prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Totalförsvar tillförs för svenskt deltagande med väpnad trupp i Kosovo. De totala utgifterna för insatsen beräknas till . Regeringen avser också att föreslå att personer som beviljats assistansersättning skall få behålla denna även efter fyllda . Avsikten är att kunna presentera en proposition så att lagändringen skall kunna träda ikraft /2001. Vidare sker det inom utgiftsområde 16 och 17 satsningar på skolor i storstadsområden samt på folkbildningen. På utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling föreslås ytterligare medel till följd av att återflödet av medel i EU:s strukturfondsprogram för perioden 2006 beräknas bli större än tidigare beräknat. På utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslås ytterligare medel för kalkning av försurade sjöar och vattendrag. Vidare tillförs Kemikalieinspektionen ytterligare för arbete med bekämpningsmedel. På utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskar utgifterna med till följd av att numera medger att arealersättningen kan skjutas . Regeringen avser att senarelägga utbetalningen av arealersättningen till januari. På samma utgiftsområde ökar utgifterna p.g.a. ökade direktstöd till följd av Agenda 2000 och kompletterande kompensationsstöd beroende av valutakursförändringar. Ytterligare medel föreslås avsättas till nyckelbiotopskydd och till ersättning för viltskador. På utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås att kommuner och landsting kompenseras för den föreslagna höjningen av fordonsskatter för bussar genom att statsbidragen ökas med i enlighet med (prop.1997/98:56). Genom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen 2004. Regeringen gör emellertid bedömningen att det finns behov av ytterligare resurser till vård och omsorg. Mot den bakgrunden avser regeringen att föreslå att ytterligare medel, , skall tillföras vården och omsorgen . Vidare aviserar regeringen att ytterligare engångsvis tillförs anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting . De takbegränsade utgifterna minskar med som en följd av de föreslagna förändringarna. ökar de takbegränsade utgifterna till följd av nya satsningar med 3,4 respektive . Effekten på det finansiella sparandet för den offentliga sektorn skiljer sig från effekten på de takbegränsade utgifterna eftersom återflödet från EG-budgeten inte påverkar det finansiella sparandet. Som ett första steg i en kompensation för de effekter på genomsnittsskatter och marginalskatter som beror av den allmänna pensionsavgiften föreslås för en skattereduktion av avgiften. Skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt korrigeras, där uppjusteringen av den nedre skiktgränsen medför att antalet personer som betalar statlig inkomstsskatt minskar. ekonomiska vårproposition aviserades en förlängning av den tillfälliga skattereduktion som gäller med ett motsvarande belopp. Den tillfälliga skattereduktion som gäller föreslås nu förlängas till att gälla även för . har en minskning av skatteinkomsterna med ett motsvarande belopp lagts in i beräkningarna. Vidare kommer regeringen föreslå att den fasta statliga skatten om skall tillföras kommunerna även för . På företagskatteområdet föreslås ett antal åtgärder. Företagens reserveringsmöjligheter utvidgas dels genom att avdragstaken höjs, till för aktiebolag och till för egenföretagare, dels genom att den tid inom vilken periodiseringsfonder skall återföras förlängs med . Flertalet av de stoppregler som gäller för fåmansföretagare slopas. Kupongskatten på näringsbetingade aktier slopas. Förslag läggs fram om återköp av aktier och beskattning av utländska nyckelpersoner. Bland annat som en följd av en uppgörelse mellan de partier som står bakom pensionsuppgörelsen föreslås vissa förändringar i socialavgifterna. Regeringen föreslår vidare att fastighetskatten på bostadshyreshus sänks till för och att vissa skattelättnader ges för hyreshus tillhöriga vissa krisårgångar. En grön skatteväxling sker genom att vissa energiskatter höjs och där de ökade skatteintäkterna används för reducerad skatt i samband med kompetensutveckling i arbetslivet. Jordbrukets energiskatter reduceras till den nivå som gäller för industrin. Nettoförsvagningen av de offentliga finan- serna till följd av nämnda åtgärder beräknas till 16,5, 24,7 och för åren 2000 2002, varav skattesänkningar, netto, förklarar 15,6, 22,7 och . Beräkningen av skatteförslagens budgeteffekter för de offentliga finanserna i tabell 4.4 har gjorts i enlighet med nationalräkenskapernas redovisningsprinciper. I kapitel 8 redovisas en beräkning av skatteförslagens kassamässiga effekter. I den ekonomiska vårpropositionen gjordes bedömningen att det fanns en risk för att utgifts- taket för staten skulle överskridas om inga åtgärder vidtogs. Regeringen vidtog därför utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande totalt ca för . I kapitel 5 redovisas regeringens prognos för de takbegränsade utgifterna för . Enligt regeringens bedömning kommer utgiftstaket för att utan att ytterligare åtgärder behöver vidtas. Regeringen kommer att noga följa utgifternas utveckling och kommer, om det bedöms som nödvändigt, att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra ett överskridande av utgiftstaket. Även för gjordes i den ekonomiska vårpropositionen bedömningen att åtgärder behövde vidtas för att undvika ett överskridande av utgiftstaket. I förhållande till de utgiftsnivåer som följde av en oförändrad politik innebar de föreslagna besparingarna och satsningarna att de takbegränsade utgifterna reducerades med ca . Regeringen gör nu bedömningen att de takbegränsade utgifterna för blir högre än vad som beräknades ekonomiska vårproposition. Den beräknade högre nivån föranleds bl.a. av att utgifterna för sjukförsäkringen och avgiften till den Europeiska gemenskapen nu förväntas bli högre (se även kapitel 7). Det är regeringens bedömning att utgiftstaket för riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen förbereder därför ett antal åtgärder i syfte att begränsa utgifterna för . För att säkerställa att utgiftstaket för kan hållas har regeringen för avsikt att införa begränsningsbelopp som säkerställer förbrukningen på några anslag och utgiftsområden. De områden som berörs av utgiftsbegränsningarna är bl.a. totalförsvaret, det internationella biståndet samt utbildnings- och energiområdet. Begränsningsbeloppet som gäller för det internationella utvecklingssamarbetet beräknas ha inneburit senareläggningar av planerade projekt m.m. på ca . Regeringen kommer att införa begränsningsbelopp för det internationella biståndet även . Begränsningsbeloppet kommer att sättas på en sådan nivå att de projekt m.m. som senarelagts till följd av utgiftsbegränsningen i stället kan genomföras . I den ekonomiska vårpropositionen kommer regeringen närmare informera om de vidtagna åtgärdernas innebörd och omfattning. 4.4 Statsbudgetens utveckling Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna har burits upp av en framgångsrik budgetsanering. Det saneringsprogram som påbörjades innebär en varaktig årlig förstärkning av de offentliga finanserna med eller av BNP. Förstärkningen av de offentliga finanserna har åtföljts av en förstärkning av statsbudgetens saldo. Statsbudgetens saldo är detsamma som statens lånebehov. Ett positivt budgetsaldo innebär att staten amorterar på statsskulden. var statsbudgetens saldo positivt och staten kunde amortera på statsskulden. Som framgår av diagram 4.1 beräknas statsbudgeten uppvisa stora överskott 2002. Överskotten möjliggör en snabb amortering av statsskulden. Totalt beräknas staten amortera ca på stats- skulden . De stora beräknade överskotten i statsbudgeten beror på engångsvisa effekter i samband med införandet av ålderspensionsreformen och på inkomster från försäljning av statligt aktieinnehav. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 4.4.1 Statsbudgetens inkomster I tabell 4.5 redovisas utfallet av statsbudgetens skatteinkomster och övriga inkomster för och den förväntade utvecklingen 2002. Statsbudgetens totala inkomster beräknas bli ca högre jämfört med , varav avser högre skatteinkomster och högre övriga inkomster. bedöms emellertid övriga inkomster tillfälligt öka till en betydligt högre nivå, framför allt till följd av högre försäljningsinkomster. I relation till BNP beräknas såväl statsbudgetens totala inkomster som statsbudgetens skatteinkomster vara lägre än . Tabell 4.5 Statsbudgetens inkomster Skatteinkomster 639,7 652,4 617,1 622,7 655,8 Övriga inkomster 66,6 54,4 165,2 70,8 71,1 Totala inkomster 706,3 706,9 782,3 693,5 726,9 Diff. 3,3 -34,3 -50,1 -46,0 Övriga inkomster -41,9 55,1 -15,1 5,0 Totala inkomster -38,6 20,8 -65,2 -41,0 Procent av BNP Skatteinkomster1 34,2 33,4 30,2 29,3 29,6 Totala inkomster 37,7 36,2 38,3 32,6 32,8 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. Statsbudgetens inkomster beräknas öka med mellan och . Ökningen förklaras främst av att försäljningsinkomster beräknas öka med ca och av att inkomster från aktieutdelningar tillfälligt beräknas bli högre . De minskade skatteinkomsterna följer framför allt av den föreslagna pensionsomläggningen och de i denna proposition aviserade skattesänkningarna men även av relativt stora slutregleringar av kommunalskatter. Minskningen motverkas dock av ökade inkomster från såväl energiskatt som mervärdesskatt. Som framgår i tabell 4.5 så beräknas skatteinkomsterna bli avsevärt lägre 2002 jämfört med vad som redovisades ekonomiska vårproposition. Skillnaden mellan beräkningarna beror till mycket stor del på de i denna proposition föreslagna skattesänkningarna. De lägre skatteinkomsterna förklaras till stor del av följande: - Inkomster från fysiska personer minskar dels till följd av den föreslagna skattereduktionen, dels av den föreslagna höjningen av skiktgränserna. Vidare kommer det fasta beloppet om även att utgöra en inkomstskatt. - Förslaget om att höja avsättningen av obeskattade medel till periodiseringsfonder samt att den tid inom vilken periodiseringsfonder skall återföras till beskattning förlängs med medför minskade inkomster från juridiska personer. I samband med pensionsreformen sker en av- giftsväxling . Innebörden är bland annat att ålderspensionsavgiften höjs medan den allmänna löneavgiften sänks. Sammanlagt sänks uttaget av arbetsgivaravgifter med 0,14 procent- enheter . Dessa förändringar resulterar i att inkomsterna från socialavgifter minskar. Sam- tidigt höjs den allmäna pensionsavgiften från av avgiftsunderlaget. Under övriga inkomster är det framför allt inkomster av försåld egendom som förändrats sedan 1999 års ekonomiska vårproposition. beräknas nu inkomster av försåld egendom uppgå till ca , vilket är lägre än vad som beräknades i vårpropositionen. De ekonomiska vårproposition planerade försäljningarna beräknas nu istället genomföras , vilket medför att inkomsterna blir högre detta år. Även minskningen om förklaras av de ändrade försäljningstidpunkterna. 2002 beräknas försäljningar om genomföras. En mer utförlig redovisning av statsbudgetens inkomster presenteras i kapitel 6. 4.4.2 Statsbudgetens utgifter Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår posterna Minskning av anslagsbehållningar, Kassamässig korrigering och nettoutlåning. Som framgår av tabell 4.6 uppgick utfallet för statsbudgetens totala utgifter till ca . beräknas statsbudgetens utgifter uppgå till ca . Utgifterna beräknas således öka med 2002. Som andel av BNP minskar emellertid utgifterna . Ålderspensionsreformen innebär att stats- budgetens utgifter ökar med ca . De ökade utgifterna beror på att betalningsansvaret mellan staten och AP-fonden har ändrats och på att statliga ålderspensionsavgifter har införts. För att möjliggöra en rättvisande jämförelse av utgiftsutvecklingen kan utgifter korrigeras för en tänkt ålders- pensionsreform detta år. Efter en sådan korrigering ökar statsbudgetens utgifter med eller med i genomsnitt . Av den återstående ökningen på totalt förklaras av att delpensionen och arbetsskadeförsäkringen förts över från socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten till statsbudgeten. Tabell 4.6 Statsbudgetens utgifter 1998 1999 2000 2001 2002 Utgifter exkl. statsskulds- räntor1 585,72 616,2 623,5 641,5 640,0 Statsskulds- räntor3 113,4 92,7 81,8 77,1 62,2 Riksgäldskontor ets nettout- låning m.m.4 -2,5 -57,3 -5,5 -106,1 18,9 Totala utgifter 696,65 651,5 699,8 612,5 721,1 Procent av BNP Utgifter exkl. statsskulds- räntor 31,3 31,6 30,5 30,1 28,9 Totala utgifter 37,2 33,4 34,3 28,8 32,5 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar 2 Korrigerat för ålderspensionsreformen motsvarar detta 600,4 mdkr (dvs. beloppet skulle ha varit 600,4 mdkr om ålderspensionsreformen genomförts ). 3 Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 4 Inklusive kassamässig korrigering, finansiell överföring från AP-fonden till och beräkningsteknisk överföring till hushållen. 5 Korrigerat för ålderspensionsreformen motsvarar detta 711,3 mdkr. Utgifter exklusive statsskuldsräntor Med statsbudgetens utgifter exklusive stats- skuldsräntor avses samtliga utgiftsområden förutom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Korrigerat för en tänkt ålderspensionsreform ökar dessa utgifter med mellan åren 1998 2002 eller med i genomsnitt . I relation till BNP minskar emellertid utgifterna exklusive stats-skuldsräntor , från år . Om korrigering även görs för att delpensionen och arbetsskadeförsäkringen har lyfts in på statsbudgeten uppgår ökningen till ca . Utgifterna exklusive statsskuldsräntor minskar realt med i genomsnitt 2002. Som framgår av tabell 4.7 motsvarar detta en minskning av utgifterna i fasta priser med . I tabellen redovisas de utgiftsområden som uppvisar större ökningar eller minskningar i fasta priser . Tabell 4.7 Förändring i fasta priser för utgifterna exklusive statsskuldsräntor 1998-2002 i % Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 -4,1 -0,större ökningar per utgiftsområde Uo 10 Ek. trygghet sjukdom/handikapp 5,6 Uo 12 Ek. trygghet för familjer/barn 5,1 Uo 16 Utbildning och univ.forskning 7,6 större minskningar per utgiftsområde Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet -12,7 -9,Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv -4,8 -2,Uo 18 Samhällsplan, bostadsförsörjn. m.m. -11,4 -16,1 Fastprisberäkning med implicitprisindex för statlig konsumtion och investeringar och med KPI för övriga delar. För att möjliggöra en jämförelse över tiden har korrigering gjorts för en tänkt ålderspensionsreform . Vidare har hänsyn inte tagits till den föreslagna minskningen av statsbidraget till kommunsektorn på med anledning av den nu föreslagna skattesänkningen. I tabell 4.8 redovisas de beräknade utgifterna i löpande priser per utgiftsområde för åren 1998 2002. I en fotnot till tabellen redovisas en beräkning av utgifterna per utgiftsområde i de fall ålderspensionsreformen hade genomförts . De största utgiftsökningarna 2002 återfinns under följande utgiftsområden: Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Anslagen inom utgiftsområdet ökar med ca 2002. Till största delen förklaras förändringen av den ökade bruttonationalinkomsten (BNI) . En del av denna ökning förklaras av högre BNI på grund av övergången till det nya europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95. Vidare ökar anslagen p.g.a. att biståndsramen som andel av BNI är högre jämfört med . Den totala biståndsramen som andel av BNI uppgick år av BNI. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en höjning av ramen av BNI. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jämfört med utfallet beräknas utgifterna inom utgiftsområdet öka med ca t.o.m. . Utgifterna för assistansersättningen ökar med ca främst p.g.a. ett ökat antal personer och timmar i ersättningssystemet. Vidare ökar utgifterna för bidrag till läkemedelsförmånen med ca 2002. Utgiftsökningen är bl.a. en effekt av att nya dyrare läkemedel introduceras på marknaden och en stigande konsumtion av läkemedel. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp De totala utgifterna för utgiftsområdet ökar med 2002 efter det att utgifterna rensats från ålderspensionsreformens effekter (se fotnot 1 till tabell 4.8). I fasta priser motsvarar detta en ökning med i genomsnitt . av ökningen förklaras av utgifter för arbetsskadeförsäkringen. Denna försäkring redovisades fram vid sidan av statsbudgeten, men redovisas den på anslag under utgiftsområdet. Större delen av den resterande ökningen, , förklaras av ökade kostnader för sjukpenning. Antalet ersatta dagar med sjukpenning ökar med 2002. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Rensat för ålderspensionsreformens effekter beräknas utgifterna öka med 2002 (se fotnot 1 till tabell 4.8). I fasta priser motsvarar detta en ökning med i genomsnitt . En viktig förklaring är de högre utgifterna för anslaget Allmänna barnbidrag. Ökningen beror på regeringens förslag att höja barnbidraget med per barn och månad och med ytterligare . Vidare ökar kostnaderna för föräldraförsäkringen 2002. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2002 ökar utgifterna med . I fasta priser motsvarar detta en ökning med i genomsnitt . Utgiftsökningen förklaras främst av de ekonomiska vårproposition aviserade satsningarna på kunskap och kompetens. I satsningarna ingår bl.a. nya högskoleplatser, nytt studiestödssystem och ökade resurser för forskning och forskarutbildning. Dessutom har ekonomiskt utrymme avsatts för att med start införa en allmän förskola och en rätt till förskoleverksamhet för barn till arbetslösa föräldrar samt en maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnomsorgen. Förslaget om ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar förklarar ca av ökningen 2002. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna beräknas utgifterna öka med . Beslutade, föreslagna och aviserade tillskott till kommuner och landsting uppgår till i förhållande till statsbidragsnivå. Regeringen föreslår att det generella statsbidraget minskas med till följd av den föreslagna minskningen av avdragsrätten för allmän pensionsavgift. Den förändrade avdragsrätten för allmän pensionsavgift ökar kommunernas och landstingens skatteintäkter med motsvarande belopp. Det generella statsbidraget påverkas också av vissa andra ekonomiska regleringar. Även ramen för utjämningsbidraget påverkas av den förändrade avdragsrätten samt av beslutade förändringar i det kommunala utjämningssystemet. Den sammanlagda effekten blir att ramen för utjämningsbidraget minskar med . Utjämningsbidraget antas sedan ligga kvar på en oförändrad nivå under resten av perioden. På statsbudgetens inkomstsida sker en motsvarande minskning av utjämningsavgiften. Utgiftsområde 27 Avgiften till EG-budgeten Avgiften till EU ökar med 2002. Ökningen beror framför allt på den del av avgiften som är baserad på bruttonationalinkomsten. De största utgiftsminskningarna återfinns under följande tre utgiftsområden: Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet uppgick den öppna arbetslösheten till av arbetskraften. Utgifterna för arbetslöshetsersättning uppgick detta år till eller av utgiftsområdets totala utgifter. Utgifterna inom utgiftsområde 13 beräknas minska med . I fasta priser uppgår minskningen till i genomsnitt . De lägre utgifterna härrör huvudsakligen från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning. Orsaken till de lägre utgifterna är att den öppna arbetslösheten beräknas minska till av arbetskraften . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet minskar med . Minskningen förklaras till stor del av lägre utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Andelen i arbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas för uppgå till av arbetskraften. Det är en minskning eller cirka 17 000 personer jämfört med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna beräknas minska med 2002. I fasta priser motsvarar detta en minskning med i genomsnitt . Den främsta anledningen är att utgifterna för anslaget Räntebidrag m.m. minskar från till . Den kraftiga minskningen beror framför allt på en allt lägre räntenivå och att därmed hela det äldre räntebidragssystemet snabbt avvecklas samt att bostadsbyggandet ligger på en låg volym. Ytterligare en anledning är att det subventionssystem som infördes är konstruerat så att för varje ny årgång som påbörjas minskar det statliga bidraget. Vidare minskar utgifterna för anslaget : Garantiverksamhet. Utgifterna för beräknas till , vilket är lägre än utfallet . Orsaken till de lägre utgifterna är främst det förbättrade ränteläget. Minskning av anslagsbehållningar Minskning av anslagsbehållningar beräknas som nettot av förbrukningen av sparade medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av utfallet för och i prognosen för ingår minskningen av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit under respektive utgiftsområde. redovisas motsvarande förändringar under posten Minskning av anslagsbehållningar. Minskningen av anslagsbehållningarna beräknas till , och . Tabell 4.8 Takbegränsade utgifter 19981 1999 Prognos 2000 Beräknat2 2001 Beräknat2 2002 Beräknat2 UO 1 4,3 4,8 4,5 4,8 4,8 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2,0 1,6 1,6 1,6 1,7 UO 3 och uppbörd 5,9 6,0 5,9 6,0 6,1 UO 4 Rättsväsendet 21,4 22,2 22,7 23,0 23,4 UO 5 och internationell samverkan 2,6 3,0 3,0 3,0 3,1 UO 6 Totalförsvar 42,4 44,7 46,6 46,1 45,1 UO 7 Internationellt bistånd 11,5 12,1 13,2 14,4 14,3 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,2 4,7 4,9 4,9 4,5 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23,1 24,8 25,4 25,9 26,2 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 39,7 87,9 92,5 92,5 92,2 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62,7 34,4 33,6 32,7 32,2 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 35,9 40,9 44,8 47,9 48,2 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 37,3 33,5 30,6 28,5 28,3 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47,7 48,8 46,1 46,3 46,6 UO 15 Studiestöd 21,9 19,8 21,0 24,5 24,8 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 27,7 30,1 32,6 36,6 39,0 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,3 7,6 7,6 7,7 7,9 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22,4 18,3 15,6 12,3 11,7 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,4 4,0 3,3 3,8 3,1 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,4 1,8 1,7 1,8 2,0 UO 21 Energi 0,9 1,2 1,4 1,9 1,7 UO 22 Kommunikationer 27,3 25,6 25,5 25,2 25,5 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 11,8 12,2 9,7 14,0 14,1 UO 24 Näringsliv 2,8 3,3 3,0 3,0 2,9 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 96,8 102,5 97,7 101,9 101,8 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 113,4 92,7 81,8 77,1 62,2 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21,2 20,6 23,1 23,8 23,7 Minskning av anslagsbehållningar 0,0 0,0 6,0 7,5 5,0 Summa utgiftsområden 699,1 708,8 705,3 718,6 702,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 585,7 616,2 623,5 641,5 640,0 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 132,3 135,9 140,0 144,8 151,4 Takbegränsade utgifter 718,0 752,0 763,5 786,3 791,4 Budgeteringsmarginal 2,0 1,0 1,5 3,7 22,6 Utgiftstak för staten 720,0 753,0 765,0 790,0 814,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 För att möjliggöra en jämförelse av utgifterna redovisas nedan en schablonmässig beräkning av utgifterna för i det fall ålderspensionsreformen hade genomförts : UO10 75,8 mdkr, UO11 33,3 mdkr, UO12 40,7 mdkr, UO13 39,5 mdkr, UO14 48,0 mdkr, UO15 22,5 mdkr, Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 600,4 mdkr, Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 137,1 mdkr och Takbegränsade utgifter 737,5 mdkr. Om hänsyn också tas till att arbetsskade- och delpensionsfonden fram redovisades utanför statsbudgeten beräknas UO10 till 81,9 mdkr och UO11 till 33,9 mdkr. 2 Enligt förslaget till preliminära utgiftsområdesramar (se tabell 7.1). Beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit redovisas sammantaget för samtliga utgiftsområden under posten Minskning av anslagsbehållningar.