prop · GN0324 · 2000-01-01 00:00:00 — Därtill har omfattande bolagise- ringar av statliga affärsdrivande verk (bl.a. och Posten) medfört att deras personal i statistiken numera räknas till privat sektor. För gruppen industriarbetare som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns löner liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd mellan löner för olika befattningar, vilket i tabellen ger utslag i en lägre relativ lön för kvinnor. Uppgifterna för privat sektor avser endast industrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingår inte. Tabell 2 Kvinnors lön i procent av mäns lön , heltidsanställda PRIVAT SEKTOR INDUSTRI- ARBETARE INDUSTRI- TJÄNSTEMÄN OFFENTLIG SEKTOR STATS- ANSTÄLLDA PRIMÄR- KOMMUNALT ANSTÄLLDA LANDSTINGS- ANSTÄLLDA 1973 84 63 81 74 .. 1977 88 70 86 82 .. 1981 91 72 89 85 .. 1985 90 73 91 87 75 1989 90 75 89 83 74 1991 90 75 85(90)1 87(84)1 75 1993 91 77 84 86 73 1995 90 77 84 88 70 1996 90 78 85 88 71 1997 91 77 84 89 71 1998 91 77 85 90 71 1. Lärarpersonal har kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, lönestatistiken Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna minskade , men därefter har en viss ökning skett inom några sektorer. Tabell 3 visar skillnad mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gäller arbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar förutom lön även de inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar av löner faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Uppgifterna är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Tabell 3 Arbetsinkomst för anställda samt företagare efter sysselsättningsnivå och socioekonomisk grupp , tkr ANTAL INKOMST ANTAL INKOMST REL. MÄNS % Samtliga 1 731 000 165,3 1 711 000 232,5 71 Deltidsarbetande 99 Helårs- o heltids- arbetande Arbetare o lägre tjänstemän 83 Tjänstemän på mellannivå 75 Övriga löntagare 303 000 207,1 413 000 270,2 77 Företagare/lant- brukare Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: SCB If 21 Tabell 4 Sammanräknad förvärvsinkomst för samtliga oavsett ålder , tkr INKOMST KVINNORS INKOMST REL. MÄNS % Totalt 3 526 000 129,3 3 380 000 188,4 69 Ensamstående utan barn 76 Ensamstående med barn 65 Sambeskattade utan barn 62 Sambeskattade med barn 2 435 000 151,2 2 518 000 210,1 72 415 000 105,4 364 000 171,9 61 75 - år 509 000 81,3 323 000 131,6 62 Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB If 20 . Fler kvinnor än män har arbetsinkomst även om endast drygt hälften () arbetar heltid, vilket av männen gör. Inkomstskill- naden mellan kvinnor och män för deltidsarbetande påverkas av naturliga skäl av hur stor andel av heltid som arbetet omfattar. Inkomstskillnaden för heltidsarbetande påverkas förutom av arbete i olika yrken och näringsgrenar också av att kvinnor i högre utsträckning än män är föräldralediga och därvid erhåller en reducerad ersättning och av att företagare i större utsträckning är män. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsarbetande män är ca högre inom privat sektor än inom offentlig sektor och uppgår till . För kvinnor uppgår motsvarande arbetsinkomst till inom offentlig sektor och till inom privat sektor, vilket innebär en skillnad på ca . För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbe- tande och pensionärer får man övergå till sammanräknad förvärvsinkomst, vilket är ett taxeringsmässigt begrepp som består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Inkomstens storlek beror förutom av lön på skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår. Inkomst av kapital ingår inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och minus förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man bort grund- avdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer och erhåller då den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 4 redovisas uppgifter för samtliga personer med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare med barn särredovisas som ensamstående eller sambeskattade med barn. Ensam- stående/sambeskattade utan barn är således ett fåtal inkomsttagare under , personer i normal förvärvsaktiv ålder 18 men även ålders- pensionärer. Inkomstrelationerna i tabellen påverkas av att både förvärvsarbetande och pensionärer ingår. Kvinnor arbetar deltid i större omfattning än män och detta medför lägre årliga inkomster, vilket för sambeskattade tycks ha lika stor betydelse för inkomstrelationen mellan könen antingen man har barn eller inte. Att kvinnors inkomster är låga i förhållande till mäns bland pensionärer beror sannolikt på att kvinnor har ATP-pension i lägre omfatt- ning än män. Som framgår av tabell 5 ökar den sammanräknade förvärvsinkomsten med stigande ålder och når sina högsta genomsnittliga belopp i 50 gruppen. Detta beror både på arbetskraftens sammansättning i form av heltids-/deltidsarbete, utbildning, karriärmöjligheter, lönenivå och på arbetslöshet. Kommunalskatten är i det nya skattesystemet proportionell mot beskatt- ningsbar förvärvsinkomst upp till skiktgränsen där en statlig skatt på inträder. Kapitalskatt, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt ingår även i slutlig skatt. Åldersgruppen 50 betalar något mer slutlig skatt än yngre grupper då förvärvsinkomsterna i genomsnitt är högre, kapital- inkomsterna är högre och amortering av fastighetsskulder medför lägre underskottsavdrag och högre förmögenhetsskatt. Det antal ATP-poäng som inkomsttagarna 1997 är lägre för kvinnor än för män inom varje redovisad åldersgrupp. Poängen har ökat jämfört med föregående år inom alla åldersgrupper utom för de allra yngsta. Detta innebär att de som har arbete har fått en real förbättring av sin pensionsgrundande inkomst till följd av den låga inflationen. Ökningen av den genomsnittliga pensionspoängen är något större för kvinnor än för män. Andelen utan pensionspoäng har minskat för kvinnor och män i samtliga åldersgrupper med undantag av åldersgruppen 20 , för vilken andelen ökat. Andelen påverkas av konjunkturen och av hur många som ingår i arbetskraften och en hög andel utan poäng medför att den framtida pensionen riskerar att bli lägre. Enligt RFV:s statistik för ökade andelen personer i åldern 16 med maximal pensionspoäng kraftigt (=6,50 poäng, dvs. inkomster över 7,5 basbelopp). Andelen kvinnor med maximal poäng var . Det är den största andelen när ATP-systemet infördes. Andelen män med maximal poäng var , vilket även det är den högsta redovisade andelen . är det drygt fyra gånger så många män som kvinnor som uppnår maximal ATP-poäng. Medelarbetstiden är lägre för kvinnor än för män i alla åldrar som följd av att deltidsarbete är betydligt vanligare för kvinnor. Att vecko- arbetstiden för män överstiger i genomsnitt beror till viss del på övertid men huvudsakligen på att egna företagare ingår i underlaget. Tabell 5 Inkomst, skatt, ATP-poäng och veckoarbetstid 1997 SAMT- 20-64 Samman- räknad förvärvs- inkomst, tkr 145,6 202,9 Slutlig skatt, tkr 49,1 78,0 Genom- snittlig ATP- poäng 4,34 Andel utan ATP- poäng 15,7 13,3 Medel- arbetstid , tim 33,4 40,4 Källa: SCB If 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCB grundtabeller (arbetstid). Tabell 6 Över- eller underskott av kapital för personer med kapital inkomst , tkr UNDER- SKOTT Totalt 2 068 000 12,1 1 445 000 15,2 1 752 000 31,3 1 734 000 18,6 Ensamst utan barn 12,2 Ensamst med barn 24,2 Sambe- skattade u barn 19,3 Sambe- skattade m barn 888 000 15,6 1 319 000 15,7 761 000 51,3 1 562 000 19,4 287 000 16,5 83 000 9,3 218 000 37,8 120 000 12,7 75 - år 398 000 14,3 37 000 7,3 247 000 26,2 46 000 9,5 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft kapitalinkomst Källa: SCB If 20 Tabell 7 Frivilligt pensionssparande och medelvärdet av avdragsgilla pensionspremier , andel procent och avdragsbelopp, tkr AVDRAG TKR MÄN ANDEL % AVDRAG TKR Totalt 24,7 5,9 20,8 7,4 Ensamst utan barn 14,9 5,6 16,0 5,9 Ensamst med barn 31,7 3,7 25,5 5,8 Sambeskattade u barn 9,9 Sambeskattade m barn 6,8 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag Källa: SCB If 20 Det nya skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och kapitalinkomster. I tabell 6 redovisas uppgifter för dem som har överskott resp. underskott av kapital. Medelvärdena avser den grupp som har över- respektive under- skott. Det kan noteras att betydligt fler kvinnor än män har ett överskott av kapital även om medelbeloppen är väsentligt lägre och att fler män har underskott av kapital och att underskottsbeloppen är högre. Av tabell 7 framgår att en något större andel kvinnor än män gör avdrag i sina deklarationer för inbetalda pensionspremier. Andelarna har ökat för både kvinnor och män. De avdragna beloppen är dock något lägre än föregående år. Den skattemässiga avdragsmöjligheten var dock densamma. Möjligheten att dra av försäkringspremien som allmänt avdrag i dekla- rationen halverades 1995 och premien får 1997 dras av med (ett halvt basbelopp). Personer med högre inkomster får dessutom dra av av den del av tjänsteinkomsten som överstiger (10 basbelopp) men inte (20 basbelopp). För företagare gäller särskilda regler. Tabell 8 Medelinkomst 1997 för personer . Medelinkomst för personer med förekomst av inkomstslag samt andel personer med inkomstslag. Kronor samt procent. Inkomstslag Medelinkomst alla Medelinkomst för personer med värde Andel med värde på varia- beln Kvinnor Män Kvin- or i % av män Kvinnor Män Kvin- nor i % av män Kvin- nor Män Marknaden Lön 118 176 174 829 68 144 808 213 360 68 81 82 Närings- inkomst 15 Ränta, utdelning 62 Reavinst 6 638 14 996 4 4 34 817 60 869 57 19 25 Summa fak- torinkomst 17 Studiestöd 1 163 661 176 32 788 35 094 93 4 2 Pension 11 244 13 442 84 77 385 102 592 75 15 13 Övrigt 917 401 229 24 599 12 350 199 4 3 Summa skatteplik- tiga ersätt- ningar 47 Skattefria individuella bidrag Studiestöd 2 815 2 159 130 34 379 36 582 94 8 6 Underhålls- stöd 223 68 16 678 16 423 102 1 1 Summa skatte fria bidrag 11 Barnbidrag 2 845 1 917 148 6 992 5 662 123 41 34 Socialbidrag 1 938 1 807 107 24 142 24 334 99 8 7 Summa familjestöd 43 Negativa transfere- ringar Statlig o kom- munal in- komstskatt 95 Annan skatt 10 570 16 152 65 11 Återbetalt studielån 11 Givet under- hållsstöd 7 Summa nega- tiva transfe- reringar 97 Summa disponibel inkomst Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinno-representatio- nen i statliga organ som föreslogs i propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop.1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bil. 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor uppnåddes i de centrala styrelserna. De uppgick då till . De regionala styrelserna hade kvinnor. Redovis- ningen av det andra delmålet redovisas i Regeringens skrivelse om Jäm- ställdhetspolitiken (1996/97:41, bil. 2, s. 96). Slutmålet om kvinnliga ledamöter i de statliga lekmannastyrelserna har inte uppnåtts. Arbetet för att öka andelen kvinnliga ledamöter i de centrala och regionala styrelserna beskriver totalt sett ändå en mycket positiv utveck- ling. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnliga ledamöter. , , har de centrala styrel- serna och de regionala kvinnor i sina styrelser. Årets redovisning avser förhållanden per . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommitté- berättelsen. Centrala myndigheters styrelser Centrala myndighetsstyrelser, nämnder m.m.ingår i redovisningen. Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ligger på samma nivå som vid sammanställning, dvs. (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns i styrelser under , tätt följt av och samt kvinnliga ledamöter. Även andelen kvinnliga ordförande ligger på samma nivå som året innan, . Tre departement, Social-, Kommunikations- och Arbetsmarknadsdepartementen har fler kvinnliga än manliga ordförande. Ett av departementen saknar helt kvinnor på denna post. Regionala myndigheters styrelser I tabell 3 redovisas andelen kvinnor i sex regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordfö- rande). Motsvarande andel för var även då . Av tabell 3 framgår att flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassornas och kronofogdemyndigheternas styrelser . Lägst ligger läns- styrelsernas styrelser kvinnor, en ökning med en procent- enhet jämfört med föregående år. Tabell 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ORDFÖRANDE LEDAMÖTER INKL. KV M ANTAL % % ANTAL % % ANTAL % 1998 1998 1998 1998 1997 1998 1998 1997 1998 1998 Ju 3 13 55 46 46 65 54 54 120 100 UD 1 4 20 39 39 31 61 61 51 100 Fö 1 10 29 32 32 61 68 68 90 100 S 10 8 76 49 48 79 51 52 155 100 K 6 5 37 42 41 51 58 59 88 100 Fi 5 9 46 40 40 68 60 60 114 100 U 4 4 32 52 49 30 48 51 62 100 Jo 4 7 45 46 42 53 54 58 98 100 A 5 4 35 51 52 33 49 48 68 100 Ku 10 13 91 50 49 91 50 51 182 100 N 5 15 62 38 37 101 62 63 163 100 In 2 14 59 45 45 71 55 55 130 100 M 0 5 18 42 44 23 58 56 41 100 Totalt 56 111 605 44 44 757 56 56 1362 100 Tabell 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrel- ser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personal- företrädare (att ordföranden i vissa fall är utsedd i kraft av sitt ämbete) ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 3 4 7 1 7 3 10 Datainspektionen 1 5 4 9 , 9 Nämnden vid Brottsoffer- myndigheten 3 3 6 vid 3 2 5 1 4 5 9 SIDA, 4 5 9 SIDA 3 3 6 1 5 3 8 Styrelsen för psykologiskt försvar 1 6 7 FOA 2 9 11 Försvarshögskolan 5 7 12 Flygtekniska försöksanstalten ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 2 5 7 1 5 4 9 1 5 3 8 1 7 6 13 1 4 3 7 för internatio- nella adoptioner 3 4 7 utbildningsstöd 1 4 5 Alkoholinspektionen 1 4 3 7 Fullmäktige för förvaltningen av fonder m.m. 10 ring av medicinsk metodik 2 6 8 1 3 5 8 1 5 4 9 1 3 5 8 Statens väg- och transport- forskningsinstitut 4 6 10 Kommunikationsforsknings- beredningen ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 2 6 8 1 5 5 10 1 3 7 10 Kammarkollegiet 3 6 9 Lotteriinspektionen 1 3 2 5 1 7 3 10 CSN, Delegationen för utländska studerande 6 Arkivet för ljud och bild 4 6 10 Verket för högskoleservice 3 4 7 Statens utsädeskontroll 4 6 10 1 5 4 9 Styrelsen för samefonden 1 6 4 10 1 4 3 7 Arbetarskyddsstyrelsen 1 5 3 8 1 ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 9 Statens förlikningsmanna- expedition 3 för arbetstagares uppfinningar 3 5 8 Livrustkammaren, och 4 4 8 - 4 3 7 Statens musiksamlingar 1 3 3 6 Talboks- och punktskrifts- 8 Svenskt biografiskt lexikon 3 4 7 1 4 3 7 och TV 5 5 10 1 3 4 7 Statens konstmuseer 5 6 11 1 5 3 8 Riksutställningar 2 4 6 Delegationen för utländska investeringar i 3 7 10 1 3 3 6 () ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 3 6 9 Närings- och teknikutvecklings- verket 4 4 8 Patentbesvärsrätten 3 6 9 Rymdstyrelsen 2 5 7 1 5 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll 3 4 7 1 4 5 9 1 4 4 8 1 3 3 6 Kooperativa rådet Vakant 5 7 12 diskrimine- ring 4 5 9 Delegationen för stöd till vissa kommuner med bostadsåtaganden 5 5 10 skydd Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) 1998 1997 PROCENTENHETER Försäkringskassor 47 47 +0 Länsskattemyndigheter 35 36 -1 Kronofogdemyndigheter 47 47 +0 Länsarbetsnämnder 46 47 -1 Länsstyrelser 34 33 +1 Skogsvårdsstyrelser 43 43 +0 Samtliga 40 40 +0 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1999/200:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet. 1 Det bör påpekas att de genomsnittliga lönerna eventuellt har påverkats av sektorsförändringar. T.ex. har överflyttningen av personer från landsting till kommuner i samband med Psykiatri- och ÄDEL-reformen påverkat såväl kommunernas som landstingens personalsammansättning. 1999/2000:24 Bilaga 1 1999/2000:24 Bilaga 2