prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Under det finska ordförandeskapet försökte och utan framgång nå en lösning. På grundval av förslag som har tagits fram i det s.k. diskuteras vissa ändringar i det första bolagsrättsliga direktivet (publicitetsdirektivet) och det andra bolagsrättsliga direktivet (kapitaldirektivet). Diskussionen är inriktad på att åstadkomma förenklingar i de bolagsrättsliga reglerna. Kommissionen har i denna fråga samrått med medlemsstaterna och förväntas komma med egna förslag . 7.9 Redovisnings- och revisionsfrågor Det arbete med inriktning på en internationell harmonisering av redovisningsnormerna som kommissionen inledde har fortsatt. Redovisningsfrågor, särskilt sådana med anknytning till det arbete som sker inom , har diskuterats både i för redovisningsfrågor och i en särskild teknisk kommitté under kontaktkommittén. Kommissionen har tagit initiativ till en översyn av de fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven. Arbetet med att ta fram direktivförslagen kommer att inledas genom diskussioner i för redovisnings- frågor. sammanträdde kommittéerna vardera . har varit representerat vid mötena. Den tekniska underkommittén för revisionsfrågor höll tre sammanträden. deltog vid samtliga möten. Vid mötena behandlades i första hand frågor om kvalitetskontroll av revisionen och vilken ställning den internationella revisionsnormen International Standards on Auditing skall ha inom gemenskapen. 7.10 Bygg- och bostadsfrågor Byggfrågor ingår i EG:s kompetensområde. I bostadspolitiska frågor sker samarbetet informellt. 7.10.1 Byggfrågor EG-arbetet gällande byggfrågor har främst var inriktat på byggproduktdirektivet, byggbranschens konkurrenskraft och direktivet om linbanor. Arbetet med genomförande av byggproduktdirektivet fortsätter Kommissionen har fortsatt arbetet med byggproduktdirektivet (89/106/EEG), som trädde i kraft . Direktivet omfattar byggnadsverk, dvs. byggnader och anläggningar. Syftet är att underlätta fri handel med byggprodukter. Enligt direktivet skall byggnadsverken uppfylla sex väsentliga krav bl.a. i fråga om brandskydd, hygien, hälsa och miljö. Kraven är utformade som kvalitativa funktionskrav. Det är därför inte möjligt att bedöma om egenskaperna hos en byggprodukt tillgodoser kraven på det färdiga byggnadsverket. Huvudsyftet med tillämpningsdokumenten är att få underlag (mandat) till standardardiseringsorganen för att utarbeta europastandarder (harmoniserade standarder) och för att utarbeta riktlinjer för europeiska tekniska godkännanden. Målsättningen är att de byggprodukter som överensstämmer med beslutade tekniska specifikationer kan CE-märkas och därmed får marknadsföras fritt inom gemenskapen och accepteras av myndigheter i de olika länderna. Arbetet med att utforma mandaten slutfördes i huvudsak . skapades tydligare riktlinjer för standardiserings- arbetet och för det nationella genomförandet med hjälp av väglednings- dokument. Nya arbetsgrupper har tillsatts för att arbeta med s.k. Eurokod och byggprodukter i kontakt med dricksvatten. Framsteg har nåtts på brandområdet. finns 11 CE-märkta byggprodukter på marknaden. genomför en europeisk bostadsmässa har beslutat att genomföra en europeisk bostadsmässa som ett led i arbetet att skynda på genomförandet av byggproduktdirektivet (89/106/EEG), främja en europeisk samsyn på byggsektorn samt för att skapa förutsättningar för fortsatt utveckling av den inre marknaden. Den särskilt tillkallade utredaren slutförde sitt arbete med att undersöka möjligheterna att genomföra en sådan mässa i . Arbetet fortskrider med förberedelserna för att anordna mässan . Den europeiska dimensionen markeras särskilt av en s.k. europeisk by bestående av 20 25 småhus. Miljöministern har bjudit in 29 länder runt om i att uppföra var sitt hus i den europeiska byn. Syftet med byn är att visa bl.a. produktionsmetoder, traditioner, arkitektur och material som används i deltagarländerna. Arbetsgrupper tillsatta med anledning av byggindustrins konkurrenskraft presenterade kommissionen ett meddelande om byggindustrins konkurrenskraft (KOM (97) 539 slutlig). Där konstaterades att byggbranschen är väl anpassad för lokala förhållanden men att byggbranschen måste förbättra sin konkurrenskraft. En ökad konkurrenskraft inom byggbranschen får positiv inverkan på andra branscher och på sysselsättning och tillväxt. Mot den bakgrunden presenterade kommissionen ett antal strategiska mål och rekommendationer för industrin, kommissionen och medlems- staterna. I rapporten lämnades förslag till ett stort antal åtgärder för att förbättra kvaliteten i byggbranschen, att förbättra lagstiftningen på området, att förbättra utbildningsmöjligheterna och för att förstärka och ge ny inriktning åt forskning och utveckling. Förslagen till åtgärder spänner över ett brett fält och skulle kunna komma att beröra nationella regler på byggområdet, företagens arbetsmetoder och förhållanden m.m. antog slutsatser med anledning av kommissionens meddelande och uppmanade kommissionen att diskutera de föreslagna åtgärderna med medlemsstaterna och byggbranschen. Kommissionen har konsulterat medlemsstaterna och byggbranschen och presenterade vid ministerrådsmötet en rapport på basis av denna konsultation. Syftet är att en handlingsplan skall utarbetas. Kommissionen har påbörjat arbete med att tillsätta arbetsgrupper med företrädare för medlemsstaterna, industrin och kommissionen för att komma fram till en handlingsplan. Gemensam ståndpunkt i linbanedirektivet Arbetet med linbanedirektivet (KOM (93) 646 slutlig) fortgår. Rådet antog en gemensam ståndpunkt beträffande skidliftar och andra linbanor. Enligt direktivet måste säkerhetskomponenterna och delsystemen konstrueras och tillverkas så att de, installerade i en befintlig eller ny anläggning, samverkar med övriga delar och uppfyller de väsentliga kraven. Ändringar i hiss- och maskindirektivet Beträffande hissar har arbete pågått med att göra mindre ändringar i hissdirektivet (95/16/EG) och parallellt i maskindirektivet (89/392/EEG). De båda direktiven reglerar personlyftande anordningar. Som exempel kan nämnas de s.k. plattformshissarna som är viktiga för att lösa tillgänglighet i befintliga byggnader. 7.10.2 Bostadsfrågor Den 27 hölls ett informellt möte med medlems- staternas bostadsministrar i i . Bostadsfrågor ingår inte formellt i EG:s kompetensområde. Ministermötena är främst avsedda att vara ett forum för erfarenhetsutbyte och diskussion. Ministrarna diskuterade boende för äldre människor och långsiktigt hållbara lösningar för boende, byggande och stadsutveckling. Vidare diskuterades relationen mellan den s.k. Habitat-agendan (om boende, bebyggelse och stadsutveckling) och . Ministrarna underströk betydelsen av att alla tillgängliga åtgärder vidtas för att förverkliga Habitat-agendan till FN:s speciella generalförsamling, Istanbul+5, som äger rum i . 8 Svenska övergångsregler från medlemskapsförhandlingarna Vid anslutningen till EU fick övergångsregler på ett antal områden. De flesta övergångsperioder var bestämda till tre eller och löpte ut /99. Övergångsperioden skulle på vissa områden användas till att undersöka om det var motiverat att ändra gemenskapens regler och på andra områden till att ge tid att anpassa sig till . Övergångsreglerna berörde huvudsakligen områdena kemikalier, veterinär- och smittskyddsfrågor, livsmedelsstandarder, fiske, alkohol och tobak. På fiskeområdet återstår inte längre några övergångsregler, de lösningar som uppnåddes redovisades i årsboken . I denna rapporterades även för tillfredsställande lösningar beträffande kvicksilver i batterier och mullade morötter. genomfördes ytterligare ändringar i som tog hänsyn till svenska krav från anslutningsförhandlingarna. Därmed har övergångsreglerna för skogsutsäde samt för vissa kemikalier och fodermedel blivit överflödiga. Övergångsreglerna för tobaksskatt och fetthalter i mjölk förlängdes ytterligare. När det gäller fritidsbostäder och vissa medicinskt verksamma substanser i djurfoder har de svenska reglerna nu anpassats till EG:s. För resterande övergångsregler fortsatte förhandlingsarbetet. Nedan redovisas de återstående övergångsreglerna och de lösningar som uppnåtts . 8.1 Kemikalier 8.1.1 Begränsning av användningen av farliga ämnen hade fram till övergångsregler när det gällde begränsningar för fyra ämnen: kadmium, pentaklorfenol, tennorganiska föreningar och arsenik. antog kommissionen ett tilläggsdirektiv till begränsningsdirektivet med ändringar för reglerna om tennorganiska föreningar, pentaklorfenol samt en förlängning av det svenska undantaget för kadmium. Ändringen innebär att det i princip blir förbud för användning av pentaklorfenol i hela gemenskapen. , , , och har dock undantag fram till och med . För tennorganiska föreningar skall man göra en översyn före , eftersom man vill avvakta förhandlingar och ett eventuellt globalt förbud inom IMO. och kan tills dess fortsätta att tillämpa sina nationella bestämmelser. Mot bakgrund av att kadmium är föremål för utvärdering inom det existerande ämnesprogrammet har inga ändringar i begränsningar för detta ämne genomförts, men och behåller sina nationella regler till och med . Det konstaterades i samband med översynen av begränsningsdirektivet att något undantag för användning av arsenikbehandlat virke inte var nödvändigt. kan alltså fortsätta att tillämpa sina bestämmelser. 8.1.2 Strängare bedömning av många kemiska ämnen och preparat hade strängare bedömning av farlighet för en rad kemiska ämnen som regleras i det s.k. ämnesdirektivet. Vid översynen av bestämmelserna om klassificering och märkning av kemiska ämnen och beredningar (preparat) har till största delen de svenska undantagen lösts genom ändringar i de två direktiven. För de återstående frågorna om akut toxicitet och användande av en särskild varningstext för vissa cancer- framkallande ämnen har fått förlängt undantag till och med utgången av i direktiv /33/EG och direktiv /45/EG. 8.1.3 Förlängd övergångstid för kadmium i handelsgödsel I finns inga gränsvärden för kadmium i handelsgödsel, något som , och hade . Samtliga nya medlemsstater fick därför övergångsregler som löpte ut . Övegångstiden har genom direktiv /97/EG förlängts t.o.m. . skall kommissionen i samråd med medlemsstaterna på nytt granska behovet av nya bestämmelser på gemenskapsnivå om kadmiuminnehållet i gödselmedel. 8.2 Veterinär- och smittskyddsfrågor 8.2.1 Antibiotika och andra antimikrobiella tillsatser i djurfoder Enligt anslutningsfördraget kunde till utgången av 1998 behålla sitt förbud mot användning av antibiotika, tillväxtbefrämjande medel samt koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser som tillsatser i foder. På grundval av vetenskapligt material som bl. a. sammanställt beslutade ministerrådet att förbjuda fyra antibiotika- substanser som fodertillsatser. Efter det utlöste skyddsklausulen i rådets direktiv /524/EEG för de fyra tillsatser inom gruppen antibiotika som är tillåtna inom gemenskapen. Det innebär att i avvaktan på kommissionens beslut kan upprätthålla sitt totalförbud mot användning av antibiotika i andra än veterinärmedicinska syften även efter . Samtliga tillsatser inom gruppen tillväxtbefrämjande medel har förbjudits inom EG medan har anpassat sin lagstiftning till EG:s vad gäller tillsatser i gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser. 8.2.2 Fodermedel Tio övergångsregler på foderområdet löpte ut vid slutet av 1997. Undantagen gällde tillsatserna karetenoider och xantofyller, koppar, myrsyra och myrsyra kombinerad med etoxikin, gränsvärden för aflatoxin B1, ochratoxin A, bly och PCB, kadaverprodukter som foder- råvara samt obligatorisk märkning av fosforinnehållet i fiskfoder. ansökte om anpassning av i åtta av dessa fall. Frågan om fosformärkning löstes och har undantaget beträffande användning av myrsyra som konserveringsmedel för spannmål lösts ut genom att EG-reglerna anpassats till de svenska kraven. upprätthåller fortfarande sin nationella lagstiftning för de återstående sex undantagen. I samtliga fall pågår arbete inom kommissionen som väntas leda till ändrade EG-regler. Kadaver som foderråvara inrättades en arbetsgrupp under kommissionen med uppgift att ta fram ett nytt regelverk beträffande animaliskt avfall. I det utkast som finns förbjuds användningen av kadaver och liknande animaliskt avfall som foderråvara. Ett förslag från kommissionen väntas . deltar aktivt i arbetet. Koppar som fodertillsats En arbetsgrupp under kommissionen har lämnat förslag som gäller högsta tillåtna mängd koppar i foder. Arbetsgruppens förslag ligger under den nivå som tillåts i . Gränsvärde för PCB i foder finns inga EG-bestämmelser om gränsvärde för PCB i foder. Genom den kris som uppstod sedan dioxin påträffats i belgiska livsmedel har frågan om gränsvärden för PCB fått högsta aktualitet eftersom PCB bl.a. har använts som indikator på förekomst av dioxin. Efter uppmaning från rådet presenterade kommissionen ett omfattande åtgärdsprogram för att höja säkerheten på livsmedelsområdet. I programmet ingår flera förslag på foderområdet, innefattande gränsvärden för dioxin. Kommissionens förslag presenterades /2000. Gränsvärde för bly i grönfoder och fosfater krav på gränsvärde för bly i fosfater har i princip godkänts av kommissionens ständiga foderkommitté. I kommittén diskuteras fortfarande krav på sänkt gränsvärde för bly även i grönfoder och frågan har utvecklats i en för positiv riktning. Formellt beslut förväntas . Sänkta gränsvärden för aflatoxin B1 i foder för mjölkkor Diskussioner om gränsvärden för aflatoxin pågår inom kommissionen, bl.a. har situationen i olika medlemsstater i fråga om aflatoxinförekomsten i foder undersökts. Ett gränsvärde för aflatoxin i mjölk har antagits. Detta är i överensstämmelse med det gränsvärde som tillämpas i . Det är osäkert när beslut om gränserna i foder kan fattas. Gränsvärde för ochratoxin A i foder för fjäderfä och svin I avvaktan på de pågående diskussionerna om antagande av gränsvärden för ochratoxin i livsmedel sker inga förhandlingar beträffande det svenska undantaget i fråga om gränsvärden för ochratoxin i foder. 8.2.3 Djursjukdomar Tilläggsgarantier gör det möjligt för en medlemsstat att ställa särskilda krav vid införsel av levande djur för att försäkra sig om att djuren inte har några smittsamma sjukdomar. För att tilläggsgarantier skall beviljas krävs bl.a. att medlemsstaten kan visa att den aktuella sjukdomen inte finns där eller att man bedriver ett kontrollprogram. I anslutnings- förhandlingarna ansökte om tilläggsgarantier för en rad djur- sjukdomar. I avvaktan på kommissionens prövning fick under en ettårig övergångsperiod bibehålla sina nationella införselbestämmelser. Kommissionen prövade inte alla ansökningarna varför en förlängd övergångstid begärdes. har sedan anslutningen beviljats tilläggsgarantier och sjukdomsfrihetsstatus för ett mindre antal djursjukdomar. Samtliga svenska ansökningar har dock ännu inte prövats. har delvis ändrats så att den rättsliga grunden för att söka tilläggsgarantier för sjukdomar på nötkreatur och svin begränsats. pågår diskussioner mellan och kommissionen om hur frågan slutligen skall lösas. 8.3 Livsmedelsstandarder 8.3.1 Fetthalter i mjölk Inom EG:s jordbruksreglering finns särskilda bestämmelser om fetthalter i mjölk som delvis avviker från traditionella mjölksorter. Vid anslutningen fick därför en treårig övergångstid under vilken traditionella svenska mjölksorter kunde saluföras. har EG- reglerna ändrats så att den svenska lättmjölken blivit tillåten. Undantaget för den 3-procentiga standardmjölken har förlängts , senast då det förlängdes till utgången av 2003. 8.4 Alkohol och tobak 8.4.1 Införselreglerna Enligt anslutningsfördraget får behålla restriktioner för resande- införsel av tobak, sprit, vin och öl från andra medlemsstater. De kvantitativa restriktionerna är i korta drag 300 cigaretter, sprit, mousserande vin eller starkvin, icke mousserande vin samt starköl. Över dessa volymer tas svensk skatt ut. En uppgörelse har slutits om att de nordiska länderna fortsatt får tillämpa sina införsel- restriktioner. och har accepterat att restriktionerna upphör vid utgången av . En översyn av de svenska reglerna skall göras före . 8.4.2 Tobaksskatten skall punktskatten på cigaretter uppgå till av det högsta detaljhandelspriset, inklusive mervärdesskatt. Skatten på cigaretter i når inte upp till denna procentsats och fick därför en övergångstid till utgången av 1998 att uppfylla den. I stället sänktes tobaksskatten . En ansökan om förlängning av övergångsreglerna till lämnades in till kommissionen. Rådet beslutade om ändring i tobaksskatte- direktiven och beviljades då den begärda förlängningen. 8.4.3 Omsättning av snus Rätten att omsätta snus i är inte tidsbegränsad. har uppfyllt ett åtagande i anslutningsakten i form av en förordning som förbjuder export av snus till där snus inte får omsättas. Kommissionen skall granska exportförbudets faktiska tillämpning, och en rapport skulle ha lämnats men har ännu inte kommit. 8.5 Mervärdesskatt På mervärdesskatteområdet har en del av de beviljade undantagen blivit inaktuella genom att den svenska lagstiftningen anpassats till . De undantag som kvarstår löper . Undantagen om förenklade förfaranden för småföretagare gäller fram till dess att rådet beslutar om gemenskapsbestämmelser. Rätten för att, vid omsättning av läkemedel till sjukhus, av receptbelagda läkemedel och av tidskrifter för ideella föreningar samt vid framställning av sådana tidskrifter, tillåta full avdragsrätt för ingående skatt utan beskattning av varorna och tjänsterna gäller utan någon angiven tidsgräns. Tidskrifter för ideella föreningar är f.n. föremål för översyn i utredningen av reglerna om skattskyldighet i mervärdes- skattelagen m.m. Slutligen har rätt att undanta omsättning av nybyggda fastigheter och mark för bebyggelse samt passagerar- transporter från beskattning. Detta undantag får behålla så länge någon av de nuvarande medlemsstaterna har sådan skattebefrielse. 8.6 Utlänningars förvärv av fritidsbostäder Lagen (1992:1368) om tillstånd till vissa förvärv av fast egendom har givit viss möjlighet att begränsa utlänningars förvärv av fritidsfastigheter i . Enligt en särskild bestämmelse i anslutningsfördraget fick behålla lagen efter anslutningen. Mot denna bakgrund beslutade att lagen skulle upphöra att gälla vid utgången av . Detta innebär att alla numera kan förvärva svenska fritids- fastigheter utan något krav på särskilt tillstånd. 8.7 Skogsodlingsmaterial och fick vid anslutningen undantag från direktiv /404/EEG om saluförande av skogsodlingsmaterial vilket innebar att fick behålla sin nationella lagstiftning t.o.m. . Ett nytt direktiv beslutades av rådet (1999/105/EG). Det nya direktivet trädde i kraft och skall tillämpas från . I mellantiden skall det nuvarande direktivet inte tillämpas på och . 9 Fri rörlighet för varor 9.1 Tullunionen 9.1.1 EG:s tullagstiftning Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (tullkodexen) utgör tillsammans med tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 unionens gemensamma tullag. Tullkodexen trädde i kraft . De ändringar som gjorts i tullkodexen har varit föranledda av handelspolitiska åtaganden i den så kallade Uruguayrundan samt arbetet med att göra transiteringssystemet bättre och säkrare. företas en översyn av tullkodexen i syfte att uppdatera och förenkla reglerna och göra dessa flexiblare. har arbetat aktivt för förenklingar, särskilt genom en ökad användning av elektroniska förfaranden. Den föreslagna ändring i tullkodexen som är av störst intresse för gäller därför möjligheten att befria företagen från att inge styrkande handlingar då tulldeklarationer inges elektroniskt. De övriga förslagen gäller bl.a. möjligheten att åberopa god tro till skydd mot efterdebitering, tidsfristen för efterdebitering, modernisering av tullförfaranden med ekonomisk verkan, frizoner och uppkomsten av tullskuld då varor smugglas genom ett eller flera medlemsstater. Ändringar har också gjorts i rådets förordning (EG) nr 3295/94, som avser tullkontroll beträffande intrång i immateriella rättigheter. Ändringarna innebär i huvudsak att även patent och tilläggsskydd av läkemedel och växtskyddsmedel omfattas av förordningen. 9.1.2 Åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen 2000 Fullbordandet av den inre marknaden och den snabba utvecklingen av gemenskapens handelsutbyte med den övriga världen har gjort det nödvändigt att tydligt fastställa och genomföra strategiska riktlinjer för att tydligare klargöra tullmyndigheternas roll inom gemenskapen. För detta har en gemensam ram skapats genom ett åtgärdsprogram, 2000, vilket enligt det gällande beslutet skall gälla , till och med . Det övergripande målet för 2000 är att främja den inre marknadens funktion. EG:s tullprocedurer och kontroller måste fungera störningsfritt men garantera säkerhet för medborgare och företag. Procedurer och kontroller måste vara lika effektiva längs hela den yttre gränsen och bidra till att skydda medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska intressen samt att säkra enhetlighet och konkurrensneutralitet. Det är även nödvändigt att förenkla förfarandena för att säkerställa en obehindrad handel i syfte att främja utrikeshandeln och förebygga bedrägerier. Arbetet genomförs genom ökat samarbete inom olika områden dels mellan medlemsstaternas tullmyndigheter, dels mellan dessa och kommissionen. Nya effektiva arbetsmetoder utvecklas för att främja en effektiv tulladministration genom användning av modern informations- teknik. Mot bakgrund av en rapport om programmet som kommissionen lagt fram för och rådet har en ändring i det ursprungliga beslutet om 2000 föreslagits. Förslaget innebär att programmet skall inkludera datorisering och utbildningsinsatser, vilka tidigare drivits inom andra program. Programmet föreslås även öppnas för kandidatländerna i samt även få förlängd löptid t.o.m. . Programmet för därför även en ny benämning, 2002. En gemensam ståndpunkt om förslaget har förhandlats fram i rådet. Förslaget behandlades i som i huvudsak godtagit den gemensamma ståndpunkten. 9.1.3 Transiteringsförfarandet Transiteringssystemet moderniseras och effektiviseras. Transitering innebär att varor transporteras under tullkontroll från en plats till en annan utan att de beläggs med tullar och andra pålagor eller blir föremål för handelspolitiska åtgärder. Ett fungerande transiteringssystem är nödvändigt för att den ständigt ökande handeln med varor skall kunna hanteras. har systemet missbrukats, bl.a. för smuggling av cigarretter och alkohol. Därför antog kommissionen en åtgärdsplan för transiteringen i . Syftet med planen är att reformera systemet för att stävja bedrägerierna. Detta skall ske genom klarlägganden av lagstiftningen och tillämpningen av den. Ett viktigt steg är datorisering av förfarandena. har arbetet fortsatt med en översyn av regelverket (i tullkodexen, gemenskapens "tullag", och konventionen om gemensam transitering som gäller EG samt EFTA- och Visegradländerna). Det arbete som pågår gäller datoriseringen. Projektet (NCTS), kommer att börja tillämpas i fem utvalda länder (inte ). Enligt planen skall systemet vara fullt utbyggt i mitten av 2003. 9.2 Tekniska handelshinder De hinder för de fria varurörelserna som orsakas av olikheter mellan länderna i kraven på varors utförande, beskaffenhet eller egenskaper eller i olikheter i kraven på provning, certifiering eller märkning av varorna kallas för tekniska handelshinder. En förutsättning för att den inre marknaden skall fungera är att dessa hinder undanröjs. Inom gemenskapen har man två olika instrument för att undanröja tekniska handelshinder. 9.2.1 Harmonisering och ömsesidigt erkännande Harmonisering Det mest verksamma instrumentet för att eliminera tekniska handelshinder inom unionen är harmonisering av medlemsstaternas lagar och föreskrifter om krav på varor, lagstiftning som i regel tillkommit för att skydda liv och hälsa eller miljö.