prop · GN031D9 · 2000-01-01 00:00:00 — Att underlätta ett återvändande till provinsen för de som beviljats tidsbegränsat uppe- hållstillstånd här i landet. Insatser för frivillig återvandring fortsätter med inrikting på främst Kosovo och . Utvecklingen av roll som central utlänningsmyndighet skall fortsätta för att effektivisera arbetet med viserings- och tillståndsgivning samt handläggningen av asyl- ärenden. och kom- mer att få ett gemensamt uppdrag av regeringen att se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera arbetet med utflyttning till egen bostad för personer som vistas på In-vandrar- verkets anläggningar när de beviljas up- pehållstillstånd. Väntetiderna för dessa skall förkortas. 7.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Överskridanden av anslag inom verksamhets- området beror i stor utsträckning på ett antal omvärldsfaktorer där krisen i Förbundsre- publiken och provinsen är den viktigaste. antaganden byggde på att verkställighetsproblemen till regionen skulle få en lösning, bl.a. genom det återtagandeavtal med som förhandlade om. har inga beslut om avvisning till Kosovo verkställts. Krisen i Kosovo förvärrades . De krigshandlingar som inleddes ledde till en av de största flyktingkatastroferna i senare tid. Utvecklingen har omkullkastat alla tidigare prognoser. sökte ca 3 500 personer från asyl i . Från kom 1 331 asyl- sökande. I har ingen lösning på konflikten med FN eller problemen med mänskliga rättigheter uppnåtts och antalet asylsökande därifrån är fortsatt stort. 3 843 personer från sökte asyl i . Antalet asylsökande från övriga länder svarade endast för en mindre procentandel av det totala antalet om 12 844 asylsökande . har asylsökande från och utgjort av det totala antalet asylsökande. 1 459 personer från och 1 244 personer från sökte asyl . Ett stort antal irakiska asylsökande har avvisats med omedelbar verkställighet till tredje land med tillämpning av . Antalet asylsökande från har sjunkit markant under första delen av . Istället har en ökning märkts av asylsökande från och andra länder inom Oberoende stater samvälde (OSS). Den hittillsvarande krisen i provinsen bedöms innebära ökade kostnader även för de kommande budgetåren. är det främst anslaget A2 Mottagande av asylsökande som kommer att belastas hårt. Detta kommer att vara fallet även . beräknas totalt 8 500 personer från Kosovo beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd här i landet. Kostnaden för dessa ligger kvar på anslaget A2. Dock har till och med ca 1 000 personer valt att återvända till Kosovo. I utgiftsprognosen för ligger ett antagande om att det stora flertalet som lämnat provinsen till följd av konfliktens utveckling och som vistas i kommer att kunna återvända . Det innebär att medel måste reserveras för återvändandebidrag enligt förordningen (1999:707) om bidrag till de personer som vill återvända till provinsen . De viktigaste statliga insatserna inom området Reformarbetet inom det migrationspolitiska området har fortsatt. Ett av målen har varit att renodla och tydliggöra de inblandade myndig- heternas ansvarsområden. som central utlänningsmyndighet kan nu ta ett större ansvar för hela handläggningskedjan. Ett led i detta reformarbete har varit att ge In- vandrarverket huvudansvaret för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning. För att kunna hantera de verkställighetsärenden där polisiär kompetens behövs har dock möjlighet att överlämna sådana ärenden till polisen som då tar över ansvaret för verkställigheten. Som ett sista led i den här delen av re- formarbetet har befogenhet att bistå polisen vid personkontroll i samband med inresa eller utresa. funktion att komplettera polisen i det här arbetet möjliggör en större flexibilitet i gränsarbetet. I sin roll som central utlänningsmyndighet har utarbetat en strategi för en effektivare asylprocess, vilken verket tillämpat . Strategin innebär ett ändrat arbetssätt med insatser tidigt i asyl- processen och på återvändandearbetet. Ett närmare samarbete med polisen i arbetet vid gränsen lett till en effektivare tillämpning av . Det har i sin tur lett till en kraftig ökning av antalet avvisningsbeslut med omedelbar verkställighet. Denna insats har varit ett led i att korta handläggningstiderna. Som en följd av flyktingkatastrofen i Kosovo beslutade regeringen att tillämpa bestämmelserna om massflykt i utlänningslagen. Efter stridernas upphörande infördes ett särskilt bidrag för återvändande till Kosovo. Med stöd av förvaltningsbistånd har In- vandrarverket deltagit i det migrationspolitiska utvecklingsarbetet i vårt östra närområde. Samarbetet med har stärkts och verket har pågående migrationspolitiska program i den nordvästra delen av (och ). En styrgrupp med re- presentanter från bägge länderna har inrättats för att underlätta den långsiktiga planeringen. har även genomfört seminarieverksamhet i till- sammans med UNHCR. Stödet till har utvecklats från att ha varit främst utrustnings- stöd till att numera omfatta kunskaps- och erfarenhetsöverföring. och har verksamheten ökat i omfattning. Syftet är att stödja länderna i uppbyggnaden av en migrationspolitisk rätts- ordning med en lagstiftning och ett mottagande av skyddsbehövande som mer överensstämmer med internationell praxis och . Effekter av de statliga insatserna Att Invandrarverket har fått huvudansvaret för verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut skapar bra förutsättningar för att beslut om avvisning och utvisning verkställs utan större tidsutdräkt och under värdiga former. Den nya ansvarsfördelningen väntas ge vissa sam- ordningsvinster genom att frågor som berör återvändande på ett bättre sätt än tidigare kan beaktas i handläggningen av avvisnings- och utvisningsärenden. Effekterna av samarbete med polisen i gränsarbetet har lett till en kraftig ökning av antalet avvisningar med omedelbar verkställighet. Bland dessa är antalet s.k. Dublin- ärenden stort. satsning i denna del har haft stora effekter och kommer att leda till kortare handläggningstider och minskade kostnader inom utgiftsområdet. Den tidigare nämnda förordningen om bidrag till återvändande har bidragit till att ett antal personer kunnat återvända till Kosovo . Regeringens slutsatser Reformen avseende verkställigheter har givit önskade effekter på verkställighetsarbetet. Av Invandrarverkets rapport framgår att antagandet om att behov av polisiär kompetens föreligger i av verkställigheterna av avvisnings och utvisnings- beslut var realistiskt. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om de ekonomiska konse- kvenserna av reformen. En översiktlig be- dömning av den nya ordningen visar att eftersträvade förbättringar uppnåtts. Lagändringen som gett In- vandrarverket befogenheter att bistå polisen i personkontroll vid gränsen möjliggör ett sam- arbete med polisen på mer permanent basis. Det bör leda till kortare handläggningstider och minskade kostnader för utgiftsområdet. De långa väntetiderna, under vilka de asyl- sökande får ersättning från samhället, kvarstår som ett av de största problemen. De långa väntetiderna är ett humanitärt problem för den enskilde men även ett ekonomiskt problem. Åtgärder skall vidtas så att och handläggningstider för- kortas. Det leder till att väntetiderna kan förkortas vilket i sin tur leder till att vistelse- tiderna i mottagandesystemet förkortas. och kommer att få ett gemensamt uppdrag av regeringen att se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera utflyttningen till egen bostad för personer som vistas på när de beviljas uppehållstillstånd. Arbetet med prognoser och uppföljningar bör utvecklas inom verksamhetsområdet. Regeringen kommer att påbörja en översyn av de asylsökande barnens och ungdomarnas skolgång för att den bättre skall överensstämma med intentionerna i barn- konventionen. och har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat utvecklingen när det gäller barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Av myndigheternas redo- visning framkommer att antalet barn som hålls gömda minskat av en rad olika skäl. Inte minst har portalparagrafen om hänsynen till barns bästa haft effekt. Det är emellertid ett problem att dessa barn med nuvarande ordning inte kan erhålla fullständig hälso- och sjukvård samt tandvård. Regeringen har därför för avsikt att i samverkan med och engagerade frivilligorganisationer finna vägar för att tillförsäkra dessa barn hälso- och sjukvård samt tandvård utan diskriminering. Regeringen kommer att ge Statens in- vandrarverk i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur kvinnors asylskäl skall bedömas samt att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. Regeringen kommer förelägga en proposition om den s.k. tvåårsregeln vid uppehållstillstånd p.g.a. an- knytning. Regeringen kommer att tillsätta den utredning som begärt för att utvärdera utfallet av de nya reglerna i utlänningslagen om anhörig- invandring. 7.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några in- vändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhets- området. 7.5 Anslag A1 Tabell 7.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 454 411 2000 Förslag 449 877 2001 Beräknat 415 947 2 2002 Beräknat 422 582 3 1 Varav 5 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 409 634 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 409 634 tkr prisnivå. Anslaget avser förvaltningskostnader för . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att verket detta år hade ett anslagssparande på . För innevarande budgetår, då anslaget uppgår till , visar anslagsprognosen att såväl de sparade medlen som en del av den anslagskredit förfogar över kommer att tas i anspråk. är central utlännings- myndighet och ansvarar för utlännings-, invandrar- och medborgarkapsfrågor i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet. skall utreda och pröva ansökningar om visering, uppehålls- och arbetstillstånd, flyktingförklaring och rese- dokument samt om svenskt medborgarskap. Verket svarar också för mottagande av asylsökande, för överföring och mottagande av organiserat uttagna flyktingar samt har ansvar för behandlingen av de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. har tagit över rollen som central förvaltnings- myndighet för integrationsfrågor från Invandrar- verket. är organisatoriskt upp- delat i fem regioner. var 1 681 personer anställda vid verket. Regeringens överväganden Vid beräkning av anslag görs bedömningen att bör vara dimensionerat för att pröva 170 000 tillstånds- och viseringsärenden, 45 000 medborgarskapsärende n samt att av beredskapskäl ha en kapacitet att ta emot 18 000 asylsökande och pröva deras ärenden. Resultatinformation var den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden varav avgjordes inom verksamhets- målet 6 månader. Det uppsatta målet för verksamheten har inte uppnåtts. Orsakerna till det är flera. uppskattades av de asylsökande sakna passhandlingar och i många fall identitetshandlingar. Närmare hälften av alla asylsökande sökte asyl efter inresan. En konsekvens av detta är ett stort behov av bl.a. språkanalyser, kompletterande utredningar och ambassadförfrågningar vilket förlänger handläggnings- och vistelsetiderna. , som för del trädde i kraft , har fått ett större genomslag än förväntat. gör ett stort antal förfrågningar om övertagande enligt . Sedan mitten av har andelen s.k. Dublinärenden legat på av det totala antalet asylansökningar. Handläggningen av de s.k. Dublinärendena har däremot varit mer tidskrävande än vad som tidigare antagits. Handläggningstiderna har där- med förlängts med i de Dublinärenden där fått negativt svar på sin förfrågan. Såväl handläggningstider som vistelsetider har påverkats positivt i de ärenden där konventionen varit tillämplig. För att förenkla tillämpningen av Dublin- konventionen träffade ett särskilt avtal med som trädde i kraft . Ett liknande avtal trädde i kraft mellan och . Dessa båda avtal har bidragit till att ett stort antal asylsökande har kunnat avvisas direkt vid gränsen till något av dessa båda länder för att istället få sin asylansökan prövad där. I regleringsbrevet för till Invandrar- verket anges att målet är att beslut om visering eller uppehållstillstånd skall fattas med sådan snabbhet att rörlighet över gränsen kan ske så obehindrat som möjligt. Målet har inte uppnåtts tillfullo. Det beror främst på att ansvaret för utredningar i tillståndsärenden fördes över till från Polisen. Till följd av detta ingår nu ut- redningstiden i de handläggningstider Invandrar- verket redovisar. Det är anledningen till att den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga tillståndsärenden ökade något . Målet för handläggningen av medborgarskaps- ärenden är att öppna ärenden som inte avgjorts i första instans inte får vara äldre än , om inte särskilda skäl föreligger. Vid slutet av var antalet öppna ärenden 18 806. Av dem var 1 053 äldre än . gjordes en översyn inom Ut- rikesdepartementet av handläggningen av viserings- och tillståndsärenden i och vid utlandsmyndigheterna som resulterade i en rad förslag till förbättringar. En huvudtanke i förslagen är att skall få ett ökat ansvar för effektivisera hela handläggningskedjan såväl inom som vid utlandsmyndig- heterna. Slutsatser Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna och en fortsatt utveckling av roll som central utlänningsmyndighet, såväl inom som i förhållande till utlands- myndigheterna, skall ge förutsättningar för kortare handläggningstider, rationaliseringar och bättre återrapporteringsrutiner. Inom ramen för uppdrag som central utlänningsmyndighet har verket tillsammans med bl.a. , Inte- grationsverket, Kriminalvårdens transporttjänst och arbetat för att effektivi- sera verksamheten och förkorta väntetiderna. Stora satsningar har gjorts och kommer att göras, för att utveckla arbetsrutiner och IT-stöd. Re- geringen anser att det arbete har påbörjat med att utveckla prognoserna bör fortsätta. För att ytterligare få ner handläggningstiderna och de långa väntetiderna bedömer regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med . Medlen skall användas för handläggning av utvisningsärenden för personer från provinsen men ett särskilt mål är att även äldre ärenden skall avgöras. Väntetiden för utflyttning till egen bostad skall förkortas för personer som vistas på In- vandrarverkets anläggningar när de beviljas uppe- hållstillstånd. Därför kommer och få ett gemensamt upp- drag av regeringen att se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera detta arbete. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtals- försäkringar. Anslaget har tillförts . Tabell 7.2 Beräkning av anslaget för Anslag 1999 438 558 Pris-och löneomräkning 3 377 Justering av 6 422 beslutade förändringar -22 480 Resurstillskott 24 000 Förslag 2000 449 877 A2 Mottagande av asylsökande Tabell 7.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 307 000 2000 Förslag 1 175 600 2001 Beräknat 892 200 2002 Beräknat 893 800 Anslaget finansierar mottagande av asylsökande och vissa personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Därutöver finansieras kost- naderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen samt ersättning till kommunerna för den ersättning som ges till vissa andra utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. För beräknas ett över- skridande av anslaget med . Detta som en följd av omvärldsfaktorer och att vissa lagakraftvunna avvisningsbeslut inte kunnat verkställas. En annan orsak till överskridandet är den tidigare rådande situationen i Kosovo och överföringen av medborgare från Förbundsre- publiken som fördrivits från provinsen och som befann sig i dess närområde. organiserar mot- tagandet av asylsökande. De asylsökande kan antingen bo på en av verkets anläggningar eller få viss bostadsersättning för att ordna boendet på egen hand. ansvarar även för behandlingen av utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. Enligt avtal mellan staten och ger landstingen hälso- och sjukvård till asylsökande och vissa andra utlänningar samt förvarstagna. Funktionen Flyktingverksamhet inom det civila försvaret skall bedrivas på sådant sätt att resurser och den beredskap som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på sam- hället i fred samt vid internationella freds- främjande och humanitära insatser. Regeringens överväganden Resultatinformation var antalet registrerade personer i mottagandesystemet ca 14 600. förband sig regeringen, som ett svar på UNHCR:s begäran, att överföra upp till 5 000 medborgare från slavien, som fördrivits från provinsen och som befann sig i dess närområde. Genom att tillämpa utlänningslagens regler om massflykt kunde regeringen snabbt fatta beslut om en massflyktsförordning. Den genomsnittliga vistelsetiden i mot- tagandesystemet var vilket överstiger verksamhetsmålet . Genomsnittligt antal registrerade var 13 646 personer. Däremot redovisas en lägre dygnskostnad per person och dygn, mot beräknat . An- ledningen till denna lägre kostnad har varit att haft en mycket hög be- läggningsgrad . Trots den lägre dygnskostnaden innebär den högre genom- snittliga vistelsetiden en ökad kostnad med ca i förhållande till om verksamhetsmålet hade nåtts. Resultatet är inte tillfredsställande men det kan dock noteras att vid ingången av var den genomsnittliga vistelsetiden och . Det innebär att den genomsnittliga vistelsetiden har minskat med ca . Antalet registrerade personer i mottagande- systemet var ca 18 600. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer inklusive de som förts över från Kosovo var och tre och en halv månader. Det skall jämföras med motsvarande siffror då ca 13 000 personer var registrerade. Dessa hade då en genomsnittlig vistelsetid och . Av de registrerade personerna har ordnat boendet på egen hand. Regeringen utfärdade förordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Enligt förordningen skall medborgare i För- bundsrepubliken som kommer från provinsen och som inte kan återvända dit på grund av förhållandena där anses ha behov av sådant tillfälligt skydd som avses i 2 kap. 4 a § utlänningslagen (1989:529 UtlL), och får, under förutsättning att de behöver skydd här i landet, beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt samma bestämmelse, om de har ansökt om uppehållstillstånd enligt 3 kap. UtlL. Uppehålls- tillståndets längd den första perioden fastställdes . Tillståndsperioden har därefter genom en ändring (SFS 1999:708) i för- ordningen begränsats till att gälla längst till . Ändringen trädde i kraft . har beslutat att med stöd av 2 kap. 5 b § UtlL bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd till medborgare i . Dessa ut- länningar hade före meddelats ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft och därefter inkommit med en ny ansökan om uppehållstillstånd till nämnden. har analogt med för- ordningen fastställt det tidsbegränsade uppe- hållstillståndet i de beslut som meddelats före . Totalt sett rör det sig om ett begränsat antal personer, inte överstigande 300 . För utlänningar som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § UtlL gäller bestämmelserna i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., LMA, och är ansvarig myndighet. Kostnaderna för deras vistelse här i landet beräknas under anslaget A2 Mottagande av asylsökande. Dessa bestämmelser gäller däremot inte om tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas på någon annan grund än bestämmelserna i 2 kap. 4 a § UtlL. Då övergår ansvaret till kommunerna. Frågan om en kommuns rätt till ersättning från staten för kostnader för utlänningar som vistas i kommunen och som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 5 b § UtlL är inte reglerad. För utlänningar som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. gäller en överenskommelse mellan staten och om sjukvård för asylsökande m.fl. Överenskommelsen grundar sig på beslut i enlighet med regeringens proposition 1993/94:94 om mottagande av asylsökande m.m. att låta ansvaret för de asylsökandes vård gå över till landstingen. Överenskommelsen gäller fr.o.m. . Denna överens- kommelse omfattar dock inte utlänningar som beviljats uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 5 b § när dessa utlänningar inte längre omfattas av lagen om mottagande av asylsökande. Lands- tingen är dock enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skyldiga att lämna akut vård. Någon statlig ersättning för sådan vård lämnas dock inte. Förslag till tillfällig statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader för vissa utlänningar Regeringens förslag: En tillfällig statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader för vissa utlänningar skall införas. Ersättningen skall avse kostnader för vissa insatser enligt socialtjänstlagen (1980:620), tolkkostnader samt vissa skolkostnader och kostnader för gymnasie- ersättande verksamhet samt vissa kostnader för hälso- och sjukvård samt tandvård m.m. för de medborgare i som vistas i kommunen och som med stöd av 2 kap 5 b § UtlL beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd. Den statliga ersättningen skall beslutas och administreras av Statens invandrar- verk. De nya bestämmelserna skall träda i kraft och tillämpas även för kostnader som uppkommit . Bestämmelserna avses bli tidsbegränsade och gälla till utgången av april månad 2001. och synpunkter: och tillstyrker regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: De utlänningar som med stöd av 2 kap 5 b § UtlL beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd omfattas inte av bestämmelserna i . Ansvaret övergår därmed från till kommunerna, vilka enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen (1980:620) har det yttersta ansvaret för utlänningen. Kommunerna har inte rätt till statlig ersättning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagande m.m. då tidsbegränsade uppehållstillstånd som understiger inte kan ligga till grund för folkbokföring. Inte heller Landstingen har rätt till statlig ersättning för akut hälso- och sjukvård samt tandvård och sådan hälso- och sjukvård samt tandvård som inte kan anstå m.m. som enligt en överenskommelse med lämnas till de utlänningar som omfattas av lagen om mottagande av asyl- sökande. Regeringen anser att de kommuner där dessa utlänningar vistas bör kunna få ersättning från staten för vissa insatser enligt socialtjänstlagen, tolkkostnader samt vissa skolkostnader för barn och ungdomar . Därutöver bör ersättning lämnas till landstingen för vissa sjukvårdskostnader. Ersättningen skall avse kostnader för medborgare i , som kommer från provinsen och som beviljats tidsbegränsade uppe- hållstillstånd med stöd av 2 kap. 5 b § UtlL. Staten bör kalenderårsvis i efterskott efter ansökan ersätta kommunerna för kostnader för försörjningsstöd och vid behov stöd och hjälp i boendet samt för vård av barn i annat hem än barnets eget som ges med stöd av social- tjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ersättning bör även lämnas för tolkkostnader. Därutöver bör ersättning lämnas till kommunerna för skolkostnader och kostnader för gymnasieersättande verksamhet samt till landstingen för kostnader för viss hälso- och sjukvård samt tandvård m.m. Den sistnämnda ersättningen bör lämnas enligt samma ordning som gäller för asylsökande. bör som statlig myndig- het administrera ansökningarna samt utbetala den statliga ersättningen till kommunerna och landstingen. Slutsatser För beräknades den genom- snittliga flyktingdygnskostnaden till per person. Det faktiska utfallet blev . Anledningen till denna lägre flyktingdygnskostnad var att beläggningsgraden i mottagandesystem blev högre än beräknat eftersom tidigare antaganden byggde på att verkställighetsproblemen till Förbunds- republiken skulle få en lösning.