prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetet att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet och likvärdighet är en nyckelfråga och kommer att stärkas ytterligare genom . Regeringen har i utvecklingsplanen Samverkan, ansvar och utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) utvecklat sin syn på prioriterade områden . De mål som fastlagts för bör gälla även . skall inom sitt ansvarsområde aktivt främja och säkra uppfyllelsen av de nationella målen. Därvid skall särskilt verksamhetens kvalitet och likvärdighet hävdas. Utvecklingen av uppföljningsbara kvalitetsindikatorer är här central. bör fortsatt intensifiera sitt arbete att stödja kommunerna i reformarbetet och stärka kommunernas förmåga att genom egen uppföljning, utvärdering och tillsyn utveckla barnomsorgen och sitt skolväsende. arbete skall ske med den inriktning som presenterats i båda de ovan nämnda utvecklingsplanerna. Regeringen utgår också från att ökar den egeninitierade tillsynen i enlighet med begäran i regleringsbrevet. Regeringen anser att bör få använda sitt anslagssparande för de utvidgade verksamhetsområden verket fått avseende barnomsorg och vuxenutbildning samt ökat antal uppdrag avseende skolväsendet i övrigt. För kvalitetsgranskningsnämndens verksamhet tillförs på helårsbasis. Detta innebär att anslaget för tillförts , eftersom anslaget för tillfördes . Regeringen bedömer att övriga kostnader som tar upp i sitt budgetunderlag kan rymmas inom tilldelade medel. bör även för få rätten att disponera högst under sitt ramanslag för att stödja forskning. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 270 481 Pris- och löneomräkning 6 395 Justering av 12 692 Överföring från anslaget A2 12 000 Förslag 2000 301 568 beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . Detta innebär att anvisade medel för kvalitetsgranskningsnämnden och nationella prov som anvisats inom ramen för tiopunktsprogrammet föreslås utgå även fortsättningsvis. A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 2000 Förslag 313 799 2001 Beräknat 371 118 2002 Beräknat 622 899 1 Avser ramanslagen A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg, äldreanslagen A4 Stöd för utveckling av skolväsendet, A6 Fortbildning m.m. och A7 Genomförande av skolreformer samt för anslaget A4 Genomförande av skolreformer. Det övergripande syftet med verksamheterna under anslaget är att utveckla de nationella mål- och styrdokumenten och att ge stöd och stimulans till barnomsorgens och skolväsendets utveckling mot de nationella målen. Från anslaget bekostas rektorsutbildning och kompetensutveckling för barnomsorgens, skolans och vuxenutbildningens personal, utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier), visst produktionsstöd till läromedel och bidrag till vissa organisationer. Medel fördelas som stöd för att främja internationella kontakter, t.ex. anslutning till det europeiska centrumet för moderna språk i , för CEDEFOP:s verksamhet och för administration av utbytesprogrammet Education Européenne. Medlen används också till övergripande projekt inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö. Vidare utbetalas medel till , till Teknikcentrum i och till deltagande i Decentralised Programme on Educational samt till International Life Skills Survey (ILSS). På anslaget har funnits ett stort anslagssparande beroende på i huvudsak att olika skolutvecklingsprojekt kommit igång senare än planerat. Utvecklingen på anslaget och utfallet vid budgetårets utgång visar att tilldelade medel samt anslagssparande tagits i anspråk för de ändamål som de är avsedda för. Det anslagssparande som fanns kvar vid utgången av under anslagen A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg () och A4 Genomförande av skolreformer () är intecknade för projektstöd som kommer att betalas . Kvarvarande medel under de från /96 uppförda reservationsanslagen A4 Stöd för utveckling av skolväsendet (), A6 Fortbildning m.m. () och A7 Genomförande av skolreformer () är också intecknade och kommer att förbrukas i sin helhet . utgår i sina bedömningar och beräkningar av medelsbehovet under anslaget från en oförändrad ambitionsnivå vad gäller verksamhetsövergripande mål för barnomsorg och skola, och att den statliga ambitionen att stödja skolans utveckling och att säkra uppfyllelsen av de nationella målen ligger fast. beräknar behovet för utvecklingsarbete till sammanlagt , vilket är en ökning med för utvecklingsarbete. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning De statliga insatserna för att stödja utveckling inom barnomsorg och skolväsende inriktas mot att - utveckla de nationella mål- och styrdokumenten så att de fortlöpande svarar mot krav på aktualitet och funktionalitet samt lämna förslag om förändringar i mål eller regelsystem där så bedöms nödvändigt - stödja reformering av barnomsorg och skolväsende med särskild tonvikt på områden som bedöms som kritiska i reformeringen eller där svårigheter uppstått - främja barnomsorgens, skolans och vuxenutbildningens utveckling mot de nationella målen inom områden som antingen utifrån analys av undersökningsresultat är eller kan bli problemområden, eller som bör samordnas nationellt eller som särskilt lyfts fram i läroplanerna. redovisar ett omfattande arbete under detta anslag. Kursplaner, nationella mål- och styrdokument revideras och arbete pågår med en total översyn av mål- och styrdokumenten. ger stöd till genomförande av skolreformer, bl.a. genom seminarier från centralt och från fältorganisationen och genom skriftigt material. Ett omfattande referens- och kommentarmaterial och kunskapsöversikter utarbetas. En stor del av anslaget omfattar stöd till kompetensutveckling av personal inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning samt stöd till skolutveckling. bidrar till utvecklingen av IT-användningen genom kunskapsproduktion och erfarenhetsspridning. Främst genom Skoldatanätet bidrar till att ge skolorna goda förutsättningar i deras arbete att implementera IT i undervisningen. bedriver ett nödvändigt och viktigt arbete med medel från detta anslag. Det är önskvärt att i större utsträckning försöker redovisa effekter av verkets insatser. redovisar effekter av sina reformstödjande skrifter, fältenheternas seminarier, den statliga rektorsutbildningen och stöd till IT-utvecklingen. Effekterna av stöd till kompetensutveckling och skolutvecklingsprojekt i övrigt bör uppmärksammas mer av verket. aktualiserar behovet av en diskussion om hur de statliga medlen skall hanteras med tanke på den mer långsiktiga inriktning som kommuners, förskolors och skolors ansökningar om medel för utvecklingsarbete och kompetensutveckling visar. Slutsatser Ett omfattande reformarbete pågår inom skol- området. Reformarbetet omfattar främst integrationen skola förskola samt utvecklingen inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen. En utveckling pågår också att öka samarbetet mellan barnomsorgen, skolan och vuxenutbildningen i kommunerna med högskolan inom ramen för regionala pedagogiska utvecklingscentra. Inom ramen för tilldelade medel bör på olika sätt stödja detta förändringsarbete samt redovisa resultat av sina insatser. Som ett led i arbetet med måluppfyllelse i verksamheterna gör regeringen omfattande insatser rörande kompetensutveckling och stöd till skolutvecklingsprojekt. Som en följd av den ekonomiska vårpropositionen 1999 (prop. 1998/99:100) avsätter regeringen för utvecklingsinsatser inom skolväsendet, varav en del avser kompetensutveckling. Medlen fördelar sig med , och . Därtill kommer medel som tidigare erhållits i det s.k. tiopunktsprogrammet. Genom tiopunktsprogrammet genomförs kompetensutvecklingsinsatser för lärare i naturvetenskap, teknik och miljö samt för lärare i yrkesämnen. Dessa satsningar beräknas fortsätta med sammanlagt ca . Av medlen från anslaget avses omfattande kompetensutveckling inom det specialpedagogiska området riktas mot lärare inom förskoleklassen och det obligatoriska skolväsendet. Vidare avses resurser avsättas för kompetensutveckling inom det metodologiska området för lärare i skolor med elever med många olika nationaliteter och språk, språkutveckling (läs- och skrivprocessen), samt för utveckling av arbetssätt och arbetsorganisation avseende lärare i kärnämnen och karaktärsämnen i gymnasieskolan. En del av utvecklingsinsatserna kommer att avse skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan. bör få i uppdrag att fördela medlen efter ansökan av kommun eller skola. Behoven av kompetensutveckling redovisas i avsnitt 4.4.2 under rubriken för förbättrad måluppfyllelse. Inom ramen för arbetet med den s.k. avsiktsförklaringen avser regeringen att stödja lärares möjlighet att delta i forskningsprojekt och andra utvecklingsprojekt med medel under detta anslag. För insatserna redogörs i avsnitt 4.4.2 under rubriken för förbättrad måluppfyllelse. har redovisat ett uppdrag angående romska elevers skolsituation. föreslår att särskilda utvecklingsmedel avsätts. Enligt regeringen bör medel från detta anslag också användas för att stödja lokalt utvecklingsarbete. i disponerar från detta anslag särskilda medel för uppgifter rörande svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare. Regeringen föreslår att förs över till anslaget A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Regeringen föreslår vidare att förs över från detta anslag till anslaget B2 : Forskning och forskarutbildning för särskilda insatser inom området samt till utgiftsområde 17 anslaget L1 Bidrag till folkbildningen för fortsatt stöd till folkhögskoleelevers förbund (SFEF). Regeringen bedömer att övriga kostnader som tar upp i sitt budgetunderlag kan rymmas inom tilldelade medel. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 297 736 Pris- och löneomräkning 2 555 Ökat resursbehov 30 000 Överföring till anslaget A1 -12 000 Överföring till anslaget A14 -3 092 Överföring till anslaget B2 -1 200 Överföring till UO17, anslaget L1 - 200 Förslag 2000 313 799 beräknas anslaget uppgå till och för till . A3 Forskning inom skolväsendet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 200 2000 Förslag 8 115 2001 Beräknat 8 269 2002 Beräknat 8 435 1 Inklusive äldreanslag. forskningsprogram skall på vetenskaplig grund öka kunskapen om det svenska skolväsendets förutsättningar och resultat samt nyttiggörandet av denna kunskap. stöd till forskning skall inriktas mot områden av särskild betydelse för skolväsendet och förskoleområdet. När det gäller stöd till forskning beträffande skolsituationen för elever med funktionshinder skall det ges i samråd med i skolan. Målet för forskningsprogrammets verksamhet har varit att - fördela medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet - stödja etablering av nätverk av forskare - stödja publicering och främjande av forskningsresultat. har finansierat forskningsprojekt inom samtliga områden av programmet. Den mest omfattande delen är de fem basområdena som innebär forskning om skolans verksamhet utbildningens innehåll, utformning och resultat (I), skolan som kultur- och arbetsmiljö (II), styrning och ledning av utbildning - central, regional och lokal utbildningsplanering (III), utbildningens effekter och effektivitet (IV) samt utbildning och utbildningspolitik i samhället (V). har redovisat en plan för inriktningen av sin framtida forskningsverksamhet enligt det uppdrag som gavs i regleringsbrevet för . Planen tar sin utgångspunkt i de erfarenheter som gjorts och i de krav som uttryckts av regering och riksdag i senaste års forsknings- och budgetpropositioner liksom i regleringsbrev. Planen har två huvuddelar, som dels gäller strategier för att föra kunskapsbildningen vidare, dels metoder för ett bättre kunskapsutnyttjande. Inom de två delarna har formulerat ett antal huvudinriktningar för verksamheten och inom dessa aktiviteter av olika slag. anför att det är svårt att driva systematisk och långsiktig kunskapsbildning inom ett så stort område som barnomsorg, skola och vuxenutbildning med alltför begränsade medel. hemställer att anvisas för forskningsverksamhet för . Detta innebär en ökning av anslaget med . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser anslag för forskning blev av statsfinansiella skäl föremål för en kraftig besparing budget. Behovet av skolforskning och skolans forskningsanknytning har ökat mot bakgrund av genomgripande förändringar inom skolområdet. Regeringen ser det som prioriterat att öka forskningsanslag. har efter regeringens medgivande bedrivit fortsatt forskningsverksamhet med utnyttjande av andra tillgängliga medel inom . Möjligheterna att utnyttja reserverade medel på samma sätt som , då får disponera högst av tillgängliga medel under ramanslaget A1 för att stödja forskning, bedöms som alltmer begränsade. uppdrag har vidgats till att omfatta även barnomsorgen. Likaså har vuxenutbildningen genom bl.a. och betoningen av ett livslångt lärande vidgat ansvarsområdet, inte minst när det gäller den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Det lokala pedagogiska utvecklingsarbetet i skolan, behovet av forskarutbildade lärare i skolan samt den förändrade lärarrollen har accentuerat behovet av kontakter och samarbete mellan skola och forskning. Forskarutbildade lärare kan bidra till att stärka ett kvalificerat utvecklingsarbete med forskare och lärare/praktiker i samverkan (FoU- arbete). Forskningsanknytningen har betydelse för skolans och vuxenutbildningens utveckling och kvalitet. Forskningen har även stor betydelse för lärarutbildningen och som en del i utvecklingen av regionala pedagogiska utvecklingscentra. Behovet av forskningsinsatser på skolområdet kommer att övervägas i samband med den forskningspolitiska propositionen. Regeringen stöder inriktningen av forskningsverksamhet i enlighet med vad verket redovisat i sin forskningsplan. Forskning är en verksamhet som ofta förutsätter långsiktig planering och genomförande, vars resultat endast kan bedömas på lång sikt. Regeringen delar bedömning om värdet av den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och det ökade behovet av att dels vidga disciplinbasen och det tvärvetenskapliga samarbetet i forskningen, dels öka samarbetet med skolan och lärarna som nyttjare av skol- och utbildningsforskning. framhåller behovet av att bygga upp ett virtuellt forskningsbibliotek för spridning och ömsesidig kommunikation om forskningen. Regeringen ser positivt på detta. Regeringen har för avsikt att låta disponera sammanlagt av det anslagssparande som står till regeringens förfogande under anslaget A8 Specialskolor och resurscenter, för att stödja och stimulera pedagogisk forskning inom området elever med funktionshinder. beräknar regeringen anslaget till forskningsverksamhet till . Därutöver bör få använda maximalt från ramanslaget A1 för att fortsätta påbörjad forskningsverksamhet för om verket så bedömer erforderligt. Tills vidare beräknar regeringen anslaget till oförändrad nivå . A4 Program för IT i skolan Anslagsutvecklingen Tusental kronor 340 000 2000 Förslag 501 254 2001 Beräknat 651 147 Från och med har under ett nytt ramanslag medel anvisats för IT i skolan. Under anslaget beräknas medel för - delegationens kansli - kompetensutveckling av lärare - inköp av datorer - stöd till infrastruktursatsningar - övriga utgifter. Regeringens överväganden Satsningen på IT i skolan omfattar medel om totalt . har anvisats för . beräknas och för beräknas prisnivå. Delegationen för IT i Skolan (ITiS), som tillkallades , har förberett genomförandet av satsningen på IT i skolan. Samtliga kommuner har anmält intresse att delta i kompetensutvecklingen av lärare och ansökt om statsbidrag för infrastrukturinvesteringar. Kompetensutvecklingen av lärare inleddes med en pilotomgång och inleds i full skala med ca 10 000 deltagare . Kompetensutvecklingen har utformats som ett processinriktat lärande i arbetet. av statsbidragen till kommunerna kommer att utbetalas . Den andel av statsbidraget för infrastrukturinvesteringar som utbetalas under budgetåret anpassas till medelsbehovet för kompetensutvecklingen och övriga utgifter så att anslagsbelastningen så långt möjligt överensstämmer med tilldelade medel. IT och skolbibliotek kan ses som två delar av samma informationsstrategi, där båda verktygen kan användas för att skolan skall nå de pedagogiska målen. Regeringen anser därför att även skolbibliotekarier och annan personal som har pedagogiska uppgifter i arbetslag bör kunna ingå i kompetensutvecklingen. A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Anslagsutveckling Tusental kronor 110 000 2000 Förslag 265 000 2001 Beräknat 1 920 000 1 2002 Beräknat 3 585 000 1 1 Inklusive ett stegvis genomförande av en allmän förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. Från och med har medel anvisats under ett nytt ramanslag för särskilda utbildningsinsatser i storstadsregionerna. Medlen får disponeras med början den 1juli 1999. Under anslaget beräknas medel för - förskola i socialt utsatta bostadsområden - språkutveckling i skolan - praktikanskaffning för vuxna invandrare. Medlen disponeras efter förslag av i de lokala utvecklingsavtal som skall tecknas med storstadskommunerna. Regeringens överväganden beslut i anledning av propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) har lagt grunden för en nationell politik för storstadsregionerna. Syftet är dels att storstadsregionerna skall få goda förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling, dels bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna, dels åstadkomma mera jämlika levnadsvillkor för storstädernas alla invånare oavsett ursprung och kön. har förberett och inlett diskussioner om lokala utvecklingsavtal med de sju kommuner som enligt propositionen skall erbjudas att teckna sådana avtal. I samtliga sju kommuner pågår ett omfattande arbete med att utforma förslag till innehåll i respektive avtal. I avtalen kommer medel att fördelas till en utbyggd förskoleverksamhet. har avsatts (). Ytterligare föreslås för . För att kommunerna skall få del av dessa medel skall 3 5-åringar i de berörda bostadsområdena erbjudas förskola med en särskild inriktning på barns språkutveckling. Vidare kommer i avtalen medel att fördelas för språkutveckling i skolan. per helår har avsatts för perioden 2002. Medlen skall användas för åtgärder som syftar till att främja språkutvecklingen i svenska hos elever med utländsk bakgrund. Dessutom skall i avtalen medel fördelas för att underlätta varvning mellan praktik och studier för arbetslösa invandrare och sfi-studerande. per helår har avsatts för ändamålet. Medlen skall främst användas för extra personalresurser i kommunerna i samband med anskaffning av praktikplatser. Även andra kommuner än de sju utpekade i propositionen kan komma i fråga för dessa medel. Regeringen förstärker nu utbildningssatsningen i storstadsregionerna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen med ytterligare . Medlen skall användas till insatser där vuxna stödjer skolelever t.ex. med läxläsning. Sådana satsningar har tidigare framgångsrikt bedrivits av ideella organisationer. Medlen skall även användas för att bryta segregationen mellan infödda svenska barn och ungdomar och sådana med utländsk bakgrund, t.e.x. till kommuner för utbytesprojekt inom förskola och skola med detta syfte. Medlen fördelas med ca hälften för vardera ändamålet. Under anslaget har som en budgetteknisk åtgärd medel beräknats för ett stegvis genomförande av en allmän förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. För ändamålet har beräknats för och för . Anslaget har inte pris- och löneomräknats. A6 i skolan Anslagsutvecklingen Tusental kronor 122 000 2000 Förslag 123 098 2001 Beräknat 125 002 1 2002 Beräknat 127 003 1 1 Motsvarar 123 098 tkr prisnivå. i skolan () skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd till kommunerna och sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. skall genom sina insatser verka för att minimera de svårigheter som kan uppstå för elever med funktionshinder. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Anslagssparandet, som dels beror på att vissa satsningar vilat i avvaktan på propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105), dels på att satsningar av andra skäl blivit försenade, kommer delvis att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Av SIH:s årsredovisning framgår att myndigheten har en ny organisation för den specialpedagogiska stödorganisationen som innebär att utbildningsråden, från att tidigare ha varit sektorsansvarig chef för en nationell konsulentgrupp med inriktning på en viss funktionsnedsättning, fått en ny roll med chefsansvar för ett antal konsulentkontor. Den nya organisationen har enligt myndigheten gynnat samverkan mellan de olika konsulentgrupperna och bidrar till utvecklingen av en mer flexibel konsulentroll. I denna del kan således konstateras att myndigheten följt regeringens prioriteringar för den specialpedagogiska stödorganisationen och att effekterna av den nya organisationen synes positiv. Den procentuella andelen av konsulenternas tid som ägnas åt specialpedagogisk rådgivning och stöd ligger också på en fortsatt hög nivå, . Av redovisningen framgår dock inte i vilken utsträckning myndigheten prioriterat stöd och rådgivning till kommunerna. Jämfört med föregående år har, enligt myndigheten, allt fler skolor upptäckt värdet med åtgärdsprogram som blivit ett bra redskap för att elev och förälder skall kunna vara delaktiga i skolarbetet. Efterfrågan har varit stor på det material som tagit fram och som kan användas som tankestruktur vid upprättandet av åtgärdsprogram i förskolan respektive skolan. Tillsammans har häftena sålts i mer än 6 000 exemplar. Vad gäller utveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp redovisar myndigheten att det utbud som finns på marknaden är klart otillräckligt för SIH:s målgrupper. Myndigheten framhåller att bristerna är särskilt stora när det gäller läromedel på teckenspråk. Såvitt gäller läromedelssidan för de gravt synskadade eleverna bedömer myndigheten att de i allt väsentligt får de läromedel de behöver inom den tid som krävs för att de skall kunna följa undervisningen på lika villkor som övriga elever. Det är värt att notera att framställningen av punktskriftsböcker tidigare varit mest omfattande men att framställningen av digitala e-textböcker ökat kraftigt och varit större i antal än punktskriftsproduktionen. har fortsatt det arbete som syftar till att förbättra specialskolornas respektive Tomtebodaskolans resurscenters årsredovisningar. Regeringen noterar att specialskolornas årsredovisningar uppvisar en högre kvalitet och bättre jämförbarhet än tidigare och att SIH:s arbete på så sätt haft positiv effekt i detta hänseende. När det gäller SIH:s verksamhet i stort har regeringen tidigare efterfrågat en utveckling respektive redovisning av resultatindikatorer som mäter måluppfyllelse. Regeringen bedömer det som angeläget att myndigheten redovisar sådana mått vilka sannolikt kommer att underlätta bedömningen av myndighetens utveckling och resultat. Slutsatser I propositionen om Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) har regeringen redovisat sina principiella utgångspunkter för den statliga stödorganisationen i specialpedagogiska frågor. Regeringen anser att den framtida stödorganisationen bl.a. bör omfatta resurserna för . Den konkreta utformningen av den framtida stödorganisationen kommer framöver att bli en uppgift för en i propositionen aviserad organisationskommitté.