prop · GN031D3 · 2000-01-01 00:00:00 — Bilaga 3 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Bilaga 3 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet 1 Regeringens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning 4 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden 5 2.1 offentliga finanser och stabila priser 5 2.2 Lönebildning 5 2.3 Privat sysselsättning och företagande 6 2.4 Skola, vård och omsorg 7 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 8 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling 8 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik 9 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU 13 4 Regeringens förslag i budgetpropositionen för 13 4.1 Arbets- och kompetenslinjen 14 4.2 Förbättrade villkor för företagande 14 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram 14 5.1 Den ekonomiska utvecklingen 14 5.2 Arbetsmarknaden 15 1 Regeringens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten utgör regeringens främsta uppgift. I regeringsförklaringen deklarerade regeringen att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till och ställde sig bakom detta mål. I budgetpropositionen tillkom ett mål för sysselsättningen. Målet innebär att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen skall öka från . Därigenom minskar också behovet av sociala ersättningar. Antalet personer, omräknat till helårsekvivalenter, vars försörjning utgörs av ersättningar för ohälsa, arbetslöshet, deltagande i arbetsmarknadsprogram och socialbidrag skall minska från drygt 1 miljon helårspersoner 1997 till 0,8 miljoner år 2004. Regeringen har utfäst sig att varje halvår redovisa en avstämning i förhållande till målet om halverad öppen arbetslöshet. I det följande redovisas den sjätte avstämningen av arbetslöshetsmålet, vilken också innehåller en redogörelse för regeringens politik och för utvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare presenteras en uppföljning av sysselsättningsmålet. Slutligen redovisas i korthet regeringens prognos för tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram . Diagram 1.1 Andelen reguljärt sysselsatta, , säsongsrensade månadsdata, 3-mån. Andelen reguljärt sysselsatta bland personer i åldrarna uppgick till . Sysselsättningsandelen sjönk därefter, med undantag av en viss uppgång 1995, kontinuerligt . har sysselsättningsandelen åter stigit och 1998 var andelen reguljärt sysselsatta . har sysselsättningen fortsatt att stiga och andelen reguljärt sysselsatta uppgick till , en ökning med . För att uppnå sysselsättningsmålet behöver cirka 55 000 nya arbetstillfällen tillkomma . har sysselsättningen ökat med cirka 160 000 personer, en utveckling som således ligger över med vad som krävs för att uppnå sysselsättningsmålet. har arbetslösheten minskat kraftigt bland både män och kvinnor. uppgick den säsongrensade öppna arbetslösheten enligt beräkningar till , vilket är en minskning med . har arbetslösheten minskat med . Arbetslösheten bland kvinnor, som allt sedan krisen varit betydligt lägre än männens, uppgick till (säsongrensat). Detta kan jämföras med en arbetslöshet på bland männen. Skillnaden i arbetslöshet mellan män och kvinnor har minskat sedan mitten av 1990- talet. Diagram 1.2 Öppen arbetslöshet, säsongsrensade månadsdata Procent av arbetskraften 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden I tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för sitt arbete att stärka tillväxten och sysselsättningen. Dagordningen har därefter fått sin konkreta utformning i ett flertal propositioner. Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bygger på fem grundstenar: De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Dessa grundstenar utgör i de följande avsnitten utgångspunkt för redogörelsen för de konkreta åtgärder som vidtagits inom ramen för sysselsättningspolitiken. I avsnitten ges även en bakgrund till de åtgärder som vidtagits samt en beskrivning av utvecklingen på några centrala områden. 2.1 offentliga finanser och stabila priser Saneringen av de offentliga finanserna, som inleddes under förra mandatperioden, har inneburit att budgetunderskott vänts till överskott och att kan börja amortera på statsskulden. Saneringsprogrammet har vidare inneburit ett starkt förtroende för den svenska ekonomin. Dessutom har tilltron till inflationsmålet på stärkts. Dessa båda faktorer har tillsammans skapat utrymme för väsentligt lägre räntor samt låga och stabila priser. Lägre räntor leder till att de offentliga ränteutgifterna minskar, vilket i sin tur frigör resurser som kan användas för att förbättra ekonomins funktionssätt och möjliggör ökade överföringar till kommunerna. Dessa över- föringar väntas leda till att den kommunala konsumtionen ökar, främst inom vård, skola och omsorg, och därmed till en ökad offentlig sysselsättning. Lägre räntor stimulerar dessutom investeringarna och den privata konsumtionen. offentliga finanser och stabila priser är alltjämt en viktig förutsättning för en uthållig ökning av sysselsättningen. I enlighet med det långsiktiga mål för de offentliga finanserna som antogs av i och med vårproposition skall överskotten i de offentliga finanserna uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därigenom lättas skuldbördan på kommande generationer som ett finanspolitiskt handlingsutrymme skapas inför kommande lågkonjunkturer. Förbättringen av de offentliga finanserna skapar utrymme för skattesänkningar med början under innevarande mandatperiod. Dessa skattesänkningar bör utformas så att marginaleffekter minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning uppmuntras. Därmed understöds en utveckling med högre tillväxt och ökad sysselsättning. 2.2 Lönebildning För att den pågående konjunkturuppgången skall bli långvarig är det av stor vikt att löneökningarna hålls på en nivå som är förenlig med fortsatt prisstabilitet även vid en väsentligt lägre arbetslöshet än dagens. I en ekonomi som känne-tecknas av låg inflation är det svårt för företagen att övervältra kostnader för löneökningar på konsumenter genom ökade priser. Reallöne-ökningar som överstiger produktivitetstillväxten kommer i större utsträckning än tidigare att få direkta konsekvenser för produktion och sysselsättning. gav regeringen arbetsmarknadens parter i uppdrag att redovisa sin syn på lönebildningen och möjligheterna att gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemen. Regeringen beslutade därefter att utse en särskild utredare med uppgift att närmare analysera de olika förslag till förändringar av formerna för framtidens lönebildning som parterna presenterade för regeringen . Utredaren lämnade sitt huvud- betänkande till regeringen . Två s.k. samsynsmän har på regeringens uppdrag undersökt förutsättningarna för en samsyn kring spelreglerna för lönebildningen. Samsynsmännen rapporterade till regeringen att det finns betydande motsättningar mellan arbetsmarknadens parter i denna fråga. Regeringen avser därför att lägga ett förslag om nödvändiga förändringar av regelverket för lönebildningen. 2.3 Privat sysselsättning och företagande Den tredje grundstenen för sysselsättningspolitiken är att huvuddelen av sysselsättningsökningen skall komma i den privata sektorn. En hög sysselsättning i privat sektor bidrar till att stärka de offentliga finanserna, och är därför en grundförutsättning för bibehållandet av ett väl utbyggt välfärdssystem. Den privata sysselsättningen minskade kraftigt , framför allt inom tillverkningsindustrin och byggsektorn. har den privata sysselsättningen återigen ökat, vilket framgår av diagram 2.1. Sysselsättningsökningen var inledningsvis betydligt större för män än för kvinnor, men är uppgången mer jämt fördelad mellan män och kvinnor. Diagram 2.1 Sysselsättningsförändring i offentlig och privat sektor, basperiod Tusental personer, (säsongsrensade glidande medelvärden) Sysselsättningen har ökat kraftigt och den snabba sysselsättningstillväxten inom tjänstesektorn har fortsatt. Den största ökningen har skett inom privata företagsinriktade tjänster, men även inom personliga och kulturella tjänster samt inom utbildning, vård och omsorg. Sysselsättningsförändringarna inom industrisektorn har varit små, trots det förbättrade konjunktur- läget. Saneringen av de offentliga finanserna har bidragit till en kraftig räntenedgång och minskad osäkerhet om den ekonomiska politiken. Detta har i sin tur bidragit till att skapa ett gynnsamt investeringsklimat och därmed möjliggjort ökad sysselsättning i den privata sektorn. För att främja sysselsättningen inom den privata sektorn har också ett flertal åtgärder genomförts för att förbättra villkoren för företagande. Många av åtgärderna har varit särskilt riktade mot små och medelstora företag. Bland åtgärderna som redan genomförts kan nämnas nedsättning av arbetsgivaravgiften, lättnader i ägarbeskattningen, möjligheter att kvitta underskott i nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, rätt till tjänstledighet för att starta eget företag och ett treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. En ny anställningsform överenskommen visstidsanställning har också införts i syfte att stimulera till nyanställningar. Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen presenterade sitt slutbetänkande med förslag på konkreta åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för de små företagen. presenterade regeringen ett antal åtgärder som syftar till att förenkla för småföretagen, och flera av dessa åtgärder följer förslagen i Småföretagsdelegationens betänkande. En särskild regelförenklingsgrupp, SimpLex, har inrättats inom . En grupp bestående av entreprenörer och företagare, , knyts till , och skall mötas regelbundet för att diskutera aspekter kring företagandets villkor. Vidare har en statssekreterargrupp inrättats med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet. Regeringen har också beslutat om en förordning för myndigheterna som innebär att en konsekvensanalys av nya reglers effekter för små företags villkor skall göras innan förändringarna genomförs (SFS 1998:1820). Motsvarande krav ställs på samtliga utredningar i den nya Kommittéförordningen (SFS 1998:1474). och Statskontoret har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en samordning av företagens uppgiftslämnande. Vidare vidtas åtgärder för att förbättra servicen till företagen samt att förkorta handläggningstiderna vid ett antal myndigheter. En utredning har tillsatts för att göra en samlad översyn av statliga insatser på riskkapital- området. Möjligheterna till en patentintrångs- försäkring undersöks närmare. har antalet egenföretagare, exklusive jord- och skogsbruk, ökat med . startades enligt statistik från och knappt 34 000 nya företag som tillsammans skapade cirka 55 000 arbetstillfällen. Kvinnor är underrepresenterade bland egenföretagarna och svarade för av de nya företagen 1998. För att främja kvinnligt företagande har särskilda åtgärder införts. Till dessa hör möjlighet till förlängt starta eget-bidrag, särskilda lånemöjligheter och affärsrådgivning. Varannan kvinna som startade företag fick starta eget-bidrag, jämfört med var tredje man. var antalet företagskonkurser det lägsta . Varje arbetsdag gick 35 företag i konkurs, vilket kan jämföras med 85 företag 1992. Totalt berördes knappt 19 000 anställda av konkurser . har antalet konkurser fortsatt att minska och var lägre än . En uppföljning av de företag som etablerades visar att av företagen fortfarande var verksamma . Det är något lägre än för de företag som etablerades 1989, 1991 respektive 1992 (de år för vilka uppföljningar gjorts), då antalet kvarvarande företag var . 2.4 Skola, vård och omsorg Saneringen av de offentliga finanserna har skapat utrymme att höja statsbidragen till kommuner och landsting. Sammantaget skall statsbidragen höjas med års nivå till och med . Fram hade tillförts och ytterligare tillförs . Kommunernas och landstingens ekonomiska situation väntas dessutom påtagligt förbättras till följd av det ökade skatteunderlaget som den snabba sysselsättningstillväxten ger upphov till. De höjda statsbidragen har redan medfört att en viss sysselsättningsökning kommit till stånd inom kommuner och landsting. Dessutom ger de höjda statsbidragen goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i skola, vård och omsorg. Som framgår av diagram 2.1 har antalet sysselsatta i den offentliga sektorn ökat successivt , främst bland kvinnor. Den kommunala sysselsättningen, som utgör merparten av sysselsättningen i den offentliga sektorn, upp-visar den största ökningen. Sysselsättningen i kommuner och landsting ökade med cirka 33 000 personer mellan och , vilket motsvarar en ökning . sjönk sysselsättningen vid statliga myndigheter med cirka 3 000 personer, vilket motsvarar en minskning . Som en följd av den senaste tidens uppmärksamhet kring det ökade rekryteringsbehovet av skol-, vård- och omsorgspersonal, tillsatte regeringen en kommission med uppdrag att se över såväl utbildningsbehov som arbetsförhållanden inom vård- och omsorgssektorn. I kommissionens slutrapport (Ds 1999:44) föreslås en utökning av utbildningsplatser för vårdyrken, omskolning från övertalighetsområden som barnomsorg till bristyrken inom vård och omsorg samt insatser för att öka antalet anställda invandrare inom vården och omsorgen. Vidare föreslås större möjligheter till heltidsanställningar i syfte att minska deltidsarbetslösheten. Regeringen har också beviljat i till projektledningsinsatser . Medlen skall användas till ett pilotprojekt för att förbättra möjligheterna för utländska läkare att erhålla svensk läkarlegitimation. 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling En av grundstenarna i regeringens sysselsättningsstrategi är en flerårig satsning på utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer i samhället. För att varaktigt höja sysselsättningen och förbättra möjligheterna till arbete för de arbets-lösa är utbildning av stor vikt. Detta gäller särskilt om utbildningsinsatserna är riktade mot de personer som har lägre utbildning samt mot de kompetensområden där efterfrågan finns. Regeringen har föreslagit att en satsning på kompetensutveckling för anställda genomförs . Utgångspunkten för satsningen skall vara det förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade . Som en följd av konjunkturnedgången ökade arbetslösheten kraftigt inom samtliga utbildningsgrupper i . Den senaste tidens förbättrade konjunkturläge har på motsvarande sätt medfört att arbetslösheten sjunkit för alla utbildningsgrupper, med undantag av personer med forskarutbildning. Som framgår av tabell 2.1 ligger arbetslösheten emellertid fortfarande på en hög nivå för personer med kortare utbildning. Arbetslöshetsnivån för högutbildade har däremot sjunkit till en relativt låg nivå. En trolig orsak till nedgången i arbetslöshet bland personer med högst gymnasie-utbildning är att många personer på denna utbildningsnivå deltar i . Vuxenutbildning Den svenska vuxenutbildningen är mycket omfattande. Till det offentliga skolväsendet för vuxna hör vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för invandrare (sfi) samt Statens skolor för vuxna (SSV). Sedan startade har deltagandet i vuxenutbildningen ökat kraftigt. Enligt uppgick det totala antalet studerande i gymnasial vuxenutbildning till drygt 235 000 personer, vilket är en ökning . Tabell 2.1 Arbetslöshet för olika utbildningsgrupper, angivet i procent. 1998 Förgymnasial utbildning < 9,5 7,9 Förgymnasial utbildning 9 (10) år 12,0 9,9 Gymnasieutbildning. max 8,3 6,6 Gymnasieutbildning > 9,2 7,6 Eftergymnasial utbildning < 4,9 3,9 Eftergymnasial utbildning, 3,4 2,9 Forskarutbildning 1,9 2,1 Samtliga 8,0 6,5 Anm.: Arbetslösheten definieras som antal arbetslösa som andel av antal personer i arbetskraften inom respektive utbildningsgrupp. Av dem som deltog i gymnasial vuxenutbildning var män. Andelen kursdeltagare har ökat och uppgick till . Elever som var födda utomlands utgjorde av det totala antalet studerande. Personer med högst tvåårig gymnasieutbildning svarade för av de studerande . Av de elever som deltog i den gymnasiala vuxenutbildningen var nyinskrivna och hade studerat . Antalet personer som sökt särskilt utbildningsbidrag (UBS) är betydligt färre . har 50 000 personer sökt UBS, vilket kan jämföras med då de sökande uppgick till omkring 80 000 personer. Det minskade antalet ansökningar kan förklaras med att UBS endast beviljas för studier under maximalt , samt att kvoten för det totala antalet bidrag av detta slag fylldes . Detta har bidragit till att antalet ansökningar om särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) har ökat kraftigt. uppgick antalet ansökningar om SVUX till cirka 25 000, vilket kan jämföras då antalet ansökningar uppgått till 8 000 - 10 000. Regeringen har tagit initiativ till fristående utvärderingar av , bl a vad gäller hur påverkat deltagarnas möjligheter att få arbete eller gå vidare till högre studier. Utvärderingarna avrapporteras löpande . Examen Mål 1997-1999 Utfall 1997-1998 i % av målet Utfall 1997 Utfall 1998 Preliminära mål 2000-2002 Magisterexamen 14 155 () 4 434 (4668) 4 837 (5094) 17 920 Apotekarexamen 280 52 83 350 Civilingenjörsexamen 10 700 3 381 3 426 11 670 Grundskollärarexamen, 4-9 4 440 969 993 6 240 Gymnasielärarexamen 3 720 902 1 002 4 485 Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid enskilda högskolor samt lärosäten för vilka mål för antalet magisterexamen inte satts upp. Regeringen avser lämna förslag till justering av de preliminära målen för när utfallet av hela är känt. Kvalificerad yrkesutbildning pågår en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY). Intresset från såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort. Totalt beräknas omkring 12 000 personer delta i KY , varav 6 000 personer är nyantagna. Flest platser återfinns inom IT, tillverkning, ekonomi, turism och vård. Av samtliga deltagare har varit kvinnor och födda i utlandet. av de deltagare som avslutat sin utbildning har fått ett arbete efter att de avslutat utbildningen. Antalet anordnare av kvalificerad yrkesutbildning har tredubblats sedan starten . finns det cirka 150 olika anordnare. 1997/98 uppgick antalet registrerade studenter vid landets universitet och högskolor till mer än 300 000 personer. I takt med att den svenska högskolan byggts ut över hela landet har 16 000 nya platser tillkommit under vart och ett av och resurser för ytterligare 20 000 permanenta platser skall tillföras. I budgetpropositionen för föreslår regeringen, i enlighet med aviseringen ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100), en utbyggnad av högskolan med ytterligare 10 000 platser och lika 2002. De nytillkomna platserna skapas främst inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Vidare skall 1 500 av platserna avsättas till distansutbildning och decentraliserad utbildning. Utöver den statligt finansierade utbildningen förekommer även uppdragsutbildning på landets universitet och högskolor. Under beräknas mer än 5 500 helårsstudenter ha studerat på uppdragsutbildning. har fastställt utbildningsmål för varje universitet och högskola för . De resultat som erhållits indikerar att målet kommer att uppnås vad gäller antalet magister- och civilingenjörsexamina. Ut- fallet för de övriga examensmålen är sämre och målen för dessa examina kommer sannolikt inte att nås (se tabell 2.2). 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att genom ett effektivt platsförmedlingsarbete, kompetenshöjande insatser och andra åtgärder uppnå en högre rörlighet på arbetsmarknaden och förhindra långa perioder utan reguljärt arbete. Detta skall bidra till att sysselsättningen kan öka och arbetslösheten minska utan att inflationsdrivande flaskhalsar och bristsituationer uppstår. Det är mycket viktigt att arbetsmarknadspolitiken har denna inriktning speciellt vid en stark konjunktur. Hög prioritet ges därför till den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och till att förhindrand att individer med en svag ställning på arbetsmarknaden slås ut. Även arbetet med att bryta den rådande könsuppdelningen på arbetsmarknaden prioriteras. Konjunkturberoende program Som en följd av att aktivitetsnivån i ekonomin ökat har även företagens efterfrågan på arbetskraft blivit större, och antalet nyanmälda lediga platser ökade med mellan och 1999. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en neddragning av volymen av konjunkturberoende programmen mot bakgrund av den goda utveck-lingen på arbetsmarknaden. För att förhindra att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar till följd av brist på viss yrkeskompetens, har det dessutom skett en successiv förändring av arbetsmarknadspolitikens inriktning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att anpassa de arbetsmarknadspolitiska programmen till den ökade efterfrågan på utbildad arbetskraft, och beslutat att ge ökade resurser till olika former av utbildning. Som en följd av detta var andelen personer i utbildningsprogram, arbetsmarknadsutbildning och IT-satsningen i genomsnitt högre 1999 jämfört med , medan andelen i praktikprogram i genomsnitt var lägre . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning var i genomsnitt knappt 41 000 , vilket kan jämföras med i genomsnitt 53 000 personer . Under de två första kvartalen 1999 har andelen i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning minskat, medan andelen i förberedande arbetsmarknadsutbildning uppvisar en något stigande trend. Majoriteten av utbildningsdeltagarna, , deltar dock i yrkesinriktad utbildning. Särskilda satsningar inom arbetsmarknadsutbildningen görs inom IT- området, genom det nationella programmet för IT-utbildning, SwIT. Programmet startade och skall avslutas . Målet är att ha utbildat 11 000 personer. var drygt 8 800 personer registrerade i SwIT:s databas. Tre grupper på arbetsmarknaden prioriteras i SwIT, nämligen kvinnor, invandrare och arbetshandikappade. Av samtliga deltagare beräknas vara kvinnor, vara utländska medborgare och vara arbetshandikappade. verksamhetsmål I regleringsbrevet för för upprättas en rad verksamhetsmål. Måluppfyllelsen har generellt förbättrats mellan första och . Genom de förstärkningar av anställningsstödet som införs kommer möjligheterna för långtidsinskrivna att återfå kontakten med den reguljära arbetsmarknaden att förbättras. Tabell 2.3 mål- och resultat- uppfyllelse Mål Resultat kvartal 1/99 Resultat kvartal 2/99 Anvisningsgrad (%) 90 91 90,2 Andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande (%) 80 67 68 Andel i arbete efter yrkesinriktad utbildning (%) 701 32,8 43,6 Antal långtidsarbetslösa (högst) 50 000 45 009 44 164 Antal långtidsinskrivna (högst) 75 0002 90 015 85 157 Ungdomsgarantierbjudande (%) 100 97 97,5 1. Detta mål skall uppnås fjärde kvartalet 1999. Vid slutet av 1999. Långtidsinskrivna Antalet långtidsinskrivna, dvs. personer som varit inskrivna vid arbetsförmedlingarna och inte haft något arbete, har sjunkit . uppgick antalet långtidsinskrivna till drygt 85 000 personer. Av de som var långtidsinskrivna deltog i genomsnitt i ett aktivt arbetsmarknadsprogram och var arbetslösa. Minskningen av antalet långtidsinskrivna kan förklaras av den ökade efterfrågan på arbetskraft samt deltagande i . Männen utgör av de långtidsinskrivna och av samtliga långtidsinskrivna är i åldrarna . En förhållandevis stor del av de långtidsinskrivna utgörs av arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Andelen arbetshandikappade uppgick och andelen utomnordiska medborgare till av de långtidsinskrivna.