas något genom att det är vanligare bland arbetare att studera senare i livet. I diagrammet redovisas subventionerna uttryckta i kronor per person i relevant åldersgrupp (fördelade efter förälderns utbildning). Varje stapel redovisar subventionen för tre olika åldersgrupper. Grundskolesubventionen är beräknad som genomsnittligt antal kronor per person i åldern , gymnasiesubventionen för personer i åldern och subventionerna för de övriga utbildningarna för personer i åldern , 1995. International Adult Literacy Study genomfördes som besöksintervjuer där de intervjuade testades i förmågan att läsa löpande text, i förmågan att tolka, använda och fylla i dokument samt i förmågan att göra beräkningar. Uppgifterna varierade från elementära till komplicerade. Testpoängen har ingen omedelbar tolkning men delades in i olika nivåer. Till exempel kan läsning av text på nivå 2 sägas motsvara krav på godkänt i läsning, medan att läsa på nivå 4/5 motsvarar att klara av högskoleprovet. , 1996 , 1995 Nickell, Layard 1997 , 1765 Vågerö 1991, , , 1997 , 1992 , 1997 Folkhälsorapport, 1997 Mackenbach samt Vågerö, , 1997 Sen, 1973 LeGrand, 1987 Vård på lika villkor, 1994 , , 1996 , 1997, , , 1997 m.fl., 1997 Wilkinson, 1992, 1996 , , 1995 Deaton, 1999 Daatland, 1997 Prop. 1993/94:150, bil. 1.5 Färdtjänst och stöd till handikappade ingår inte i denna undersökning Prop. 1993/94:150, bil. 1.5 , 1996 Se WWW.SESIM.ORG Uppgifter från SCB SOU 1996:163 , 1998 Fölster, 1998 , 1992 , Heggemann 1999 1999/2000:1 BILAGA 4 1999/2000:1 BILAGA 4 1999/2000:1 BILAGA 4 1999/2000:1 BILAGA 4