prop · GN0323 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta gäller dock inte posten Årets resultat som skall räknas om enligt den genomsnittliga växelkursen. Om omräkning enligt första och andra styckena leder till att summan av tillgångarna avviker från summan av eget kapital, avsättningar och skulder skall mellanskillnaden föras upp som en korrigeringspost. 5 § Om värderingen av lager, pågående arbeten, fordrings- eller skuldposter eller avsättningar ändras i förhållande till den avgivna självdeklarationen, skall det belopp som påverkar den skattepliktiga intäkten justeras med hänsyn till skillnaden mellan balansdagens kurs och beskattningsårets genomsnittliga växelkurs. 6 § När ett företag byter redovisningsvaluta skall som värde av ingående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar tas upp värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar omräknade enligt balansdagens kurs. Om företaget tillämpar räkenskapsenlig avskrivning på inventarier eller sådana tillgångar som enligt punkt 16 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skrivs av enligt samma regler skall anskaffningsvärdet på de inventarier som anskaffats och som fortfarande finns kvar i verksamheten räknas om enligt balansdagens kurs. 7 § Vid redovisning av uppgifter om mervärdesskatt enligt skatte- betalningslagen (1997:483) skall omräkning ske med den genomsnittliga växelkursen för den månad redovisningen avser. Avser redovisningen skall den genomsnittliga växelkursen för det aktuella året användas. 8 § skall fastställa de kurser som behövs för att omräkning skall kunna göras enligt denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas, såvitt avser självdeklaration, första gången vid taxering. Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 20 § och punkt 4 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse till 20 § 1.1 Till skattskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf ej medges, räknas bland annat för egna personliga för- säkringar och avgifter till kassor, föreningar och andra samman- slutningar, i vilka den skattskyldige är medlem. Avdrag får dock göras för sådana och avgifter i den omfattning som anges i 33 §, 46 § 2 mom., punkterna 21 och 23 av anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 33 §. Avdrag får även göras för inbetalning på pensionssparkonto i den omfattning som anges i 46 § 2 mom. och punkt 21 av anvisningarna till 23 §. Bestämmelserna i första stycket gäller inte avgifter till arbets- givarorganisationer. Beträffande sådana avgifter gäller att avdrag med- ges till den del avgifterna avser medel för konfliktändamål. Bedöm- ningen av vad avgifterna avser får grundas på uppgifter i organisa- tionens budget om inte särskilda skäl talar mot det. Vid bedömningen skall dock avgifterna alltid i första hand avräknas mot kostnaderna för den övriga organisationsverksamheten. Utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom då fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera betydande anläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser eller då utgifterna är att hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med större belopp än som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp än per person. Utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom då fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera betydande anläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser eller då utgifterna är att hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med större belopp än som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp än per person. För företag som har sin löpande bokföring i euro skall i stället ett belopp i euro som motsvarar an- vändas. Detta belopp skall be- räknas utifrån den genomsnittliga växelkursen december andra året före beskatt- ningsåret till november året före beskattningsåret För den som är skattskyldig till mervärdesskatt eller har rätt till återbetalning av mervärdesskatt avser avdragsramen i föregående stycke pris exklusive mervärdesskatt. För övriga ökas avdragsramen med mervärdesskatten. till 24 § 41 Fordringar, skulder och kontanter i utländsk valuta värderas till kursen vid beskatt- ningsårets utgång. Föreligger terminskontrakt eller annan lik- nande valutasäkringsåtgärd får posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen om samma värde används i bok- föringen och en sådan värdering står i överensstämmelse med god redovisningssed. Fordringar, skulder, avsätt- ningar och kontanter i annan valuta än redovisningsvalutan värderas till kursen vid beskatt- ningsårets utgång. Föreligger terminskontrakt eller annan lik- nande valutasäkringsåtgärd får posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen om samma värde används i bok- föringen och en sådan värdering står i överensstämmelse med god redovisningssed. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till Lag om ändring lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 3 mom1 Äger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag (moder- företag) mer än nio tiondelar av aktierna eller andelarna i ett eller flera svenska aktiebolag eller svenska ekonomiska föreningar (helägda dotterföretag), skall koncernbidrag som moderföretaget lämnar till helägt dotterföretag eller som sådant företag lämnar till moderföretaget eller till annat helägt dotterföretag hos moderföretaget anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren, även om bidraget inte för givaren utgör omkostnad för intäkternas förvärvande eller bibehållande. Som förutsättning för detta gäller a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom., investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom. andra stycket, b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga, c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag, d) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag, moderföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget, e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotter- företag, moderföretaget är in- vestmentföretag eller förvalt- ningsföretag som avses i a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt- skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget samt f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbel- beskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat. e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotter- företag, moderföretaget är in- vestmentföretag eller förvalt- ningsföretag som avses i a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt- skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget, f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbel- beskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat samt g) att både givare och mot- tagare använder samma redovis- ningsvaluta. Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i första stycket a, b och f är uppfyllda och om ägarförhållandena under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mottagaren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att mottagaren genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnat bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag men inte i annat fall. Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat lämnas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat vidare- befordras till mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och andra styckena för vidarebefordrat belopp. Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att förutsättningar för sådant avdrag föreligger. Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vilket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en eller flera av de förutsättningar som anges i första tredje styckena inte är uppfyllda. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till Lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härmed föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 8 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 13 kap. 1 § skall lyda Allmänna bestämmelser , dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 11 kap. 5 b § samt 13 kap. 2, 15 a och 23 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 6 §1 Den ingående skatten uppgår till samma belopp som den utgående skatten hos den som är skatt- skyldig för omsättningen eller importen. Den ingående skatten motsvarar den utgående skatten hos den som är skattskyldig för omsättningen eller importen. I 13 kap. 26 § finns bestämmelser om återförande av sådan ingående skatt som hänför sig till ett förvärv för vilket en skattskyldig har fått prisnedsättning efter det att han gjort avdrag för skatten. 5 b § Om faktureringsvalutan är en annan än den skattskyldiges redovisningsvaluta, skall mer- värdesskattens belopp även anges i den senare valutan. Dessutom skall den kurs som använts vid omräkningen anges. 2 § I lagen (1999:000) om om- räkningsförfarande vid beskatt- ningen för företag som har sin bokföring i euro finns bestäm- melser om redovisning av mer- värdesskatt för den som har bokföringen i euro. 15 a § Vid redovisning av utgående skatt skall den skattskyldige använda det skattebelopp som på fakturan angivits i den egna redovisningsvalutan. 23 a § Vid redovisning av ingående skatt skall den skattskyldige använda det skattebelopp som på fakturan angivits i dennes redovisningsvaluta. Om beloppet inte angivits i denna valuta skall det skattebelopp som angivits i faktureringsvalutan användas. Denna lag träder i kraft . Förslag till Lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att rubriken till 1 kap. skall lyda Tillämpningsområde, defini- tioner och valuta , dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 7 § samt närmast före 1 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Valuta 7 § Samtliga uppgifter enligt denna lag skall till sina belopp anges i kronor. Denna lag träder i kraft . Förslag till Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklara- tion och kontrolluppgifter dels att 1 kap. 1 § och 2 kap. 19 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 1 kap. 4 §. 1 kap. 1 §1 I denna lag ges bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter till ledning för taxering enligt taxeringslagen (1990:324) m.m. I lagen (1999:000) om omräkningsförfarande vid be- skattningen för företag som har sin bokföring i euro finns särskilda bestämmelser för den som har sin bokföring i euro. 4 § Samtliga uppgifter till ledning för taxering skall till sina belopp anges i kronor. 2 kap. 19 §2 Den som har inkomst av näringsverksamhet skall, om inte annat framgår av 20 eller 25 §, i sin självdeklaration för varje förvärvskälla från bokföringen lämna uppgifter om varje slag av 1. intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatter och skattemässiga avsättningar, 2. tillgångar, skulder, avsättningar, obeskattade reserver och eget kapital. Uppgifter skall vidare lämnas om 1. arten och omfattningen av verksamheten, 2. hur värdesättningen på lager samt fordringar skett, 3. hur det bokföringsmässiga vinstresultatet justerats för att överensstämma med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna, 3. hur det bokföringsmässiga resultatet justerats för att över- ensstämma med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna, 4. hur avdrag för värdeminskning beräknats, 5. vad den skattskyldige satt in i form av pengar i näringsverk- samheten eller tagit ut ur näringsverksamheten i varor, pengar eller annat eller på annat sätt använt för att betala levnadskostnader eller för andra utgifter, som inte är hänförliga till omkostnader i verksamheten, samt om andra förmåner som den skattskyldige fått av verksamheten, 6. ändrade redovisningsprinciper samt 7. anskaffade och försålda anläggningstillgångar. Juridisk person som omfattas av 2 § 6 a mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall lämna uppgift om beslut om utdelning eller annat förfogande över uppkommen vinst. Fysisk person och dödsbo skall lämna uppgift om fördelningsunderlag enligt 2 § lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning vid utgången av närmast föregående beskattningsår samt motsvarande belopp vid beskattningsårets utgång. Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet behöver upp- gifter som avses i första och andra styckena endast lämnas av en av makarna. Var och en av makarna skall dock lämna uppgifter om arten och omfattningen av sitt arbete i verksamheten samt de övriga uppgifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kommunal- skattelagen. Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på ansökan av den deklarationsskyldige medge att de uppgifter som avses i första stycket 1 lämnas i sammansatta poster. Ett sådant medgivande får omfatta av högst åt gången. En ansökan skall ha kommit in till skattemyndig- heten före ingången av taxeringsåret. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till Lag (1999:000) om redovisning i euro för finansiella företag föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde 1 § Denna lag innehåller bestämmelser för finansiella företag om byte av redovisningsvaluta och redovisning i euro. Definitioner 2 § I denna lag förstås med 1. bank: bankaktiebolag, sparbank och medlemsbank, 2. kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk eko- nomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsverksamhet enligt lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet (kreditmarknads- bolag respektive kreditmarknadsförening), 3. värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse, 4. kreditinstitut: bank och kreditmarknadsföretag, 5. finansiell företagsgrupp: grupp av företag vad som anges i 6 kap. 1 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar eller annan grupp av företag på vilka enligt föreskrift meddelad med stöd av 6 kap. 2 § samma lag bestämmelserna om finansiell företagsgrupp skall tillämpas, 6. börs: vad som anges i 1 kap. 4 § 1 lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, 7. auktoriserad marknadsplats: vad som anges i 1 kap. 4 § 3 lagen om börs- och clearingverksamhet, 8. clearingorganisation: vad som anges i 1 kap. 4 § 5 lagen om börs- och clearingverksamhet, 9. fondbolag: vad som anges i 1 § första stycket 3 lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 10. försäkringsbolag: försäkringsaktiebolag och ömsesidigt försäk- ringsbolag som omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713), 11. finansiellt företag: de företag som anges i punkterna 3, 4 och 6-10, 12. redovisning: löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning, kon- cernredovisning och delårsrapporter. Omräkningskurs 3 § Vid omräkning mellan kronor och euro enligt denna lag skall den i 3 a § andra stycket bokföringslagen (1976:125) angivna växelkursen användas, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag. Förutsättningar för att redovisa i euro och byta redovisningsvaluta 4 § Ett finansiellt företag får ha sin redovisning i euro endast om 1. det inte försvårar en effektiv tillsyn över företaget eller den koncern eller den finansiella företagsgrupp där företaget ingår samt 2. det i övrigt är förenligt med de bestämmelser som gäller för verksamheten. Vad som i första stycket föreskrivs om redovisning i euro gäller även för själva bytet av redovisningsvaluta från kronor till euro och omvänt. Omräkning av krav på minsta kapitalbas för institut som bytt redovisningsvaluta 5 § När ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag byter redo- visningsvaluta skall kravet på minsta kapitalbas omräknas till den nya redovisningsvalutan. Krav på bundet eget kapital för institut som redovisar i euro 6 § Ett kreditinstitut och ett värdepappersbolag skall vid ingången av det första räkenskapsåret med redovisning i euro ha ett bundet eget kapital som uppgår till minst det startkapital som krävs för att påbörja verk- samhet av det slag som institutet bedriver. Normgivningsbemyndigande 7 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall med- dela föreskrifter om den kurs som skall användas vid omräkning och de föreskrifter som i övrigt behövs för att ett finansiellt företag som har sin redovisning i euro skall kunna tillämpa de bestämmelser som gäller för verksamheten. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet Härmed föreskrivs att 2 kap. 4 § och 4 kap. 1 § lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 §1 Ett kreditmarknadsföretag skall när verksamheten påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om tillstånd enligt 1 § motsvarar minst fem miljoner ecu. I 5 kap. 4 § 3 och 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om nettovärdet av tillgångarna i den planerade verksamheten uppgår till högst , får Finans- inspektionen medge att företaget har lägre bundet eget kapital än som anges i första stycket, dock lägst motsvarande en miljon ecu. I nettovärdet skall inte räknas in värdet av tillgångarna i sådan finansieringsverksamhet som an- ges i 1 kap. 3 § första stycket. Om nettovärdet av tillgångarna i den planerade verksamheten uppgår till högst eller, om kredit- marknadsföretaget avser att ha sin redovisning i euro, , får medge att företaget har lägre bundet eget kapital än som anges i första stycket, dock lägst mot- svarande en miljon ecu. 4 kap. 1 §2 Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Ett kreditmarknadsföretags kapitalbas får inte understiga det belopp som enligt 2 kap. 4 § krävdes när verksamheten på- börjades. Ett kreditmarknadsföretags kapitalbas får inte understiga det belopp som enligt 2 kap. 4 § krävdes när verksamheten på- börjades eller, om kreditmark- nadsföretaget har sin redovisning i euro, det belopp som enligt 6 § lagen (1999:000) om redovisning i euro för finansiella företag kräv- des i eget kapital vid ingången av det första räkenskapsåret med redovisning i euro. Ett kreditmarknadsföretag som med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket fått medgivande att när verksamheten påbörjades ha ett lägre bundet eget kapital än motsvarande fem miljoner ecu, skall om nettovärdet av tillgångarna i företagets verksamhet därefter överstiger ha en kapitalbas som motsvarar minst fem miljoner ecu, beräknat efter den kurs som gällde för beslut om tillstånd enligt 2 kap. 1 §. Ett kreditmarknadsföretag som med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket fått medgivande att när verksamheten påbörjades ha ett lägre bundet eget kapital än motsvarande fem miljoner ecu, skall om nettovärdet av tillgångarna i företagets verk- samhet därefter överstiger ett- eller, om kreditmarknadsföretaget har sin redovisning i euro, ha en kapitalbas som mot- svarar minst fem miljoner ecu, beräknat efter den kurs som gällde för beslut om till- stånd enligt 2 kap. 1 §, eller, om kreditmarknadsföretaget har haft sin redovisning i euro, beräknat efter den kurs som gällde vid ingången av det första räken- skapsåret med redovisning i kronor. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räken- skapsår som inleds eller . Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härmed föreskrivs att 5 kap. 1 § samt 6 kap. 7 och 9 §§ lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 1 §1 Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Ett värdepappersbolags kapital- bas får inte understiga det belopp som enligt 2 kap. 5 § krävdes när rörelsen påbörjades. Ett värdepappersbolags kapi- talbas får inte understiga det be- lopp som enligt 2 kap. 5 § krävdes när rörelsen påbörjades eller, om värdepappersbolaget har sin redovisning i euro, det belopp som enligt 6 § lagen (1999:000)om redovisning i euro för finansiella företag krävdes i eget kapital vid ingången av det första räken- skapsåret med redovisning i euro. 6 kap. 7 §2 Om ett svenskt värde- pappersinstitut har fattat beslut som strider mot denna lag eller någon annan författning som reglerar dess verksamhet, mot föreskrift som meddelats med stöd av denna lag eller mot bolags- ordningen, får förbjuda verkställighet av beslutet. Har beslutet redan verkställts får inspektionen förelägga institutet att göra rättelse, om det är möjligt. Om ett svenskt värde- pappersinstitut har fattat beslut som strider mot denna lag eller någon annan författning som reglerar dess verksamhet, mot föreskrift som meddelats med stöd av sådan författning eller mot bolagsordningen, får Finans- inspektionen förbjuda verkställig- het av beslutet. Har beslutet redan verkställts får inspektionen före- lägga institutet att göra rättelse, om det är möjligt.