prop · GO0346 · 2000-11-29 00:00:00 — Den ena studien riktar sig till patienter som genomgått operation/behandling och avser att mäta patienternas syn och vilka konsekvenser väntetiden har haft för hälsotill- stånd och vårdkonsumtion. Den andra enkäten riktar sig till patienter med långvarig sjukdom och avser att belysa hur dessa patientgrupper upp- fattar vårdens kvalitet med särskild tonvikt på olika aspekter på tillgäng- ligheten. kommer också en studie av tillgängligheten i primär- vård att påbörjas liksom en förstudie kring hur tidbokning går till i den svenska hälso- och sjukvården. På syftar projektet till att implementera hela den modell för att följa tillgängligheten som tagit fram i samverkan med den . Denna modell bygger på att de lokala informationssystemen i hälso- och sjukvården utvecklas så att de inne- håller vissa data kring sju mätpunkter i hela vårdprocessen. Den första etappen av projektet berör fyra av dessa mätpunkter. Det är därför ange- läget att projektet kan fortsätta efter kommande årsskifte. En översiktlig plan för arbetet åren 20012002 innehåller fortsatt utveckling av data- basen och landstingens informationssystem, processuppföljning för verk- samhetsstyrning, tidbokning och medicinsk prioritering. bör flertalet landsting ha utvecklat informations- system som innehåller uppgifter för samtliga sju mätpunkter i den grundläggande modellen. Det utredningsarbete som påbörjats vad gäller tillgängligheten i primärvård samt för patienter med långvariga vård- behov bör också leda fram till förslag hur detta kan följas upp lokalt och nationellt. En del av det fortsatta arbetet skall ägnas åt att studera i vilken mån data för uppföljning av tillgängligheten kan utnyttjas för processtyrning. Väntetiden är också ett uttryck för hur angeläget vårdbehovet bedöms vara (medicinsk prioritet). För att kunna bedöma väntetiderna måste de relateras till den medicinska prioriteten. Projektet har tagit fram ett för- slag till definition av medicinsk prioritering liksom ett sätt att redovisa denna genom att registrera ett datum före vilket vården bör ges. Detta förslag har fått stöd av såväl som . En övergång till denna nya form för registrering av medicinsk prioritet kräver centralt stöd inte minst från de medicinska specialistföreningarna för att implementeras med gott resultat. Projektet kommer därför att stödja det arbete med prioriteringar som har påbörjat. Prioriteringar i hälso- och sjukvården påbörjade ett systematiskt och långsiktigt arbete med att utveckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården. Syftet är att ta fram beslutsstöd och kunskapsunderlag som kan bidra till att prioriteringarna kan göras på det öppna sätt som var en av de viktiga utgångspunkterna när Priorite- ringsutredningen tillsattes . Riktlinjerna för arbetet drogs upp i 1999:16 Prioriteringar i sjukvården Beslut och tillämpning. Projektet bedrivs i samarbete med SBU och Läkemedels- verket. Bland pågående projekt kan nämnas utveckling av metoder för priori- tering av resurser till åtgärder mot kranskärlssjukdom i samarbete med samt och . Med ut- gångspunkt i studier av olika åtgärders effektivitet, risker och kostnader samt lokala epidemiologiska data uppskattas en optimal resursfördel- ning i de tre geografiska områdena, som sedan skall jämföras med den faktiska resursförbrukningen för de åtgärder som studeras i projektet. Projektet beräknas vara slutfört i sin helhet vid utgången av . Möjligheter finns att ansluta ytterligare landsting till projektet . har också i enlighet med den särskilda överens- kommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården för påbörjat ett arbete med att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för de nationella riktlinjerna för vård av patienter med svåra kroniska sjukdomar. De nationella riktlinjerna för kranskärlssjukvård, som skall publiceras i , blir de första riktlinjer som kommer att inne- hålla beslutsstöd för prioriteringar. Arbete pågår också med att ta fram beslutstöd för prioriteringar inom ramen för riktlinjerna för vård och om- sorg av äldre vid livets slut. Det arbetet beräknas vara slutfört . Avsikten är att samtliga nationella riktlinjer successivt skall kompletteras med kunskapsunderlag som kan ligga till grund för ställningstaganden till prioriteringar. Som ett led i detta har ett utvecklingsarbete påbörjats i syfte att förbättra metoderna för gradering av det vetenskapliga kunskapsläget i syfte att kunna ge information om hur väl dokumenterat varje enskilt påstående är. Avsikten är att grade- ringen av dokumentationen i kombination med bedömningar av behov och kostnadseffektivitet skall påverka styrkan i rekommendationerna. driver därutöver ett projekt som syftar till att utveckla metoder och beslutsstöd för prioriteringar av nya medicinska metoder. Arbetet har inledningsvis inriktats på fem nya läkemedel och drivs av fem arbetsgrupper som har i uppdrag att ta fram kunskapsunderlag som kan ligga till grund för rekommendationer som stöd för prioriterings- beslut i sjukvården. Den fasen av arbetet beräknas vara slutförd . Under projektets andra fas kommer att aktivt föra ut och diskutera arbetsgruppernas analyser och rekommendationer med företrädare för läkemedelskommittéer och andra aktörer i sjukvården, bl.a. i syfte att inhämta synpunkter som kan bidra till att utveckla arbets- metoden inför det fortsatta projektarbetet. 2001 med en summerande och analyserande rapport som utarbetas av Avsikten är att därefter successivt skall ta fram kun- skapsunderlag och rekommendationer som kan ligga till grund för beslut om prioriteringar av nya medicinska metoder. Urvalet av metoder skall som nu göras i samarbete med och . Vidare genomförs en granskning av cancervården i inom ramen för aktiv verksamhetstillsyn, som bl.a. belyser prioriterings- Därutöver genomförs ett projekt som syftar till att på ett strukturerat sätt samla in och analysera information samt föra tillbaka iakttagelser som påverkar möjligheterna att implementera riksdagsbeslutet om prioriteringar i primärvården. Arbetet skall resultera i en rapport med verksamhetsföreträdare för primärvården samt sjukvårdspolitiker och andra beslutsfattare som målgrupper. Projektet beräknas vara slutfört I planeringen ingår att påbörja ett projekt om prioriteringar inom strokevården i syfte att utveckla verktyg för gemensam prioritering mellan kommun och landsting i sådana vårdprocesser som innefattar båda huvudmännens resurser. Avsikten är att arbetet skall bedrivas i samarbete med ett par landsting och kommuner. Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för dessa utvecklingsprojekt avseende väntetider och prioriteringar i vården. Efter förslag från regeringen i två propositioner Patientens ställning (prop. 1997/98:189) och Stärkt patientinflytande (prop. 1998/99:4) be- slutade om flera lagändringar i syfte att stärka patientens ställning. I inriktningsdokumentet Patienten i hälso- och sjukvården redovisar parterna enighet kring betydelsen av att stärka patientens inflytande och delaktighet i vården. Parterna gör bedömningen att det ställer krav på ett fortsatt förändrat arbetssätt i hälso- och sjukvården som utgår från att patienterna är delaktiga och ses som en resurs. Det fordras mot denna bakgrund ett aktivt utvecklingsarbete med syfte att långsiktigt stärka patientens ställning. I landstingen pågår också utvecklingsarbete för att göra verklighet av dessa ambitioner. Arbetet med att stärka patientens ställning ingår i all- mänhet som en integrerad del i landstingens ordinarie arbete. Informa- tions- och kompetensutvecklingsaktiviteter som syftar till ökad patient- fokusering ingår oftast i ordinarie utvecklingsaktiviteter både gällande vård och behandling och vårdens organisation. Det handlar om fort- löpande aktiviteter i hela organisationen, bl.a. inom ramen för kvalitets- arbetet som med sin starka betoning av kund-/patientperspektivet leder till åtgärder som innebär att organisationen anpassas till patienterna och inte tvärtom. Detta är ett omfattande och grundläggande arbete som kräver föränd- ringar av attityder, arbetssätt och organisation och det finns fortfarande ett betydande glapp mellan ambitioner och verklighet. Parterna kan konstatera att ett fortsatt långsiktigt utvecklingsarbete på lokal nivå är avgörande för att åstadkomma förändringar i verksamheterna. Inriktningen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) är att uppmuntra ett effektivt utnyttjande av ny tek- nik i syfte att förbättra funktionshindrades livskvalitet och möjligheter att delta i samhällslivet. Det är även viktigt att tillgången till information kan förbättras och underlättas. Informationstekniken och den digitala tekniken är exempel på hur den tekniska utvecklingen medfört att helt nya hjälpmedel kommit fram sam- tidigt som äldre hjälpmedel kunnat utvecklas och förbättras. Parterna konstaterar att det är viktigt att de möjligheter till ökad delaktighet och tillgänglighet som skapas av ny teknik tas tillvara inom hjälpmedelsom- rådet. Ett exempel på intressant teknikutveckling är talböcker i digital form som ger betydligt högre kvalitet än kassettböckerna. Den digitala tekniken kommer också att underlätta tillgången till tal- böcker eftersom de kommer att kunna överföras elektroniskt. Svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador Inför överenskommelsen för aktualiserades problem för patienter med svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador att erhålla vård utanför det egna . Mot denna bakgrund kom regeringen och det angelägna i att hälso- och sjuk- vården kan svara upp mot dessa patienters behov av specialistvård i annat landsting. Parterna konstaterade också att Vårdkatalog borde kompletteras med sådana medicinska verksamheter som kan till- godose dessa patientgruppers vårdbehov. Regeringen gav i uppdrag att successivt bygga ut sin Vårdkatalog Högspecialiserad vård av rikskaraktär i relevanta delar, bl.a. med utgångspunkt i arbetet med små och mindre kända handikappgrupper samt att följa hur vårdbehoven tillgodoses för denna grupp. presenterade en nyutgåva av Vårdkatalogen som gäller åren 20002001. Som ett andra led i reger- ingsuppdraget kommer att följa hur vårdbehoven till- godoses för de små och mindre kända handikappgrupperna. I detta upp- följningsarbete följs även spridningen och användningen av den ut- byggda Vårdkatalogen upp. Vidare kommer att följa upp om katalogen har haft någon effekt vad gäller att öka tillgängligheten till högspecialiserad vård för dessa patientgrupper. Som en följd av överenskommelsen har ett aktivt arbete i landsting och regioner bedrivits för att identifiera hinder och vidta åtgärder för att underlätta för denna grupp patienter att få vård i annat landsting. Även fortsättningsvis krävs fortsatt arbete inom området. Vården för en av dessa patientgrupper, patienter med Retts syndrom, bedrivs vid i (Rett Center). Rett Center är upp- taget som en riksspecialitet i Vårdkatalog. Verksam- heten startade med stöd av statliga stimulansbidrag har subventionerats av . underlätta en smidig övergång till självfinansiering av verksamheten har parterna för avsikt att utge ett om- ställningsbidrag till Rett Center med sammanlagt . utgår ett omställningsbidrag med . Ersättning för vissa verksamheter Några landsting bedriver verksamheter och belastas av kostnader som inte kompenseras genom statsbidragssystemet. Exempel på sådana verk- samheter är vård av tvångsomhändertagna HIV-smittade från hela landet och akut sjukvård av utländska medborgare som inte omfattas av eller någon konvention. Parterna har varit eniga om att dessa landsting bör kompenseras genom denna överenskommelse. avsattes för detta ändamål. Parterna är eniga om att detta stöd skall finnas kvar med samma belopp . avsattes till nationella informationssystem, varav 6 miljoner avsåg producentobunden läkemedelsinformation. Parterna avser att avsätta samma belopp för . Medlen för produ- centobunden läkemedelsinformation disponeras av och skall, i samverkan med landstingen, användas för att utveckla infor- mationen, bl.a. till landstingens läkemedelskommittéer. Resistens mot antibiotika är ett problem som accentuerats . Ett nätverk benämnt STRAMA (biotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens) har bl.a. fungerat som ett forum för att sprida information i syfte att åstad- komma en rationell användning av antibiotika och därigenom begränsa utvecklingen av antibiotikaresistens i landet. Parterna överenskom 1999 om att under maximalt fördela till STRAMA med början . Parterna är överens om att avsätta . har staten och landstingen träffat överenskommelse om särskilda medel från sjukförsäkringen avsedda för medicinska rehabili- terings- och behandlingsinsatser inom sjukvården inom ramen för denna överenskommelse. enades parterna om att ersättningsbeloppet för detta ända- mål skulle vara . Parterna är överens om att oföränd- rat belopp skall utgå för detta ändamål även . Den grundläggande målsättningen är densamma som tidigare, dvs. att stimulera gränsöverskridande samverkan i syfte att sänka ohälsotalet. En viktig förutsättning för detta är t.ex. kunskap om de faktorer som gene- rerar ohälsa samt att resurser skapas för bedömning av mer komplexa sjukdomstillstånd i syfte att utveckla rehabiliteringen och därmed minska och förkorta sjukskrivningarna. Muskuloskeletala sjukdomar är t.ex. orsaken bakom av dagens sjukskrivningar och övervägande delen består av smärta i rygg Det är dock av patienter med smärta i rygg och nacke som har en väldefinierad skada som går att åtgärda med Resten av patienterna, , har problem för vilka ingen entydig åtgärd eller behandling finns att tillgå och där även existentiella och psykiska faktorer ingår i sjukdomsbilden. rehabilitera patienter med sådan problematik är komplicerat. lättare att säga vad som inte skall göras än att ange en viss metod. nationell och internationell forskning indikerar dock att sjukskrivning, som riskerar att passivisera patienten, bör undvikas. Parterna är överens om att rehabilitering av sådana patientgrupper skall ägnas ökad uppmärksamhet. Insatserna skall därför till övervägande delen inriktas mot: kvalificerade medicinska utredningar som omfattar bedömning av funktionsnedsättning och de psykologiska och sociala konsekven- serna av skadan/sjukdomen samt bedömning av rehabiliteringspoten- tial, arbetsförmåga och möjlighet till fortsatta yrkesinriktade åtgärder, försäkringsmedicinsk utbildning/fortbildning inom läkarkåren, i första hand vad gäller vissa diagnosgrupper, t.ex. ryggont och stressjukdomar samt utveckling av medicinska utrednings- och rehabiliteringsmetoder. Parterna är vidare överens om att de projekt som finansieras med medel från överenskommelsen fortlöpande skall samla in de uppgifter som behövs för att möjliggöra en utvärdering av projektens effekter. Regeringen avser att ge i uppdrag att före inkomma till med en redovisning av pågående och planerade projekt. Regeringen avser även att ge Social- styrelsen i uppdrag att i samverkan med följa upp och utvärdera de insatser som genomförts . Metodiken för utformningen av återrapporteringen till regeringen skall utvecklas av och i samråd. Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam- hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidareut- I överenskommelserna för avsattes och parterna är eniga om att för anslå samma avsattes därav till nationellt stöd för verksamhetsutveckling i hälso- och sjukvården. om att anslå samma belopp för . Syftet med arbetet är att utveckla ändamålsenligheten i hälso- och sjukvården ur ett patientperspektiv. snabba kunskapsutvecklingen och ökade krav från patienter kräver ett ledarskap för systematisk verksamhetsutveckling. Arbetet med att intro- ducera och utnyttja ny kunskap i det dagliga arbetet och utmönstra dålig praxis kräver systematik och uthållighet. Det krävs också lokala uppfölj- ningssystem för att dokumentera verksamhetens ändamålsenlighet. Det är därutöver angeläget med utvecklingsarbete på nationell nivå. Projektet i Vården samt utvecklingsarbete rörande prioriteringar, som redovisats ovan, är viktiga inslag i detta ar- Parterna är mot denna bakgrund eniga om att avsätta 11 miljoner kronor för utvecklingsarbete på nationell nivå även . användningen av medlen för nationellt utvecklingsarbete fattas i samråd Stöd för kunskapsbaserad hälso- och sjukvård Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården till- sammans med ett ökat vårdbehov och knappa ekonomiska resurser accentuerar behovet av att säkra att vården baseras på vetenskapliga me- toder. av medicinsk metodik (SBU) har till uppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att förmedla resultaten till sjukvårdshuvudmännen. Slutsatserna från SBU har hög trovärdighet men likafullt finns brister i tillämpningen inom hälso- och sjukvården. Parterna var därför eniga om att avsätta i syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forsknings- resultat. Beslut om hur medlen skall disponeras skall fattas i samråd mellan och . har flera aktiviteter påbörjats, t.ex. kring SBU:s rapporter Ont i ryggen och Urininkontinens. Parterna är överens om att även för avsätta samma belopp för ändamålet. Stöd till IT-utveckling i hälso- och sjukvården Växande delar av hälso- och sjukvården bedrivs i och privat regi. För att samspelet mellan olika vårdnivåer, vårdgivare och vården- heter skall fungera krävs en ökad och bättre samverkande användning av IT. Detta förutsätter i sin tur att gemensamma synsätt och standarder etableras och tillämpas för IT i hälso- och sjukvården. För att förbättra möjligheterna att på ett mer systematiskt sätt följa upp och utvärdera verksamheten, såväl ur ett ekonomiskt perspektiv som ur ett patient- orienterat perspektiv, krävs vidare att tillgången till information om de prestationer som utförs inom hälso- och sjukvården förbättras. Insatser bör därför göras för att skapa ett sammanhållet IT-system där informa- tionen registreras på ett systematiskt sätt. Ett väl utvecklat IT system leder till: Förbättrat samspel mellan olika vårdnivåer, vårdgivare och vården- heter. Bättre förutsättningar att följa produktivitet och effektivitet i vården. Bättre underlag för prioriteringar. Att förutsättningar skapas för att föra en bättre resultatdialog i organi- sationen. Bättre möjligheter att upptäcka och sprida arbetet med goda vård- Uppdraget innebär att utreda, införa och vidmakthålla en gemensam infrastruktur eller plattform för IT i hälso- och sjukvården. ändamål har ett nationellt organ för IT-strategiska frågor, , skapats, som arbetar på uppdrag och med finansiellt stöd av alla sjuk- vårdshuvudmän och vårdgivare, såväl offentliga som privata. ingår , , och Organet skall vara fristående och i funktion senast års- skiftet 2000/2001. Organet skall lämna en utförlig delrapport till Lands- ändamål är parterna eniga om att avsätta . Enligt proposition 1997/98:57 Ombildning av om- bildades till med de tre ägarna staten, och Svenska Kommunför- bundet. Ett konsortialavtal reglerar parternas åtaganden inklusive finan- siering. De nya ägarna har överenskommit att finansieringen för fyraårs- perioden 2002 skall ske av medel från statsbudgeten. Medlen skall utbetalas från anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. Detta innebär att skall avsättas till för . Staten och landstingen har vidare kommit överens om att även , liksom , sätta av för att inom ramen för samhällets hjälpmedelsförsörjning finansiera en rationell och ändamålsenlig inköpssamordning inklusive erforderlig metod- och kun- skapsutveckling inom området. Områden som ingått i tidigare överenskommelser Vad avser ersättning för vissa expertinsatser äger överenskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för fortsatt giltighet. I överenskommelsen för lyftes vissa ersättningar för nationella utvecklingsinsatser ur överenskommelsen som ramanslagen för bl.a. justerades med motsvarande belopp. Ett av de om- råden som på detta sätt överfördes till ordinarie verk- samhet var finansieringen av utvecklingen av de nationella kvalitets- registren. Parterna vill nu erinra om att det stöd som skall kanaliseras via avser analys och återföring av data samt vidareutveckling av registren medan kostnaden för deltagande enheter för medverkan lik- som den rutinmässiga driften i första hand bör åvila sjukvårdshuvud- männen som en del av den ordinarie verksamheten. I samband med denna överenskommelse för kom parterna överens om att samtliga mottagare av ekonomisk ersättning, som utbe- talats enligt överenskommelsen, skall följa upp och redovisa användning och resultat av de tilldelade medlen. gjorde en kartläggning av landstingens arbete med att stärka patientens ställning . Av denna framgår att detta arbete i allmänhet ingår som en integrerad del i landstingens ordinarie arbete. Det handlar i hög grad om fortlöpande ak- tiviteter som genomsyrar hela organisationen. Mot denna bakgrund var parterna eniga om att begränsa redovisningen för till de centrala aktörer som erhåller ekonomisk ersättning enligt överenskommelsen. Parterna är för överens om att , , och skall se till att nödvändiga uppgifter insamlas så att en uppföljning av effekterna av det arbete som möjlig- gjorts genom denna överenskommelse kan komma till stånd. Dessa aktörer skall även inkomma till med en redovisning av pågående och planerade projekt. Redovisningen skall ha inkommit till före . Utformningen av redovis- ningen skall ske i dialog med . Överenskommelsen har inriktats mot att stärka patientens ställning. Det finns nu anledning att följa i vilken ut- sträckning detta har haft genomslag inom hälso- och sjukvården. Parterna är överens om att , genom ett externt uppdrag, få till stånd en sådan utvärdering. Parterna är ense om att en plan för detta arbete skall ha upprättats . Parterna är därutöver överens om att landstingen till skall redovisa dels strategier och målsättning för arbetet med att förbättra effektiviteten och rationaliteten i läkemedels- användningen, dels vilka informations-, utbildnings- och uppföljnings- insatser som genomförts inom läkemedelsområdet. På basis av de från landstingen inkomna redovisningarna skall därefter till samlat redovisa landstingens insatser inom området. Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för och medelsfördelningen framgår av bilaga 1. Parterna är överens om att medlen i stor utsträckning skall användas för att ytterligare stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Ersättning enligt punkt 1.1 Förbättrad tillgänglighet och Ökad delak- tighet utbetalas utan särskild rekvisition av med en tolfte- del för i efterskott. Ersättningens fördelning framgår av Ersättning enligt punkt 1.1.1 Rett Center utbetalas utan särskild rekvi- sition av till . Ersättning enligt punkt 1.2 Ersättning för vissa verksamheter utbetalas av utan särskild rekvisition kvartalsvis i förskott. ningens fördelning framgår av bilaga 3. Ersättning enligt punkt 1.3 Nationella informationssystem, STRAMA samt producentobunden läkemedelsinformation, utbetalas av Social- styrelsen utan särskild rekvisition till respektive Ersättning enligt punkt 2 Rehabiliterings- och behandlingsinsatser ut- ges efter särskild rekvisition av efter det att en särskild överenskommelse träffats mellan och om Ersättningens fördelning framgår av bilaga 4. Ersättning enligt punkt 3.1 Verksamhetsutveckling och punkt 3.2 Sär- skilda medel för utvecklingsarbete utbetalas av i enlighet om medlens användning. Ersättning enligt punkt 4 Stöd för kunskapsbaserad vård utbetalas av till SBU i enlighet med överenskommelse mellan Lands- tingsförbundet och SBU om medlens användning. Ersättning enligt punkt 5 Stöd till IT-utveckling utbetalas av Social- styrelsen efter rekvisition till . Ersättning till verksamhet punkt 6.1 utbetalas utan särskild rekvisition i efterskott av .