prop · GN031D7 · 2000-01-01 00:00:00 — Därför föreslår regeringen att tillförs och respektive . Till följd av att verksamhetsområde utvidgats med och tillförs medel från polisorganisationen respektive åklagarorganisationen motsvarande kostnaden för den personal som förs över till . Myndighetens anslag höjs med som anslaget B 1 och anslaget A 1 (se avsnitt om tilläggsbudget i volym 1). Vidare tillförs sammanlagt till följd av att myndigheten tar över EU- bedrägeridelegationens uppgifter. minskas andra utgiftsområdets anslag A 13 Utvecklingsarbete med , fjortonde utgiftsområdets anslag A 1 förvaltningskostnader med , nittonde utgiftsområdets anslag A 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder med och tjugotredje utgiftsområdets anslag B16 Räntekostnader för förskot-terade arealersättningar m.m. med . Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget ned med . Vid anslagsberäkningen har också en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera den kompensation som tidigare i anslaget inlagd kompensation för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.5 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 1999 199 197 Pris- och löneomräkning -26 Ändringar m. a. a. tidigare beslut 30 000 Rampåverkande överföringar, nettoförändring 11 400 Engångsvisa överföringar, nettoförändring 0 Justering av 10 362 Anslag 2000 250 933 Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3 6.1 Omfattning är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna och . Allmänna domstolar är de 95 tingsrätterna, de 6 hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är de 23 länsrätterna, de 4 kammarrätterna och Regeringsrätten. /99 inrättades miljödomstolar i , , , och tingsrätter samt en miljööverdomstol i . Miljödomstolarna och handlägger mål enligt , bl.a. vattenmål. Därför avvecklades Vattenöverdomstolen i och vattendomstolarna i nämnda tingsrätter samt i . 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 3 063 3 067 3 169 3 359 3 381 3 430 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Förändringar Moderniseringen och renodlingen av domstolsverksamheten fortsätter. Fem miljödomstolar och en Miljööverdomstol inrättades /99. De allmänna advokatbyråerna avvecklas . Minsta tiden för fiskalstjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt föreslås ändras från till . Inskrivningsverksamheten föreslås koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter. Bouppteckningshanteringen föreslås överföras till skatteförvaltningen. Av den ramhöjning på för rättsväsendet som aviserades ekonomiska vårproposition tilldelas domstolsväsendet, för att med oförminskad kraft kunna fortsätta med moderniseringsarbetet, samt för vartdera av . Frågan om ytterligare resurser till rättsväsendet behandlas i avsnitt 3.5.3. Prioriteringar Moderniseringen av domstolsväsendet fortsätter för att det skall stå väl rustat för 2000-talet. Moderniseringen skall bl.a. ske genom renodling av domstolarna och domarrollen, möjligheter till samverkan mellan domstolarna, kompetensutveckling av personalen och förenklade förfaranderegler. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Inom flertalet domstolsslag finns ett stort antal äldre mål i balans. Vidare har genomströmningstiderna i de flesta fall ökat något och antalet mål som vid utgången av 1998 var färdiga för avgörande var förhållandevis högt i samtliga domstolsslag utom vid tingsrätterna. Arbetsläget är oroande särskilt i hovrätterna och i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Domstolsväsendet har förbrukat mer än vad som anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet eller det ackumulerade överskottet till . beräknas domstolsväsendet förbruka hela anslags-sparandet samt behöva utnyttja anslagskrediten med ca . 6.3 Resultatbedömning Målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. För att kunna göra en bedömning av rättssäkerheten och effektiviteten bör hänsyn tas till utvecklingen av ett antal faktorer. En del faktorer är mätbara medan andra faktorer, t.ex. kvalitet, är svårare att mäta. De faktorer som är möjliga att mäta och följa upp för att möjliggöra en bedömning av resultatet är t.ex. - antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål - omloppstider, balansernas åldersstruktur, styckkostnad samt andelen förordnade offentliga försvarare och målsägandebiträden - i vilken utsträckning mål avgörs så snart de är färdigberedda. Ett förhållande som är intressant att följa och som har betydelse för resultatet är tillgången på personal och personalsammansättningen. 6.3.1 De allmänna domstolarna *Tingsrätterna Diagram 6.1 Tingsrätternas målutveckling /95-1998 Som framgår av diagrammet har antalet inkomna och avgjorda mål gradvis minskat /95 - 1998. Det finns en skillnad mellan tvistemål och brottmål. Antalet inkomna och avgjorda brottmål har, efter att ha minskat , ökat medan tvistemålen fortsatt att minska. Antalsmässigt har inkomna tvistemål minskat mer än vad inkomna brottmål ökat. Jämfört med 1994/95 har antalet inkomna tvistemål totalt minskat med och antalet inkomna brottmål med . Lagändringar har skett som påverkat antalet inkomna mål, bl.a. avkriminalisering av vissa brott, särskilda restriktioner för åtalsprövning, utvidgade möjligheter till strafföreläggande och ändringar i familjelagstiftningen. Tingsrätternas genomsnittliga förhandlingstid för såväl tvistemål som brottmål ökade /95 - 1998 med närmare 24 respektive per mål. Antalet tvistemål respektive brottmål med mer än tolv timmars förhandlingstid har också ökat. Antalet brottmål med mer än en tilltalad har dock i stort sett varit oförändrat. I diagrammen nedan redovisas utvecklingen /95-1998 avseende tingsrätternas genomströmningstider och åldersstrukturen på balanserade mål. Genomströmningstiderna anges som genomsnittliga tider. Diagram 6.2 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) Som framgår har genomströmningstiderna ökat , speciellt när det gäller tvistemål. Diagram 6.3 Balanserade måls genomsnittsålder Genomsnittsåldern för balanserade tvistemål (exkl. familjemål och FT-mål) samt för brottmål (exkl. notariemål) var 1998 . Detta innebär en ökning med drygt 2 månader respektive 1 månad. Vid utgången av 1998 var det sammanlagda antalet tvistemål färdiga för avgörande drygt 2 900 mål, vilket motsvarar av antalet balanserade mål eller produktionen under en halv månad. Enligt bedömning är detta normalt i förhållande till vad som är nödvändigt för verksamheten. *Hovrätterna Diagram 6.4 Hovrätternas målutveckling /95 och kalenderåren 1996-1998 Den för tingsrätterna beskrivna tendensen med en minskad andel tvistemål och en ökad andel brottmål återfinns även i hovrätternas resultat. Här har emellertid det totala antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål ökat vilket gör att hovrätternas arbetsbelastning ökat något jämfört med . Sammantaget har antalet inkomna mål i hovrätterna ökat med 900 mål, varvid ökningen till största delen består av övriga mål. Ökningen utgjordes främst av mål om återbetalning av stämpelskatt och bedöms av som tillfällig. Hovrätternas genomsnittliga förhandlingstid för såväl tvistemål som brottmål ökade /95 - 1998 med närmare 34 respektive per mål som avgjorts efter förhandling. Antalet brottmål med mer än tolv timmars förhandlingstid var i huvudsak densamma. Andelen av antalet avgjorda mål i tingsrätten som överklagas till hovrätten utgör överklagandefrekvensen. Överklagandefrekvensen för tvistemål och brottmål har varit relativt . Överklagandefrekvensen var för tvistemålen och för brottmålen. Ändringsfrekvensen i tvistemål och brottmål har varit respektive . Diagram 6.5 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) I likhet med tingsrätterna är det även när det gäller hovrätterna tvistemålens genomströmningstider som ökat mest. Genomströmningstiderna har, som framgår av diagrammet, ökat vad gäller tvistemål med drygt . När det gäller brottmålen minskade tiden något 1998 jämfört med . Diagram 6.6 Balanserade måls genomsnittsålder i månader Genomsnittsåldern på balanserade brottmål och tvistemål var vid utgången av 1998. För övriga mål har åldern minskat något medan den ökat för de andra måltyperna. Vid utgången av 1998 var antalet balanserade tvistemål i hovrätterna som var färdiga för avgörande 1 250 stycken (). Av brottmålen var 1 700 () av antalet balanserade brottmål färdiga för avgörande. *Diagram 6.7 Högsta domstolens målutveckling /95 och kalenderåren 1996-1998 ökade måltillströmningen något till . avgjordes dock fler mål än som kom in, vilket gjorde att antalet balanserade mål minskade . Vid utgången av 1998 var antalet mål färdiga för avgörande knappt 1000. Det motsvarar av det totala antalet balanserade mål. Flertalet av de mål som förekommer vid omfattas av systemet med prövningstillstånd. Av samtliga avgjorda mål var mål i vilka prövningstillstånd inte beviljats. 6.3.2 De allmänna förvaltningsdomstolarna * Länsrätterna Diagram 6.8 Länsrätternas målutveckling /95 och kalendeåren 1996-1998 För länsrätterna har antalet inkomna mål minskat kraftigt. Minskningen är särskilt markant när det gäller mål enligt socialtjänstlagen, där antalet gått ned med ca 14 000 mål jämfört med . Minskningen sammanhänger i huvudsak med de ändringar som införts för dessa mål, både såvitt gäller det materiella innehållet i socialtjänstlagen som vissa processuella frågor i anslutning därtill. Antalet avgjorda mål i länsrätterna har emellertid också minskat totalt. har dock antalet avgjorda skattemål och socialförsäkringsmål ökat. När det gäller det höga antalet avgjorda mål för /95 skall påpekas att länsrätterna fram till beslutade om körkortsingripande som första instans. När det slutligen gäller balanserna har situationen förbättrats. Länsrätterna har minskat målbalanserna med ca 13 000 mål jämfört med . Åldersstrukturen i balanserna har förbättrats särskilt för skattemålen även om andelen äldre mål är stor i vissa domstolar. Diagram 6.9 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) Genomströmningstiden för skattemål har minskat stadigt . Socialförsäkringsmålen och målen enligt socialtjänstlagen har däremot ökat något . Diagram 6.10 Balansens genomsnittsålder i månader - socialförsäkringsmål, skattemål och mål enligt socialtjänstlagen Genomsnittsåldern på balanserade skattemål och socialförsäkringsmål var vid utgången av 1998. Åldern på skattemålen har minskat med . Även åldern på socialförsäkringsmålen har minskat något medan åldern på mål enligt socialtjänstlagen har ökat. Drygt 15 000 () av de balanserade skattemålen var klara för avgörande. Det är ungefär lika stor andel som föregående år. Knappt 7 300 () av alla balanserade socialförsäkringsmål var klara för avgörande. Det är en liten minskning från föregående år. *Kammarrätterna Diagram 6.11 Kammarrätternas målutveckling /1995 och kalenderåren 1996-1998 För kammarrätterna har det totala antalet inkomna mål och antalet avgjorda mål ökat 1998 jämfört med . Kammarrätternas situation har försämrats något när det gäller antal mål i balans även om åldersstrukturen i balansen har förbättrats. finns dock många äldre mål kvar i balans. skall noteras att kammarrätterna tillsammans med hovrätterna och är de domstolar som ökat antalet avgjorda mål . Diagram 6.12 Genomsnittsålder på avgjorda mål (månader) Till skillnad från i länsrätterna har genomströmningstiden för skattemål ökat något . När det gäller socialförsäkringsmål har tiden ökat med drygt 2 månader /95. Genomströmningstiden för mål enligt socialtjänstlagen ökade något . Diagram 6.13 Balansens genomsnittsålder i månader - socialförsäkringsmål, skattemål och mål enligt socialtjänstlagen Genomsnittsåldern på balanserade skattemål och socialförsäkringsmål var vid utgången av 1998. Det innebär en viss ökning /95. Överklagandefrekvensen totalt för alla måltyper har ökat till . Ökningen har i första hand avsett skattemål. Ändringsfrekvensen har däremot legat relativt för alla måltyper och var 1998 . Vid utgången av 1998 var antalet skattemål färdiga för avgörande 5 800 mål eller av antalet balanserade mål. Antalet so-cialförsäkringsmål färdiga för avgörande var 4 800 mål eller av antalet balanserade mål. *Regeringsrätten Diagram 6.14 Regeringsrättens målutveckling Antalet inkomna mål till Regeringsrätten har ökat med ca 1000 () jämfört med . Det är framförallt skattemålen som ökat i antal. Antalet avgjorda mål minskade 1998 med ca 300 mål jämfört med . som åldersstrukturen i balansen har förbättrats har antalet mål i balans ökat med mer än 1 500 mål jämfört med föregående år. Minskningen av antalet avgjorda mål kan till en viss del förklaras av att stora resurser gått åt för att avgöra ett mycket stort mål. Flertalet av de mål som förekommer i Regeringsrätten omfattas av systemet med prövningstillstånd. Av samtliga avgjorda mål var mål i vilka prövningstillstånd inte beviljats. Vid utgången av 1998 var antalet fastighetstaxeringsmål, skattemål och socialförsäkringsmål som var färdiga för avgörande drygt 4 200 () av det totala antalet balanserade mål. Det är en marginell ökning jämfört med . 6.3.3 Personalförsörjning, kompetensutveckling m.m. Diagram 6.15 Antalet anställda inom domstolsväsendet (exkl. , och de allmänna advokatbyråerna Det totala antalet anställda har minskat med 607 personer () . Den största minskningen, , har skett inom kategorin administrativ personal. När det gäller ordinarie domare och icke ordinarie domare är minskningen 6 respektive . Relationen mellan olika personalkategorier har inte förändrats nämnvärt. När det gäller åldersstrukturen så har inte heller denna förändrats nämnvärt sedan före-gående år. Den största åldersgruppen inom domstolsväsendet är den . *Jämställdhet är de flesta chefer män, vid de allmänna domstolarna och vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Även flertalet av de ordinarie domarna är män, respektive . Vad gäller de icke ordinarie domarna och nota-rierna utgörs respektive grupp av kvinnor. Rekryteringsunderlaget börjar således bli kvinnodominerat, vilket beräknar kommer att öka antalet kvinnor som är ordinarie domare. Gruppen övrig personal består av kvinnor. fick i regleringsbrevet regeringens uppdrag att vidta åtgärder för att uppmuntra kvinnor att söka chefs- anställningar. En enkät sändes ut till samtliga tjänstgörande domare som var kvinnor. Ett antal domstolschefer har också intervjuats i frågan. De kvinnliga domarna ansåg det vara svårt att kombinera arbete och familj som är viktig för att kvalificera sig för chefspositioner. Det angavs också att domstolsväsendet är en värld med manliga värderingar och att det är brist på kvinnliga förebilder, liksom att kvinnor är mycket självkritiska. skall vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra kvinnor som är domare att söka chefsanställningar. *Utbildningsplan har tillsammans med representanter för domstolarna utarbetat en utbildningsplan för domstolsanställda. Planen innebär en ökad satsning på kompetensutveckling inom domstolsväsendet. Utbildningsplanen består av baskurser, grundkurser, påbyggnadskurser och återkommande utbildningar som är obligatoriska för de olika personalkategorierna. Därutöver kommer fördjupningskurser och specialkurser att anordnas inom olika områden. Planen innebär stora förändringar för de anställda i domstolarna. Den innehåller grundläggande utbildning för såväl domare som domstolssekreterare av helt annan omfattning än tidigare och förmodas leda till kompetenshöjning. Kursinnehållet skall fortlöpande utvärderas och utvecklas. * Notarier Regeringen vill peka på värdet av notarier i våra tingsrätter och länsrätter. Notarietjänstgöringen har ett stort utbildningsvärde för de unga juristerna som notarierna gör ett värdefullt arbete i våra domstolar. Det är viktigt att det pågående förändringsarbetet inte leder till att antalet notarieanställningar minskar. Det mesta talar för att framtidens domstolar snarare har ett ökat behov av notarier och andra jurister för att åstadkomma en än högre kvalitet i verksamheten och för att möjliggöra nödvändig renodling av domarnas arbetsuppgifter. har uttalat att det är angeläget att, med bibehållande av kvalitetskraven, så många jurister som möjligt bereds tillfälle till notarietjänstgöring (1996/97:JuU8 s.10, rskr. 1996/97:160) . * Nämndemän Nämndemännen är ett viktigt inslag genom den insyn och det inflytande de har i den dömande verksamheten. De senaste årens diskussioner angående nämndemän har i hög grad kretsat kring ersättning för uppdraget, utbildning och information samt rekrytering. Det är viktigt att uppdraget att vara nämndeman ges till så många medborgare som möjligt. Om samma nämndemän tjänstgör under långa perioder och rekryteringsbasen är smal kan nämndemännens legitimitet som lekmän och representanter för allmänheten komma att urholkas. De blir en del av systemet och får svårare att fylla sin roll som länk mellan domstolarna och medborgarna. Det är därför viktigt att uppdraget cirkulerar i en betydligt vidare krets än . När det gäller nämndemännens ekonomiska villkor har regeringen avskaffat inkomsttaket för förlorad arbetsinkomst samt infört inläsningsarvode för nämndemän i kammarrätt (SFS 1998:1806). Regeringen har ändrat i domstolarnas instruktioner så att lagmännen vid tingsrätterna respektive länsrätterna samt hovrätterna och kammarrätterna, efter samråd med , skall svara för att nämndemännen får introduktionsutbildning och regelbunden information (SFS 1999:85-88). 6.3.4 I regeringens proposition till ny rättshjälpslag förutskickades att i och med ikraftträdande av den nya lagen endast skulle ha underlag för sin verksamhet under ytterligare tre till (prop. 1996/97:9 s.196 ff, SOU 1995:81, 1996/97:JuU3). Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till hur de ärenden som har handlagts av skall handläggas och om överklagade ärenden även i fortsätt-ningen skall prövas av . Uppdraget skall redovisas . Myndighetens verksamhetsmål är att den snabbt och korrekt skall hantera rättshjälpsfrågor. Rättshjälpsärenden som inleds vid myndigheten skall i genomsnitt vara beslutade . Den genomsnittliga omlopps-tiden för beslut i rättshjälpsärenden var . Det är en höjning med jämfört med . Andelen ärenden som överklagats till har nästan fördubblats jämfört med föregående år, från till . Orsaken till detta är, enligt , bl.a. att den nya lagen varit i kraft så att någon praxis inte hunnit bildas förrän . Ändringsfrekvensen har dock minskat jämfört med . 6.3.5 Regeringens bedömning Inledningsvis i detta avsnitt angavs att effektmålet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. På grund av att hänsyn skall tas till ett stort antal faktorer vid bedömningen av om målet uppfyllts och att det föreligger skillnader mellan domstolarna bl.a. såvitt avser storleken, är det svårt att bedöma om domstolsväsendet i sin helhet uppfyllt målet. Sammantaget får dock domstolarna anses ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt. Enhetlig rättstillämpning, d.v.s. lika fall skall bedömas lika, kan vara ett mått på rättssäkerhet. Regeringen anser därför att resultatet av en undersökning som har genomfört och som visar på skillnader i domstolarnas tillämpning av bestämmelserna om förordnande av offentlig försvarare respektive offentligt biträde är oroande. Eftersom aktuell studie rör en så begränsad tid är det dock svårt att dra några långtgående slutsatser av detta. Det ligger inom ramen för verksamhet att följa utvecklingen och överväga vilka insatser som kan vara nödvändiga. Tidsaspekten, dvs. den tid det tar att slutligen avgöra mål och ärenden utgör enligt regeringen ett viktigt mått på om effektmålet uppfyllts. Regeringen anser därför att det stora antalet mål vid domstolarna som var färdiga för avgörande får ägnas särskild uppmärksamhet. Detta gäller dock inte tingsrätterna som hade en godtagbar andel färdiga mål. Där är emellertid den genomsnittliga åldern på målbalansen inte tillfredsställande. Domstolarnas verksamhetsmål i regleringsbrevet om minskade omloppstider och förbättrad åldersstruktur för balansen kan därför, med ett undantag, inte anses uppfyllt. Undantaget gäller länsrätterna och den förbättring som skett av balanserade äldre skattemål. Domstolarna kan inte anses helt ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett effektivt sätt. Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningar inte tillräckliga för att avhjälpa dessa problem, utan det är också nödvändigt med fortsatta förändringar av arbetsformer, organisation och regelverk. En noggrann genomlysning av verksamheten är därför påkallad och bör ske inom ramen för det utvecklingsarbete som påbörjat tillsammans med domstolarna. Samtliga nivåer inom domstolsväsendet bör innefattas i det arbetet. Det är därför angeläget att domstolsväsendet ges de förutsättningar som behövs för att detta skall kunna bedrivas planmässigt. I avsnitt 6.5 redovisas åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta för att stimulera reformarbetet. När det gäller frågorna om ökat antal kvinnor som domstolschefer, antalet notarier och rekryteringen av nämndemän avser regeringen att noga följa den fortsatta utvecklingen. 6.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. I en rapport (RRV 30-199- 0503) till har framfört synpunkter på hanteringen av avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna. anser att dokumentation avseende överväganden om affärsmässighet varit bristfällig. Synpunkter har också förts fram på det sätt avyttrat statliga fordringar och tecknat överlåtelseavtal. Vad gäller årsredovisningen för de allmänna advokatbyråerna har haft synpunkter av redovisningsteknisk karaktär. 6.5 Pågående och planerade förändringar inom domstolsväsendet Regeringen har inlett en omfattande modernisering av rättsväsendet. För att möta de krav som bl.a. den ökade och mer komplicerade brottsligheten, internationaliseringen och den tekniska utvecklingen ställer pågår således ett målmedvetet utvecklingsarbete inom rättsväsendet. Det tar också sikte på att garantera att ett medborgarperspektiv skall prägla verksamheten . Moderniseringen av rättsväsendet skall i ökande utsträckning utgå från en helhetssyn på verksamheten och långtgående myndighetssamverkan. Självklart måste sådan samverkan ske med respekt för den grundläggande rollfördelningen. Moderniseringsarbetet tar också sikte på domstolsväsendet som en fundamental del i en rättsstat och demokratiskt samhälle. Moderniseringsarbetet har kommit in i en mer intensiv fas inte minst genom den nya roll som regeringen i budgetpropositionen för gav (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 4 s.76). Förändringsarbetet syftar bl.a. till att säkerställa och ytterligare höja kompetensen inom domstolsväsendet och att göra verksamheten mer flexibel och mindre sårbar samt att se till att domstolarna blir attraktiva arbetsplatser. Vidare skall domstolarna både anpassas till och dra nytta av den tekniska utvecklingen. Ambitionsnivån i reformarbetet skall vara hög. Förutsättningar skall skapas för att förändringsarbetet med kraft skall kunna drivas långsiktigt och planmässigt. För att reformarbetet och uppnådda resultat inte skall äventyras krävs resursförstärkningar. Som framgår av följande avsnitt pågår redan många projekt och det är nu angeläget att arbetet ger resultat bl.a. i form av kortare genomströmningstider.