prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — I det följande redovisas några konkreta exempel på samverkan mellan olika forskningsfinansiärer. 10.4.7 Nationell samverkan i forskningsfrågor Organisationen för finansiering av forskning i består av många olika forskningsråd, andra myndigheter och forskningsstiftelser. Detta ställer höga krav på samverkan så att de nationella forskningsresurserna utnyttjas optimalt och överlappningar eller luckor i forskningsfinansieringen undviks. Den växande betydelsen av tvär- och mångvetenskapliga ansatser, samt behovet av en god koppling mellan mer grundläggande och mer tillämpningsnära kunskapssökande, är andra faktorer som nödvändiggör en god samverkan. Behovet av samverkan mellan olika forskningsfinansiärer har också accentuerats som en följd av inrättandet av forskningsstiftelserna och den växande EU- forskningen. Samverkan sker bl.a. genom att en särskild samarbetsnämnd med representanter för FRN och forskningsråden inom verksamhetsområde, Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), (), (), SIDA, Cancerfonden och prövar eventuella överlappningar vad gäller ansökningar av forskningsmedel. Ett viktigt exempel på samverkan är det ovan beskrivna arbetet inom den samverkansgrupp som FRN och forskningsråden under Utbildningsde-partementet har tillsammans med Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt . Myndigheterna skall genom denna samverkansgrupp främja och samordna sin forskningsstödjande verksamhet vad gäller tvärvetenskaplig forskning samt verka för ett ökat medvetande om genusperspektiv i forskningen och öka insatserna för jämställdhet. En utvärdering av samverkansgruppens arbete har inletts inom . finansierar forskningsinsatser inom sex olika delområden som ligger inom ansvarsområdet för MFR, NFR, TFR och Rymdstyrelsen. Programmet har förlängts t.o.m. . Bedömning och prioritering av forskningsan- sökningar till detta forskningsprogram görs av råden och Rymdstyrelsen. SSF har också finansierat stora driftbidrag till ett antal yngre forskare som valts ut av MFR, NFR och TFR. kommer dessutom SSF att bidra med ytterligare medel för strategisk forskning inom NFR:s ansvarsområde. Slutligen har nämnda stiftelse tillsammans med MFR, Cancerfonden samt utlyst medel för ett gemensamt finansierat forskningsprogram om genterapi. Forskningsråden granskar ansökningar om STINT:s postdoktorala stipendier. Forskningsråden föreslår även sakkunniga granskare till STINT:s program för gästforskare och bilaterala forskningsprojekt. Ansökningarna för medfinansiering av forskningsprojekt inom EU:s fjärde ramprogram bedömdes av pro-gramansvariga myndigheter. Stiftelsen samarbetar även med och i en satsning på kulturvetenskapernas internationalisering. har löpande samråd med . och samverkar inom områdena anorexi, reumatologi och etik i vården och gemensamma forskningsprogram förbereds. FRN har fortsatt sitt samarbete med MISTRA och sju statliga forskningsfinansiärer inom programmet Vägar till uthållig utveckling. Programmet har genomgått en internationell utvärdering som utmynnade i rekommendationen att programmet bör fullföljas med en andra etapp . 10.4.8 Internationellt forskningssamarbete avsätter i ett internationellt perspektiv en mycket hög andel av BNP för forskning och ut- veckling. De svenska resurserna för FoU mot- svarar ändå bara av världens totala FoU- resurser. En fortsatt hög kvalitet hos svensk forskning förutsätter därmed en ständig kontakt med den internationella utvecklingen och en god förmåga att anamma och vidareutveckla framsteg inom forskningen som gjorts i andra länder. Den svenska forskningens anknytning till ut- vecklingen internationellt sker huvudsakligen genom att forskare deltar i projekt med forskare från andra länder, tar del av och själva blir publicerade i tidskrifter och publikationer med internationell spridning, besöker konferenser eller kommunicerar direkt med utländska kollegor. De forskningsfinansierande myndigheterna skall ägna stor uppmärksamhet åt det internationella samarbetet och alla stödjer också på olika sätt internationellt samarbete. De vanligaste stödformerna är bidrag till anordnande av internationella konferenser och seminarier, bidrag till resor och fördyrade lev- nadsomkostnader samt stipendier för dokto- randstudier utomlands. Forskningsråden fördelar också på regeringens uppdrag särskilda medel till gästprofessurer för kvinnor och postdoktorstipendier för kvinnliga forskare. För gästprofessurer och postdoktorstipendier inom rådens ansvarsområden gäller att av högre utbildning och forskning (STINT) svarar för finansieringen, medan råden svarar för vetenskaplig bedömning och prioriteringar. Huvuddelen av myndigheternas resurser för internationellt forskningssamarbete utnyttjas för att finansiera medverkan i formaliserat samarbete inom internationella forskningsorganisationer. Dessa organisationers verksamhet avser till största delen naturvetenskap och teknik och motiveras av forskningens komplexitet och av behovet av mycket dyrbar vetenskaplig utrustning. Genom deltagandet i dessa organisationer får svenska forskare möjlighet att delta i avancerad forskning inom främst fysik och astronomi, men även inom biologi, kemi och teknik. är medlem i bl.a. följande organisationer: - () som bedriver grundforskning inom högenergifysik. - Europeiska sydobservatoriet () som driver astronomiska observatorier i . - Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) som ger fysiker, kemister och biologer möjlighet till grundläggande materialforskning. - Europeiska molekylärbiologiska forsknings- laboratoriet (EMBL) som ger möjlighet till deltagande i främst molekylärbiologisk forskning. - Det europeiska rymdorganet () som bl.a. driver vetenskapliga program inom rym- dområdet. - (), där FRN är svensk medlemsorganisation. Medlemskapen i ovanstående och andra inter- nationella forskningsorganisationer tar i anspråk betydande delar av framförallt anslagen till Na- turvetenskapliga forskningsrådet och Rymdsty- relsen. har dessa och övriga råd själva ansvaret för att väga det vetenskapliga värdet av medlemskapet i internationella organisationer mot alternativet att satsa mer resurser på nationellt forskningsstöd. Myndigheterna lämnar förslag till regeringen beträffande medlemsskapen och mot bakgrund av bl.a. dessa bedömningar har regeringen beslutat att tills vidare fortsätter sitt medlemsskap i samtliga internationella forskningsorganisationer som landet var medlem . Forskningssamarbete inom EU Parlamentet och ministerrådet fattade beslut om att inleda det femte rampro- grammet för forskning och utveckling. Pro- grammet trädde i kraft /99 och löper till och med . Budgeten för ramprogrammet är , ca . Det femte ramprogrammet är mer problem- orienterat än tidigare ramprogram där forsk- ningen utfördes inom respektive disciplin- eller sektorsområde. Det nya ramprogrammet skall bidra med lösningar på olika problem som unionen möter i sina integrationssträvanden. Programmet är därför uppbyggt kring olika teman som tillsammans belyser olika tekniska, ekonomiska, industriella, socioekonomiska och kulturella frågeställningar. Regeringen gör bedömningen att i förhandlingarna om ramprogrammet lyckades väl med att stödja eller driva igenom för viktiga sakområden som forskning kring globala förändringar, klimat, hållbar utveckling och biologisk mångfald, skogsfrågor samt socioekonomisk forskning. På grund av det femte ramprogrammets nya uppbyggnad kommer programkommittéerna att hantera mer övergripande strategiska frågor än under det fjärde ramprogrammet. Detta gör det viktigt att mera direkt involveras i programkommittéernas arbete. representeras i varje programkommitté av två personer, vilka i de flesta fall kommer från det huvudansvariga departementet och från någon av de berörda myndigheterna. Det finns även en svensk beredningsgrupp för varje delprogram. I dessa grupper ingår företrädare för andra berörda departement och myndigheter. Kommissionen har tillsatt s.k. External Advi- sory Groups som skall ge strategiska råd om ramprogrammets innehåll och framtida inrikt- ning. Varje grupp består av forskare, industriföreträdare, tjänstemän m.fl. som fungerar som oberoende experter. är representerat i praktiskt taget samtliga grupper. av högre ut- bildning och forskning (STINT) fördelade resurser för medfinansiering av svenskt deltagande i det fjärde ramprogrammet. Stiftelsen har även avsatt medel för viss kompletteringsfinansiering inom det femte ramprogrammet. Totalt har avsatts för en period , varav för svenska högskolors deltagande och för forskningsinstituten. Regeringen avser att i nästa forskningspolitiska proposition återkomma i frågan om den framtida nationella medfinansieringen. hölls ett ministermöte inom för forsknings- och teknikpolitik (CSTP). Mötet behandlade tre teman, nämligen innovationssystemets betydelse för en hållbar utveckling och sysselsättning, internationellt forskningssamarbete samt utveckling av regelverk som underlättar utnyttjande av forskningsresultat. Vid mötet konstaterades att särskild uppmärksamhet bör ägnas kunskapsförsörjning som bidrar till en hållbar utveckling och till att hantera storskaliga (globala) frågor som miljö, hälsa, livsmedelsproduktion och energiförsörjning. Nationella regelverk måste också följas upp och utvecklas så att utnyttjandet av forskningsresultat underlättas. uppmanades att fortsätta sitt goda arbete med jämförande statistik och att ta fram nya statistiska indikatorer som bättre belyser utvecklingen i det moderna kunskapssamhället. Nordiskt forskningssamarbete fastställde en nordisk forskningspolitisk strategi. Med strategin införs en samlad process för att initiera, prioritera och besluta om nya tidsbegränsade forskningsprogram. Strategin innefattar också former för kvalitetssäkring och utvärdering av forskningsprogrammen. startar två nya forskningspro- gram, språkteknologi samt sexualiserat våld, som är framtagna enligt den nya strategin. fortsätter fyra andra forskningsprogram som tidigare inletts. Totalt kommer sex forskningsprogram att löpa parallellt. 10.5 Förändringar 10.5.1 Det forskningspolitiska reformarbetet Med anledning av den forskningspolitiska kom- mitténs betänkande Forskningspolitik (SOU 1998:128) överlämnade regeringen propositionen Vissa forskningsfrågor 1998/99:94 till . I enlighet med vad som angavs i propositionen har regeringen genomfört följande: - En arbetsgrupp med uppgift att föreslå myndighetsorganisation för forskningsfinansieringen har tillsatts. Arbetsgruppen skall redovisa sina förslag . - har fått i uppdrag att efter samråd med utveckla en modell för beräkning av full kostnadstäckning av forskningsverksamhet vid universitet och högskolor. Uppdraget skall redovisas . - har fått i uppdrag att utveckla kunskapen om forskarskolornas inverkan och möjligheter i förhållande till forskarutbildningen. Uppdraget skall redovisas . - Universitet, högskolor, forskningsråd och andra berörda myndigheter har fått i uppdrag att utarbeta kunskapsstrategier och forskningsstrategier. Dessa skall redovisas . Som ett ytterligare led i arbetet med att ta fram underlag till den forskningspolitiska propo- sitionen förbereder och forsk- ningsråden gemensamt en forskningskonferens som är avsedd att genomföras . 10.5.2 om forskningsetik (U 1997:11, dir. 1997:68) som regeringen tillsatte , överlämnade sitt betänkande God sed i forskningen (SOU 1999:4). Kommit- tén har analyserat vilka etiska frågor som uppstår i forskningsprocessen, granskat utbildningen i forskningsetik och övervägt särskilda åtgärder för att öka medvetenheten om etiska frågor i forskningen. Betänkandet har remissbehandlats och kommitténs förslag bereds inför den forskningspolitiska proposition som regeringen avser att presentera för un- der . 10.5.3 Bioteknik Den parlamentariska kommitté som skall lämna förslag till en övergripande svensk politik för till- lämpningen av den moderna biotekniken (U 1998:01, dir. 1997:120) har lämnat ett delbetänkande om . Enligt kommittén bör roll och arbetsuppgifter tills vidare vara oförändrade. Kommittén föreslår heller inga förändringar vad gäller sammansättning. Kommittén arbetar nu vidare med att bl.a. studera bioteknikens möjligheter och risker och med att bedöma möjligheter till industriell utveckling inom området. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . 10.5.4 Forskning för en hållbar utveckling () fick i uppdrag att utveckla det svenska programmet för forskning till stöd för en hållbar utveckling. FRN avrapporterade uppdraget . Rapporten remissbehandlas inför den kommande forskningspropositionen. 10.5.5 Anslagsfrågor beslutade, efter förslag från regering- en i budgetpropositionen för , om bespa- ringar på inom verksam- hetsområdet. Beslutet innebar främst att resurserna för deltagande i internationella forsk- ningsorganisationer minskade med och de sammanförda anslagen för dyrbar vetenskaplig utrustning och högpresterande datasystem med i förhållande till . En stor del av besparingarna motsvarades dock av kostnadsminskningar. Bl.a. gjorde en omläggning av finansieringssystemet för dyrbar vetenskaplig utrustning att det årliga resursbehovet temporärt minskade med . Besparingar som inte motsvarades av förväntade kostnadsminskningar lades ut på framförallt NFR:s forskningsanslag och Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning. Under budgetåren 1998 och 1999 har dock myndigheterna kompenserats för denna besparing genom dispositionsrätt till delar av det anslagssparande på anslagsposten 9 under anslaget Särskilda utgifter för forsknings- ändamål som står till regeringens förfogande. Regeringen gör nu liksom tidigare bedöm- ningen att kostnaderna för medverkan i internationella forskningsorganisationer bör minska. Varje forskningsråd måste också inom ramen för sina anslag avväga hur resurserna skall fördelas mellan nationellt forskningsstöd och internationellt samarbete. Den nuvarande an- slagssituationen för NFR och Rymdstyrelsen ger dock alltför stor osäkerhet om förmåga att finansiera framtida medverkan i den euro- peiska kärnforskningsorganisationen och i det europeiska rymdsamarbetet inom . Regeringen föreslår därför att anslagen till och Rymdstyrelsen fr.o.m. vardera ökas med ca . Regeringen bedömer att detta ger myndigheterna möjlighet att inom ramen för de egna anslagen finansiera det internationella samarbetet. Den kompensation som myndigheterna tidigare erhållit från anslagssparande på anslaget Särskilda utgifter för forskningsändamål bör upphöra. För att finansiera ökningen av anslagen till NFR och Rymdstyrelsen om totalt , föreslår regeringen följande förändringar av anslagen inom verksamhetsområdet. Det årliga bidraget på till för internationella forskarstipendier m.m. föreslås upphöra. Dessa stipendier inrättades för att främja forskningssamarbete mellan främst och EU-länderna. Därefter har dock tillgången till stipendier från andra källor ökat genom den stipendieverksamhet som ingår i EU:s femte ramprogram för forskning och de stipendieprogram som finansieras av av högre utbildning och forskning (STINT). STINT har t.ex. inlett ett stipendieprogram som i likhet med Svenska institutets program särskilt riktar sig till doktorander inom humaniora och samhällsvetenskap. Regeringen har också erfarit att STINT kommer att diskutera behovet av stipendier hos framförallt de grupper av svenska forskarstuderande som tidigare utnyttjat Svenska institutets stipendier. Regeringen avser att tillse att disponerar tillräckliga resurser för att uppfylla de bindande åtaganden om stipendier som redan ingåtts . De insatser för att stärka det svenska språkets ställning och för att informera om svensk utbildning och forskning som tidigare finansierats inom ramen för det nu berörda bidraget, kommer i fortsättningen att finansieras via anslaget B53 inom verksamhetsområdet och högskolor. Regeringen föreslår också att FRN:s anslag för forskning och forskningsinformation mins- kas med . Merparten av anslagsminskningen förklaras av att de som t.o.m. tillförts anslaget för att finansiera årliga bidrag till finansieringen av Miljö och rymdforskningsinstitutet i (MRI) upphör enligt avtal. Resterande besparing motiveras främst av att forskningsråden, och genom det s.k. SAFARI- projektet, förstärkt sin forskningsinformation. FRN bör också se över sina temaområden för forskning, med sikte på att minska eller avveckla stödet till forskningsområden som inte längre befinner sig i en initieringsfas och därför kan söka stöd från andra finansiärer. Som en del av omfördelningen inom verksamhetsområdet föreslår regeringen vidare att bidraget till minskas med . Institutet har inte berörts av tidigare besparingar inom verksamhetsområdet. För att underlätta anpassningen till en lägre anslagsnivå, avser regeringen att under kompensera via det anslagssparande på anslagsposten 9 under anslaget Särskilda utgifter för forskningsändamål som står till regeringens förfogande. Slutligen föreslår regeringen att verksamheten vid () skall inordnas i . Med hänsyn till de sam- ordningsvinster som kan förväntas genom den nya organisationen anslag som förs över till med . Med början upphör stegvis den tem- porära kostnadsminskning på anslaget för dyrbar vetenskaplig utrustning som är en följd av den omläggning av finansieringssystemet som gjordes fr.o.m. . Nya resurser behöver tillföras anslaget för att bibehålla en oförändrad nivå på stödet till dyrbar vetenskaplig utrustning. Regeringen avser att utnyttja delar av den förstärkning av anslagen för forskning och forskarutbildning som beslutade om i samband med vårproposition för att finansiera återföringar till anslaget. 10.5.6 Ny organisation för verksamheten vid Statens psykologisk-- pedagogiska bibliotek Regeringen föreslår i avsnitt 5.4.1 inom verksamhetsområdet och högskolor att skall erhålla resurser för att överta verksamheten vid () och inordna denna i . SPPB är ett specialbibliotek inom ämnesområdena psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning och är nationellt ansvarsbibliotek för dessa ämnesområden. (KB) har på regeringens uppdrag utrett konsekvenserna av en sammanslagning av uni- versitetsbibliotek. KB:s slutsats är att det är fullt möjligt både att behålla SPPB som en egen myndighet och att inordna verksamheten i som ett filialbibliotek. KB bedömer dock att det krävs särskilda insatser för att utveckla samarbetet mellan SPPB, och berörda institutioner vid universitet om SPPB skall förbli en egen myndighet. I båda alternativen förutsätter KB att funktionen som ansvarsbibliotek skall ligga kvar på myndigheten respektive filialbiblioteket. KB:s rapport har remitterats till ett tjugotal remissinstanser, varav flera lärosäten samt myndigheter som , och . Av de remissinstanser som har synpunkter på organisationsfrågan är de som anser att SPPB bör förbli en egen myndighet ungefär lika många som de som föredrar att SPPB inordnas i . En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig på . Regeringens bedömning är att verksamheten vid SPPB skall inordnas i . Ett inordnande av SPPB:s verksamhet i ger bättre förutsättningar att vidga samarbetet med universitetsbiblioteket och med de närliggande institutionerna för pedagogik och psykologi. Ett ökat samarbete behövs för att förbättra den lokala servicen samt för att undvika dubbelarbete och överlappningar vid inköp av litteratur. Det går inte heller att bortse från de betydande administrativa samordningsvinster som beräknas följa av den nya organisationen. Dessa kan uppskattas till ca . En viktig fråga i sammanhanget är om funktionen som nationellt ansvarsbibliotek är beroende av om SPPB är en egen myndighet. Som flera av remissinstanserna understrukit är SPPB ett väl fungerande ansvarsbibliotek med betydande specialistkunskaper som spelar en viktig roll för den nationella informationsförsörjningen inom berörda ämnesområden. Särskilt universiteten har framhållit vikten av att även kan fungera väl som ansvarsbibliotek med specialistkompetens. Regeringen kan konstatera att SPPB är det enda ansvarsbibliotek som är en egen myn- dighet. Inom andra ämnesområden utförs denna funktion av ett universitets- eller högskolebib- liotek. Ett inordnande av verksamheten vid SPPB i skulle därmed ansluta till vad som gäller för ansvarsbibliotek inom andra ämnen. Detta system har också utvärderats med gott resultat. KB har i sin rapport inte lyft fram några faktorer som skulle kunna hindra att funktionen som nationellt ansvarsbibliotek för psykologi, pedagogik och folklivsforskning kan utföras väl inom ramen för . KB har föreslagit att det förutvarande SPPB vid ett inordnande i skulle få en ställning som filialbibliotek med egen filialchef. Verksamheten föreslås fortsätta i nuvarande lokaler för att behålla närheten till institutionerna för pedagogik och psykologi. Regeringen vill särskilt understryka betydelsen av att den nya organisationen för det psykologisk-pedagogisk utformas på ett sätt som ger det väl fungerande goda förutsättningar att fortsätta utvecklas i rollen som lokal och nationell resurs för informationsförsörjningen inom sina ämnesområden. Regeringen delar utredarens principiella syn att den organisatoriska lösning som väljs måste förena förbättrade möjligheter till lokal samverkan och administrativ samordning med en relativt självständig ställning för . Det bör dock överlämnas till att avgöra de närmare formerna för den nya organisationen. Regeringen bedömer att inordnandet av SPPB:s verksamhet i i allt väsentligt kan genomföras till . kommer av regeringen att ges i uppdrag att ansvara för eventuella avvecklingsuppgifter efter SPPB:s upphörande. Som en följd av den nya organisationen skall det årliga anslag som tillfaller SPPB föras över till . Det anslag som överförs till skall dock inte motsvara hela det nuvarande anslaget för SPPB, eftersom den nya organisationen ger administrativa samordningsvinster. Regeringens förslag i avsnitt 5.4.1 inom verksamhetsområdet och högskolor innebär därför att anslaget till permanent ökas med ca och att dras in som en besparing. föreslås dock att engångsvis tillförs ytterligare från det anslagssparande på anslagsposten 9 under anslaget D16 Särskilda utgifter för forskningsändamål som står till regeringens förfogande. Dessa medel är avsedda att täcka kostnaderna för verksamheten innan samordningsvinsterna nått full effekt. 10.6 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 10.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Forskningsråden och bör även i fortsättningen ges möjlighet att åtaga sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att skall bemyndiga regeringen att fatta beslut om stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och interna- forskningsresurser som innebär åtaganden enligt följande tabell. Tabell 10.2 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat : Forskning och forskningsinformation Utestående förpliktelser vid årets början 51 246 55 000 65 654 Nya förpliktelser 55 000 70 000 69 000 Infriade förpliktelser* 51 246 59 346 55 000 Utestående förpliktelser 55 000 65 654 79 654 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 165 000 165 000 80 000 Utestående förpliktelser vid årets början 290 768 224 471 228 960 Nya förpliktelser 91 274 117 284 119 630 Infriade förpliktelser* 157 571 112 795 115 051 Utestående förpliktelser 224 471 228 960 233 539 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 381 000 381 000 245 000 Utestående förpliktelser vid årets början 299 741 402 177 487 674 Nya förpliktelser 292 889 281 966 290 000 Infriade förpliktelser* 190 453 196 469 276 377 Utestående förpliktelser 402 177 487 674 501 297 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 614 000 614 000 502 000 Utestående förpliktelser vid årets början 444 602 470 540 750 000 Nya förpliktelser 343 468 602 532 550 000 Infriade förpliktelser* 317 530 323 072 520 000 Utestående förpliktelser 470 540 750 000 780 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 313 000 1 313 000 780 000