prop · GN031D10 · 2000-01-01 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Lagförslag 11 2.1 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) 11 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1152) om handel med läkemedel 13 2.3 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård 14 3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Utgiftsutveckling 15 3.3 Resultatbedömning 15 4 Hälsovård och sjukvård 19 4.1 Omfattning 19 4.2 Utgiftsutveckling 21 4.3 Resultatbedömning 23 4.3.1 Kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras 23 4.3.2 Patientens ställning skall stärkas 26 4.3.3 Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt 29 4.3.4 Tobaksbruket skall minska 34 4.3.5 Läkemedelsförsörjningen skall utvecklas och vara kostnadseffektiv 35 4.3.6 En god tandhälsa skall upprätthållas 37 4.3.7 Vården av och omsorgen om psykiskt störda skall förbättras 38 4.4 Revisionens iakttagelser 39 4.5 Bedömning av personalkonsekvenser 40 4.6 Förslag till regeländringar 40 4.7 Anslag 49 A1 Sjukvårdsförmåner 49 A2 Bidrag för läkemedelsförmånen 52 A3 Bidrag till hälso- och sjukvård 53 A4 Insatser mot aids 55 A5 Bidrag till WHO 56 A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 57 A7 Bidrag till 57 58 60 A10 62 A11 av medicinsk metodik 63 A12 65 A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall 67 A14 Personligt ombud 67 A15 68 4.8 Övrig statlig verksamhet 72 5 Social omsorg 77 5.1 Omfattning 77 5.2 Utgiftsutveckling 77 5.3 Resultatbedömning 78 5.3.1 Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. 78 5.3.2 Personer med funktionshinder skall kunna delta i samhällslivet och få tillgång till god omsorg och vård som bygger på den enskilda människans delaktighet och självbestämmande 83 5.3.3 Barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden 87 5.3.4 Personer med sociala problem och försörjningssvårigheter skall få stöd, bistånd och god omsorg. 92 5.3.5 Alkohol och narkotika 96 5.4 Revisionens iakttagelser 104 5.5 Bedömning av personalkonsekvenser 104 5.6 Anslag 104 B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 104 B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 105 B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 106 B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 108 B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer 109 B6 Ersättning för texttelefoner 109 B7 Bilstöd till handikappade 110 B8 Kostnader för statlig assistansersättning 111 B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. 112 B10 Bidrag till organisationer på det sociala området 113 B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 114 B12 utbildningsstöd (Sisus) 115 B13 116 B14 117 för internationella adoptionsfrågor 119 B16 120 B17 Alkoholinspektionen 121 123 B19 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 123 5.7 Övrig statlig verksamhet 124 6 Forskning 125 6.1 Omfattning 126 6.2 Utgiftsutvecklingen 126 6.3 Resultatbedömning 127 6.4 Revisionens iakttagelser 127 6.5 Anslag 128 C1 : Forskning 128 C2 : Förvaltning 129 7 Övrig statlig verksamhet 131 7.1 Allmänna arvsfonden 131 Anslagsbelopp 10 3.1 Utgiftsutvecklingen 15 3.2 Utgiftsutvecklingen 17 4.1 Viss sjukvårdspersonal i landsting och primärkommuner samt rändring 1995 1998 20 4.2 Resurstillskott till vården 21 4.3 Utgiftsutveckling 21 4.4 Försäljning av Viagra och Xenical 36 4.5 Anslagsutvecklingen A1 Sjukvårdsförmåner 49 4.6 Utgifternas fördelning på ändamål 50 4.7 Anslagsutvecklingen A2 Bidrag för läkemedelsförmånen 52 4.8 Anslagsutvecklingen A3 Bidrag till hälso- och sjukvård 53 4.9 Anslagsutvecklingen A4 Insatser mot aids 55 4.10 Anslagsutvecklingen A5 Bidrag till WHO 56 4.11 Anslagsutvecklingen A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 57 4.12 Anslagsutvecklingen A7 Bidrag till 57 4.13 58 4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 59 4.15 Beräkning av anslaget för 59 4.16 60 4.17 Uppdragsverksamhet 61 4.18 Beräkning av anslaget för 62 4.19 Anslagsutvecklingen A10 62 4.20 Bidragsverksamhet 63 4.21 Beräkning av anslaget för 63 4.22 Anslagsutveckling A11 av medicinsk metodik 63 4.23 Beräkning av anslaget för 65 4.24 Anslagsutvecklingen A12 65 4.25 Beräkning av anslaget för 66 4.26 Anslagsutvecklingen A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall 67 4.27 Anslagsutvecklingen A14 Personligt ombud 67 4.28 Anslagsutvecklingen A15 68 4.29 Fördelning av totala förvaltningskostnaden på verksamhetsområde 68 4.30 Offentligrättslig verksamhet 70 4.31 Uppdragsverksamhet 71 4.32 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 71 4.33 Beräkning av anslaget för 72 4.34 Offentligrättslig verksamhet 74 4.35 Uppdragsverksamhet 74 4.36 Ekonomisk översikt 75 5.1 Utgiftsutvecklingen 77 5.2 Anslagsutvecklingen B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 104 5.3 Anslagsutvecklingen B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 105 5.4 Anslagsutvecklingen B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 106 5.5 Bemyndigandetabell 107 5.6 Anslagsutvecklingen B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 108 5.7 Anslagsutvecklingen B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer 109 5.8 Anslagsutvecklingen B6 Ersättning för texttelefoner 109 5.9 Anslagsutvecklingen B7 Bilstöd till handikappade 110 5.10 Anslagsutvecklingen B8 Kostnader för statlig assistansersättning 111 5.11 Anslagsutvecklingen B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. 112 5.12 Anslagsutvecklingen B10 Bidrag till organisationer på det sociala området 113 5.13 Anslagsutvecklingen B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 114 5.14 Anslagsutvecklingen B12 utbildningsstöd (Sisus) 115 5.15 Beräkning av anslaget för 116 5.16 Anslagsutvecklingen B13 116 5.17 Beräkning av anslaget för 117 5.18 Anslagsutvecklingen B14 117 5.19 Beräkning av anslaget för 119 5.20 för internationella adoptionsfrågor 119 5.21 Beräkning av anslaget för 119 5.22 Anslagsutvecklingen B16 120 5.23 Beställningsbemyndigande för beviljande av forsknings- och utvecklingsmedel och beräknad anslagspåverkan 2001 121 5.24 Beräkning av anslaget för 121 5.25 Anslagsutvecklingen B17 Alkoholinspektionen 121 5.26 Beräkning av anslaget för 122 5.27 123 5.28 Anslagsutvecklingen B19 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 123 5.29 Ekonomisk översikt 124 6.1 Utgiftsutvecklingen 126 6.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 128 6.3 Anslagsutvecklingen C1 : Forskning 128 6.4 Beräkning av anslaget 128 6.5 Anslagsutvecklingen C2 : Förvaltning 129 6.6 Beräkning av anslaget 129 4.1 Fördelningen av kostnader på olika verksamheter inom hälso- och sjukvården (%), 1990 1998 19 4.2 Landstingens inkomster fördelade efter inkomstslag (%) 20 4.3 Ökning av återstående medellivslängd för en nyfödd 29 4.4 Antal hiv-smittade respektive aids-fall fördelat på kvinnor och män 30 4.5 Andel daglig rökare (%), 16 , 1980 1997 34 4.6 Andel kariesfria barn (%) 37 4.7 Antal vårdplatser i sluten psykiatrisk vård samt antal läkarbesök 1000-tal i öppen vård 1980 1998 39 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1152) om handel med läke- medel, 3. antar regeringens förslag om fortsatt giltig- het av lagen (1991:1136) om försöksverk- samhet med primärvård, 4. godkänner de av regeringen föreslagna prin- ciperna för ett nytt avgiftssystem för den statliga läkemedelskontrollen fr.o.m. (avsnitt 4.6), 5. godkänner den av regeringen föreslagna strukturen för det nationella stödet till ut- vecklingsarbete inom vården och omsorgen (avsnitt 4.6), 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om anslaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård, disponera dels för avvecklingen av (Spri), dels för uppbygg- nad av det nya nationella stödet till ut- vecklingsarbete inom vård och omsorg, 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget , ingå ekonomiska förpliktelser som in- klusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 8. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A15 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklu- sive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 9. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m., ingå ekonomiska för- pliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 10. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B16 Statens institu- tionsstyrelse, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 11. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget C1 : Forskningsmedel, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 12. för anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Sjukvårdsförmåner m.m. ramanslag 1 998 000 A2 Bidrag för läkemedelsförmånen ramanslag 14 137 000 A3 Bidrag till hälso- och sjukvård ramanslag 980 225 A4 Insatser mot aids ramanslag 65 622 A5 Bidrag till WHO ramanslag 34 371 A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverk- ningar 1 591 A7 Bidrag till ramanslag 16 701 ramanslag 110 999 ramanslag 131 224 A10 ramanslag 13 059 A11 av medicinsk metodik ramanslag 35 622 A12 ramanslag 19 086 A13 Ersättning till steriliserade i vissa fall ramanslag 90 000 A14 Personligt ombud ramanslag 45 000 A15 ramanslag 429 102 B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ramanslag 260 000 B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet reservationsanslag 330 000 B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ramanslag 183 019 B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anslag 78 394 B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer anslag 132 194 B6 Ersättning för texttelefoner ramanslag 16 285 B7 Bilstöd till handikappade ramanslag 230 000 B8 Kostnader för statlig assistansersättning ramanslag 5 136 000 B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. ramanslag 63 000 B10 Bidrag till organisationer på det sociala området anslag 64 341 B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder ramanslag 27 500 B12 utbildningsstöd ramanslag 8 663 B13 ramanslag 8 159 B14 ramanslag 8 450 för internationella adoptionsfrågor ramanslag 6 908 B16 ramanslag 557 032 B17 Alkoholinspektionen ramanslag 6 984 ramanslag 691 B19 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa reservationsanslag 10 000 C1 : Forskning ramanslag 117 655 C2 : Förvaltning ramanslag 9 735 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) Härigenom föreskrivs att 25 § läkemedelslagen (1992:859) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 25 § Den som ansöker om godkännan- de för försäljning av ett läkemedel, om erkännande av ett godkännande som meddelats i en annan medlems- stat i Europeiska unionen, om sådan jämkning av ett godkännande att in- dikationerna för läkemedlet utvidgas eller om tillstånd att få utföra en klinisk läkemedelsprövning skall be- tala ansökningsavgift. Så länge ett godkännande eller ett tillstånd enligt första stycket eller ett godkännande enligt förordning (EEG) nr 2309/93 gäller skall årsav- gift betalas. Årsavgift får också tas ut för läkemedel för vilka har meddelats tillstånd till försäljning enligt 5 § andra eller tredje stycket. Den som ansöker om godkännan- de för försäljning av ett läkemedel, om erkännande av ett godkännande som meddelats i en annan medlems- stat i Europeiska unionen, om till- stånd enligt 5 § tredje stycket, om till- stånd för tillverkning av läkemedel, om sådan jämkning av ett godkän- nande att indikationerna för läke- medlet utvidgas eller om tillstånd att få utföra en klinisk läkemedelspröv- ning skall betala ansökningsavgift. Den som anmäler eller ansöker om andra ändringar av villkoren i ett godkännande än som avses i första stycket skall betala tillkommande av- gift. Även den som begär att Läke- medelsverket utarbetar eller kom- pletterar en prövningsrapport i sam- band med en ansökan i en annan medlemsstat om erkännande av ett i godkänt läkemedel skall betala tillkommande avgift för rapporten. Så länge ett godkännande eller ett tillstånd enligt första stycket gäller skall årsavgift betalas. Årsavgift får också tas ut för läkemedel för vilka har meddelats tillstånd till försäljning enligt 5 § andra eller tredje stycket. Även den som ansöker om eller har tillstånd att tillverka en sådan medicinsk gas, på vilken denna lag är tillämplig, och den som ansöker om eller innehar registrering av ett homeopatiskt medel skall betala ansöknings- och årsavgift. Den som får vetenskaplig råd- givning av i sam- band med utvecklingen av ett läke- medel skall betala en särskild avgift för det. Regeringen beslutar om avgifternas storlek och får meddela ytterligare före- skrifter om sådana avgifter. Efter bemyndigande av regeringen får Läke- medelsverket meddela sådana ytterligare föreskrifter om avgifter som inte gäller avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft . För ansökan eller anmälan som kommit in till före men ännu inte avgjorts gäller äldre föreskrifter. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1152) om handel med läkemedel Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Den som ansöker om tillstånd enligt 3 § skall betala ansöknings- och årsav- gift. Den som bedriver detaljhandel med läkemedel enligt 4 eller 5 § skall betala årsavgift. Regeringen beslutar om avgifternas storlek och får meddela ytterligare före- skrifter om sådana avgifter. Efter bemyndigande av regeringen får Läke- medelsverket meddela sådana ytterligare föreskrifter om avgifter som inte gäller avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård , som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till och med utgången av . 3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 3.1 Omfattning Utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattar tre verksamhetsområden: A Hälsovård och sjukvård B Social omsorg C Forskning I utgiftsområdet ingår 14 myndigheter som har till uppgift att svara för genomförande, tillsyn, uppföljning, utvärdering och forskning. Verk- samheten inom områdena A och B är huvudsak- ligen inriktade mot kommuner och landsting, vilka står för huvudmannaskapet avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst m.m. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 23 124 24 087 24 819 25 363 25 900 26 209 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. För information om verksamhetsutfall, förändringar och prioriteringar hänvisas till respektive verksamhetsområde. Mål - Att trygga en god hälsa och goda levnads- villkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service. Inom pågår arbete med att vidareutveckla målen. 3.3 Resultatbedömning I budgetpropositionen för lades ett antal mål fast för utgiftsområdet. I budgetpropositio- nen för konkretiserades dessa mål för verksamhetsområdena: - Kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras. - Patientens ställning skall stärkas. - Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. - Tobaksbruket skall minska. - Läkemedelsförsörjningen skall utvecklas och vara kostnadseffektiv. - En god tandhälsa skall upprätthållas. - Vården av och omsorgen om psykiskt störda skall förbättras. - Personer med funktionshinder skall kunna delta i samhällslivet och få tillgång till god omsorg och vård som bygger på den enskilda människans delaktighet och själv- bestämmande. - Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. - Personer med sociala eller andra handikapp och försörjningssvårigheter skall få stöd, bistånd och god omsorg. - Barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. - Den totala alkoholkonsumtionen skall minska för att begränsa alkoholens skade- verkningar. - Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika samt genom att få fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk. - Kunskapen skall öka om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Regeringens resultatbedömning sker med ut- gångspunkt från dessa mål och redovisas utför- ligt under vart och ett av verksamhetsområdena (se avsnitten 4.3, 5.3 och 6.3). Folkhälsoläget är gott i , men på några områden finns oroande tecken. Allt fler män- niskor anger att de har psykiska besvär och inom barn- och ungdomspsykiatrin har antalet besök ökat kraftigt. En stor andel unga rör på sig så lite att det hotar deras hälsa och en stor del av befolkningen lider av övervikt. Alltför många unga börjar röka. Allergier blir allt vanligare. I folkhälsoarbetet skall de grupper som är mest exponerade för hälsorisker prioriteras. Till dem hör bl.a. invandrare och barn och unga. Kvaliteten i sjukvården har generellt sett bibe- hållits eller t.o.m. ökat och vården får generellt högt betyg av patienterna, trots omfattande strukturförändringar. Internationellt sett ligger långt framme när det gäller att tidigt och framgångsrikt införa nya och effektivare behand- lingsmetoder som medför att fler kan behandlas. Det finns dock stora lokala och regionala variationer i kvaliteten. Primärvården är inte tillräckligt utvecklad och det finns brister inom äldrevården och psykiatrin. På vissa håll förekommer långa väntetider till planerade behandlingar, trots att antalet operationer generellt sett kan ha mångdubblats tack vare ny metodik. Regeringen bedömer att det är angeläget att åtgärda dessa brister. Primärvården måste utvecklas och landstingen och kom- munerna säkra väl fungerande vårdkedjor. Regeringen anser också att det är angeläget att se till att patienternas möjligheter att välja vård- givare förbättras, t.ex. genom att förbättra informationen om väntetider på olika sjukhus. Äldreomsorgen håller överlag god kvalitet. Men på vissa områden finns brister och problem som varit kända . Det gäller t.ex. avgifter, läkarmedverkan, inflytande, samverkan mellan kommuner och landsting samt de problem som är förknippade med att allt fler anhöriga tar hand om de äldre. En nationella handlingsplan för äldrepolitiken lades fast 1998. Den syftar bl.a. till att komma till rätta med dessa problem. Regeringen bedömer att det är angeläget att kraftfullt fortsätta genomförandet av handl- ingsplanen. för personer med funk- tionshinder skall tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. är det land i världen där reglerna är mest kända. Trots det är det långt kvar innan de blir förverkligade. Funktionshindrade får inte alltid det stöd av kommuner och landsting som han eller hon har rätt till enligt lag. Många funk- tionshindrade kan inte delta i olika samhälls- aktiviteter för att de rent fysiskt, men även på andra sätt, utestängs. Dagens förhållningssätt till funktionshindrade innebär att de känner sig illa bemötta. Funktionshindrade skall inte diskrimineras. Regeringen är mycket ange- lägen om att attityderna till funktionshindrade förändras och att deras möjligheter att delta i samhällslivet förbättras . Även om socialbidragsberoendet minskade något anser regeringen att det är mycket viktigt att minskningen fortsätter. Färre barn skall växa upp i familjer som behöver socialbidrag och fler invandrare och unga måste få möjlighet att försörja sig på andra sätt än genom bidrag. FN:s konvention om barnets rättigheter är en av grundpelarna för regeringens arbete med barnfrågor. Myndigheter, landsting och kom- muner känner till ganska väl, men det är långt kvar innan den genomsyrar allt beslutsfattande som rör barn. Regeringens ambition är att kommuner, myndigheter och andra som arbetar med barn och unga har ett aktivt förhållningssätt till konventionen som bidrar till att barns och ungas levnadssituation förbättras. Därför kommer regeringen att lägga ner mycken möda på att genomföra den strategi som beslutade för för- verkligandet av . För vägledning av socialpolitiken vid ingången av nästa årtusende har regeringen gett en kom- mitté i uppdrag att göra en samlad bedömning av Denna skall ske mot bak- grund av en beskrivning vad gäller förändringar av de socialpolitiska välfärdssystemen och de stora strukturförändringarna . Därmed kan viktiga kunskapsluckor och centrala forskningsuppgifter, med särskild relevans för de utmaningar socialpolitiken står inför på 2000- talet, identifieras. ser nu över målen inom ramen för den s.k. tvåårsöversynen. Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Hälsovård och sjukvård 17 525 17 341 18 226 18 108 18 329 18 599 Social omsorg 5 496 6 633 6 490 7 128 7 431 7 468 Forskning 102 114 104 127 140 142 Totalt för utgiftsområde 9 23 124 24 087 24 819 25 363 25 900 26 209 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4 Hälsovård och sjukvård 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet och sjukvård omfattar verksamhet som i huvudsak är ett an- svar för landstingen och kommunerna och som regleras bl.a. i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner. Under utgiftsom- råde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg redovisas vissa ersättningar som ges till sjuk- vårdshuvudmännen till följd av den särskilda årliga överenskommelsen mellan staten och landstingen (den s.k. Dagmar-överenskommel- sen). De dominerande anslagsposterna inom verk- samhetsområdet Hälsovård och sjukvård är tandvårdsförsäkringen och läkemedelsförmånen. I verksamhetsområdet ingår också de statliga myndigheterna med anknytning till hälso- och sjukvårdsområdet bidrag till Världshälsoorgani- sationen (WHO) och Nordiska hälsovårds- högskolan. En förändring jämfört är att även , som tidigare redo- gjorts för under ett eget verksamhetsområde, nu redovisas som ett anslag under verksamhets- området Hälsovård och sjukvård. Under verk- samhetsområdet redovisas även Läkemedels- verket och samt WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar. har i ett internationellt perspektiv re- lativt låga kostnader för hälso- och sjukvård. En jämförelse mellan de svenska kostnaderna för hälso- och sjukvård som en andel av BNP och ett genomsnitt för motsvarande kostnadsandel i EU-länderna visar enligt statistik att andel var av BNP jämfört med genomsnittet i EU-länderna för . Nettokostnaderna för landstingens hälso- och sjukvård (primärvård, somatisk kort- tidssjukvård, geriatrisk vård, psykiatrisk vård och tandvård) uppgick enligt Lands- tingsförbundets statistik till . Detta var en ökning med jämfört med då kostnaderna uppgick till . Den landstingskommunala hälso- och sjuk- vården omfattar en rad olika verksamheter. För- delningen av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvården på de olika verksamheterna för re- spektive år 1998 framgår av nedanstående diagram. Diagram 4.1 Fördelningen av kostnader på olika verksamheter inom hälso- och sjukvården (%), 1990 1998