prop · GN03128 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta gäller alltså också förslaget i avsnitt 5.3 om att en upphandlande enhet skall - utom när några särskilda förutsättningar föreligger - annonsera de förenklade upphandlingarna i en elektronisk databas eller också på annat sätt. Det kan dock ifrågasättas om alla upphandlande enheter hinner skapa de rutiner som behövs för det skärpta annonseringskravet. Till bilden hör att lagändringen inte kommer att kunna utfärdas förrän ungefär en månad före ikraftträdandet. Regeringen anser därför att nuvarande ordning i 6 kap. 4 § , som innebär att förenklad upphandling får genomföras genom utskick av skrivelser, även bör få tillämpas till och med . om får enheten således möjlighet att välja hur en förenklad upphandling skall genomföras, genom annons eller genom skrivelse. 7 Ekonomiska konsekvenser Förslagen syftar till att effektivisera de offentliga upphandlingarna under tröskelvärdena. De bör leda till att en del besparingar kommer att kunna göras inom i stort sett hela den offentliga sektorn. De nämnda besparingarna uppkommer hos de upphandlande enheterna. Dessa kan också dra på sig vissa kostnader för den utökade annonseringen. Som nämnts i avsnitt 5.3 torde det dock endast vara fråga om blygsamma belopp. Sammantaget borde nettobesparingar kunna göras. Tillsynsbördan för påverkas inte av de förslag som läggs . De framtida uppgifterna för nämnden återkommer regeringen till i ett senare sammanhang. 8 Författningskommentar 1 kap. 5 § Anbudssökande Till definitionen görs ett tillägg med anledning av det nya förfarandet i 6 kap., urvalsupphandling. Förfarandet medför att anbudssökande även kommer att förekomma vid upphandling enligt 6 kap. Ansökningsinbjudan Begreppet och definitionen är ny. Den anger att ett underlag skall upp- rättas varigenom den upphandlande enheten bjuder in leverantörer att ansöka om att få lämna anbud. Ansökningsinbjudan används vid urvals- upphandling. Förenklad upphandling Lagrådet har påpekat att borttagandet av kravet på skriftligt anbud i 1 kap. 19 § föranleder att ordet skriftligt bör utgå ur definitionen. Enligt 19 § får en upphandlande enhet tillåta att anbud lämnas genom elektronisk överföring eller på annat sätt. Urvalsupphandling Definitionen är ny och urvalsupphandling är en ny form av upphandling i 6 kap. Den ger alla leverantörer rätt att ansöka om att få lämna anbud. Till skillnad från förenklad upphandling får den upphandlande enheten i ansökningsinbjudan begränsa antalet leverantörer som skall få lämna anbud. Enheten får bjuda in vissa leverantörer att lämna anbud. Direktupphandling Definitionen har ändrats på samma sätt som vid förenklad upphandling. Med direktupphandling avses nu upphandling utan krav på anbud. Härigenom klargörs att en upphandlande enhet är oförhindrad att be- gära anbud vid direktupphandling. 19 § I första stycket finns huvudregeln om att anbud och ansökningar skall lämnas skriftligen. Denna regel motsvaras av bestämmelsen i paragrafens första mening i dess nuvarande lydelse. Några språkliga justeringar har gjorts, bl.a. har skriftligt ersatts med skriftligen . Av det nya andra stycket följer att en upphandlande enhet får tillåta att anbud lämnas även genom elektronisk överföring eller på annat sätt. Elektronisk överföring innefattar bl.a. överföring genom e-post. Be- greppet på annat sätt kan exempelvis gälla ett anbud som avges genom överlämnande av en . Det krävs dock att den upphandlande enheten kan säkerställa att anbuden inte röjs förrän de skall öppnas. Detta innebär bl.a. att enheten måste ta fram rutiner kring hur elektroniskt över- förda anbud skall tas emot och behandlas. I samma stycke har det införts en bestämmelse som gör det möjligt för den upphandlande enheten att begära att anbud som lämnas på annat sätt än vad som följer av första stycket skall bekräftas skriftligen eller - om enheten tillåter det - på annat sätt. På annat sätt kan exempelvis innefatta en elektroniskt överlämnad bekräftelse som är försedd med någon form av elektronisk signatur. Behovet av en bekräftelse kan exempelvis uppstå om det skulle föreligga osäkerhet om vem som är anbudets avsändare. I det nya tredje stycket, som till stor del motsvarar de nuvarande andra och tredje meningarna i paragrafen, har det införts en möjlighet att lämna ansökningar genom elektronisk överföring eller på annat sätt. Av det nya fjärde stycket följer att en upphandlande enhet skall i annonsen om upphandling eller i förfrågningsunderlaget informera om hur anbud och ansökningar får lämnas. 2 - 5 kap. I 2 kap. 17 §, 3 kap. 22 §, 4 kap. 22 § och 5 kap. 24 § har samma ändringar gjorts. Kravet på bekräftelser och sättet på vilket dessa skall skickas har lyfts bort, i stället regleras detta i 1 kap. 19 §. 1 § Första stycket 5 är nytt och innebär att vissa telekommunikationstjänster som anges i 5 kap. 1 andra stycket 3 skall upphandlas oavsett värde. Bestämmelsen har behandlats i avsnit 5.5. 2 § I första meningen har gjorts ett tillägg som innebär att upphandlingar enligt 6 kap. även kan göras genom urvalsupphandling. Vidare har en annan styckeindelning gjorts. 2 a § Paragrafen är ny men har viss motsvarighet i nuvarande 4 §. En upp- handlande enhet som använder upphandlingsförfarandet förenklad upp- handling skall annonsera upphandlingen i en elektronisk databas som är allmänt tillgänglig eller annonsera på annat sätt som leder till effektiv konkurrens. Databasen eller annonseringssättet skall vara så känt att en upphandlande enhet genom att annonsera uppnår effektiv konkurrens. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3 2 b § Paragrafen är ny och innebär att den upphandlande enheten får, utan att först ha annonserat, genom skrivelse begära anbud från endast en leverantör. Denna undantagsbestämmelse får användas endast i fyra fall vilka återges i paragrafen. Bestämmelsen överensstämmer i princip med reglerna i 2 kap. 11 §, 3 kap. 15 § och 5 kap. 17 § om förhandlad upphandling utan föregående annonsering. 2 c § Paragrafen är ny. En upphandlande enhet som har valt att använda upp- handlingsformen urvalsupphandling skall först annonsera en ansök- ningsinbjudan i en elektronisk databas och den skall vara allmänt tillgänglig. Enheten skall i inbjudan ange hur en ansökan om att få lämna anbud får lämnas och den dag då ansökan skall ha kommit in till enheten. I sista stycket har tagits in bestämmelser om hur en upphandlande enhet skall gå till väga när den bestämmer hur många leverantörer som skall få lämna anbud. Om fler leverantörer kvalificerar sig än vad som angivits i ansökningsinbjudan, skall enheten genom ett objektivt förfarande välja ut vilka leverantörer som får lämna anbud. 3 § Sista meningen i tredje stycket har tagits bort eftersom bestämmelser om hur anbud får lämnas regleras i 5 §. 5 § Paragrafen motsvaras av bestämmelserna i 1 kap. 19 § första - tredje styckena. I denna paragraf uppställs dock inget absolut krav på att ansökningar skall bekräftas. Enligt tredje stycket får den upphandlande enheten begära att en sådan ansökan bekräftas. 5 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om hur en leve- rantör har på sig innan han behöver ansöka om att få lämna anbud. Tiden skall vara skälig. I fråga om ansökningar får tiden aldrig vara kortare än räknat från den dag då ansökningsinbjudan blev publicerad enligt 2 c §. 6 § Paragrafen, som i huvudsak motsvarar nuvarande 5 §, hänvisas också till 2 a och 2 b §§, som innehåller bestämmelser om förenklad upphandling genom annonser resp. skrivelser. I förhållande till nuvarande 5 § är punkten 1 ny. Den motiveras av att det med hänsyn till modern teknik behöver anges på vilket sätt en leverantör får lämna anbud. Första stycket andra meningen i nuvarande 5 § återfinns i nya 5 a § första meningen. 8 § Paragrafen har ändrats så att det är samma lydelse som i 1 kap. 21 § andra stycket. Där anges att enheten får begära att ett anbud eller en ansökan förtydligas eller kompletteras. Nuvarande lydelse av paragrafen tyder på att det är leverantören som tar initiativ till handlingen medan det i 1 kap. sker på initiativ av den upphandlande enheten. I paragrafen har också orden ansökan om att få lämna anbud lagts till. 9 § I paragrafen behandlas situationer då en leverantör kan uteslutas från del- tagande i upphandlingen. I paragrafens första stycke 4 anges att en leve- rantör får uteslutas om han gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkes- utövningen. Till denna text har följande tillägg gjorts "och den upp- handlande enheten kan visa detta". Tillägget har sin motsvarighet vid upphandling över tröskelvärdena (1 kap. 17 §). I första stycket 5 sägs att en leverantör får uteslutas om han inte full- gjort sina åligganden avseende svenska skatter eller socialavgifter. Punk- ten har ändrats så att även utländska leverantörer som inte betalat sina skatter eller socialförsäkringsavgifter i det egna landet får uteslutas från deltagande i en upphandling. Ändringen har sin motsvarighet i 1 kap. 17 § vid upphandling över tröskelvärdena. I första stycket har införts en ny punkt 6, som i huvudsak motsvarar 6 kap. 11 § andra stycket 1. Av den framgår att en leverantör kan uteslutas om han i något väsentligt hänseende har låtit bli att lämna begärda upplysningar eller lämnat felaktiga upplysningar som begärts med stöd av denna paragraf. Lagrådet har påpekat att paragrafen bör kompletteras med bestämmelsen. Av andra stycket framgår att en upphandlande enhet kan begära upplysningar av en leverantör om förhållanden som avses i första stycket 1 - 3 eller 5. Ändringen har sin motsvarighet i 1 kap. 17 § vid upphandling över tröskelvärdena. Lagrådet har påpekat att andra stycket bör utformas på samma sätt som i 1 kap. 17 §. Lagrådet har påpekat att det inte är lämpligt att i en och samma paragraf använda sig av olika uttryck när det inte är avsett att det skall vara någon skillnad. Därför har i tredje stycket punkt 3 ordet socialavgifter också ändrats till socialförsäkringsavgifter som i första stycket punkt 5 . 11 § Paragrafen har delvis fått en ny lydelse. Enligt första stycket skall en upphandlande enhet pröva alla anbud och ansökningar om att få lämna anbud som kommit in i rätt tid, om inte något annat framgår av andra stycket eller 10 §. I andra stycket har punkt 1 utgått. Bestämmelsen finns nu som en ny punkt 6 i 9 § första stycket. I stycket har lagts till att även en ansökan får förkastas. 13 § Paragrafen har delvis ändrats. Ändringen innebär en skärpning av doku- mentationsplikten. Samtliga beslut och vad som i övrigt förekommit av betydelse vid upphandlingsförfarandet skall dokumenteras. Skärpningen innebär att även direktupphandlingar skall dokumenteras om inte upp- handlingen avser ett lågt värde. 15 § I pragrafen har anbudsansökningar lagts till. 16 § I pragrafen har i första stycket 1 lagts till att de bestämmelser och undantag som är särskilda för 4 kap. även skall vara tillämpliga vid upphandling av s.k. B-tjänster. Bestämmelsen rör B-tjänster som beräknas överstiga tröskelvärdena i 4 kap och 5 kap. Under punkt 1 hänvisas till reglerna i 5 kap. 1-10 §§, som införlivar de i tjänstedirektivet för A- och B-tjänster gemensamma reglerna i direktivets första kapitel, dvs. reglerna som anger tillämpningsområdet och regler om tröskelvärdesberäkningen. Lagrådet har ifrågasatt om det föreslagna tillägget behövs. För att paragrafen inte felaktigt skall hänvisa till regler i 5 kap. även för upphandlingar av B-tjänster inom 4 kap. krävs motsvarande hänvisning till motsvarande regler i detta kapitel. Det är främst frågan om reglerna om tröskelvärdesberäkning, dvs. 6, 8-10 och 13 §§ . Vidare bör även de regler som gäller tillämpningsområdet för 4 kap. och som är relevanta för B-tjänster i försörjningssektorerna anges gälla för sådana B-tjänster. På grund härav bör regeln i 4 kap. 2 § anges gälla, liksom undantagen i 4 kap. 3 och 4 §§ för upphandlingar av B-tjänster över tröskelvärdena inom försörjningssektorn. 17 § I paragrafens första stycke har en punktindelning gjorts. Första stycket 1 är nytt och innebär att regeringen får meddela föreskrifter eller i enskilda fall besluta om undantag från bestämmelserna om annonsering. Av första stycket 2 framgår klarare att bestämmelsen möjliggör för regeringen att besluta om undantag både i enskilda fall och genom förordning. Beträffande innebörden av första stycket i övrigt, se avsnitt 5.6. 18 § Paragrafen är ny. Av bestämmelserna framgår att formgivningstävling får genomföras enligt 6 kap. Med formgivningstävling skall förstås en täv- ling om arkitekttjänster eller andra tjänster som avses i avdelning A 12 i bilagan. Tävlingen skall genomföras i syfte att ge arrangören en möjlig- het att från de tävlande förvärva en ritning eller något annat liknande tävlingsbidrag till grund för utförandet av en viss uppgift. Lagrådet har påpekat att upphandlingar som avser lågt värde bör undantas från reglerna om formgivningstävlingar. Av paragrafen framgår att vid formgivningstävling skall bestämmelserna i 5 kap. 28 och 30-33 §§ tillämpas om inte upphandlingen avser lågt värde. Med lågt värde avses detsamma som i bestämmelserna om direktupphandling i 6 kap. 2 §. Den upphandlande enheten får teckna avtal med vinnaren under förutsättning att detta framgår av tävlingsreglerna. Sammanfattning av delbetänkande Effektivare offentlig upphandling - för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt (SOU 1999:139) Den sammanlagda offentliga upphandlingsvolymen uppgår till . Det motsvarar av värdet av den samlade produktionen av varor och tjänster i , dvs. brutto- nationalprodukten (BNP). Merparten av alla upphandlingar som görs av regering, riksdag, statliga myndigheter, kommuner och landsting och offentligt ägda företag regleras i lagen om offentlig upp- handling (). uppdrag uppdrag har varit att se över behovet av statlig tillsyn över den offentliga upphandlingen. En viktig fråga har varit att utreda om den framtida tillsynsmyndigheten skall ges rätt att väcka talan vid domstol. Kommittén har haft till uppgift att formulera en definition av begreppet tillsyn inom upphandlingsområdet och föreslå hur tillsyns- rollen skall utvecklas och ges större tyngd. Kommittén har haft att se över bestämmelserna i 6 kap. . Dessa bestämmelser har infört trots att detta inte krävs enligt EG- direktiven om offentlig upphandling. Detta beror huvudsakligen på att har haft liknande regler även före inträdet i EU. Flera andra medlemmar i och har också regler för upphandling under de s.k. tröskelvärdena och för s.k. B-tjänster (hälso- och sjukvård, om- sorg, utbildning m.m.). Kommittén har även haft att se över bestämmelserna om skadestånd vid offentlig upphandling och undersöka hur andra medlemsländer i EU genomfört rättsmedelsdirektiven i denna del. Kommittén har slutligen haft att beakta branschsaneringsutredningens förslag till åtgärder för att komma till rätta med oseriösa leverantörer och ekonomisk brottslighet genom en noggrannare leverantörskontroll vid offentlig upphandling (SOU 1997:111). Problembilden vid offentlig upphandling görs cirka 3 500 direktivstyrda upphandlingar, s.k. EG-upp- handlingar. Både antals- och värdemässigtmässigt domineras dock den svenska upphandlingen av s.k. förenklade upphandlingar som styrs av 6 kap. . Ungefär 200 000 förenklade upphandlingar görs . Därutöver tillkommer mängder med direktupphandlingar. Ett inte obetydligt antal av de omkring 10 000 upphandlande enheterna saknar tillräckliga resurser och kompetens att följa reglerna om offentlig upphandling. Även i sådana upphandlande enheter där man har tillgång till kunniga medarbetare och byggt upp väl fungerande inköpsrutiner hanteras en stor del av den offentliga upphandlingen utanför de professionella inköpsavdelningarna. Detta går till en del att åtgärda med program för kompetenshöjning och kvalitetsarbete hos de som svarar för den offentliga upphandlingen. De upphandlande enheter som mer eller mindre uppsåtligen eller av oaktsamhet sätter sig över regelverket och tillämpar "egna regler" är en svårare nöt att knäcka. Det paradoxala är att den som försöker följa la- gen men gör fel kan drabbas av höga skadestånd medan den som inte har en tanke på att följa lagen inte behöver oroa sig nämnvärt för eventuella sanktioner. Allmänna utgångspunkter för våra förslag Lagen om offentlig upphandling har den varit i kraft lett till förbättrad kvalitet och goda ekonomiska effekter. Kommitténs be- dömning är att det finns en stor potential för kvalitetsförbättringar och besparingar om den offentliga upphandlingen effektiviseras ytterligare. Därmed kan den offentliga upphandlingen bidra till fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt. En effektivare offentlig upphandling torde även kunna användas som verktyg för att bidra till genomförande av olika samhälleliga mål såsom sociala, arbetsmarknadspolitiska och miljöpoli- tiska mål. Kommittén föreslår att den nuvarande statliga tillsynsmyndigheten () slås samman med som ombildas till en ny myndighet benämnd Kon- kurrens- och upphandlingsverket. Det nya verkets tillsynsverksamhet över offentlig upphandling utökas betydligt. Verket förses med "muskler" och nya resurser så att allvarliga överträdelser mot reglerna i lagen om upphandling kan förhindras. Marknadsskadeavgift Kommittén föreslår att , en bransch- organisation eller en enskild leverantör skall kunna föra talan om mark- nadsskadeavgift vid länsrätt om en upphandlande enhet vid an-skaffning av vara, tjänst eller byggentreprenad uppsåtligen eller av oaktsamhet i väsentligt hänseende brutit mot . Kommittén pekar på åtta typfall när marknadsskadeavgift skall kunna komma i fråga. Marknads- skadeavgift skall vara reserverad för allvarliga regelöverträdelser. Ett sådant beteende är typiskt sett skadligt för tilltron till den offentliga upphandlingen. Det är inte möjligt att exakt ange de olika situationer då marknads- skadeavgift skall kunna utgå. Vissa typsituationer kan dock anges. 1) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet gjort sig skyldig till en otillåten direktupphandling och det står klart att den organisation som genomfört upphandlingen är en upphandlande enhet och att det inte föreligger något legalt undantag från skyldighet att infordra anbud. 2) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet tagit fram en otillbörligt styrande kravspecifikation så att bara den leverantör som man velat gynna kunnat komma i fråga. 3) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet ut- format godtyckliga och oprecisa utvärderingskriterier utan rangordning så att endast en viss leverantör kunnat komma ifråga. 4) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet manipulerat anbudsprövningen genom att ändra på kvalifikationskrav eller utvärderingskriterier jämfört med vad som angivits i förfrågnings- underlaget. 5) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet an- tagit ett anbud som har kommit in för sent och anbudsgivaren har inte kunnat visa att förseningen inte berott på anbudsgivarens vållande. 6) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet an- tagit ett anbud som har lämnats av någon som är jävig och det funnits risk för otillbörlig särbehandling. 7) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet an- tagit ett anbud från någon som lämnat, utlovat eller erbjudit muta eller annan otillbörlig belöning till den som beslutar eller delar i handlägg- ningen av upphandlingsärendet. 8) Den upphandlande enheten har uppsåtligen eller av oaktsamhet un- derlåtit att annonsera en aktuell upphandling som enligt bestämmelserna i 2-6 kap. skall annonseras. Ändrade skadeståndsregler Kommittén föreslår att det skadestånd som kan utgå till en förfördelad leverantör skall beräknas med utgångspunkt från det positiva kontrakts- intresset. En leverantör skall med andra ord få full ersättning för den för- lust som drabbat honom till följd av han gått miste om ett kontrakt som rätteligen borde ha tilldelats honom. I förhållande till den nuvarande lydelsen av skadeståndsbestämmelsen föreslås emellertid att möjlig- heterna att erhålla skadestånd begränsas till ett med hänsyn till kostnader och utebliven vinst, skäligt belopp. I såväl skadeståndsmål som mark- nadsskademål föreslås att preskriptionstiden förlängs från ett till från det att avtal slöts eller upphandlingsärendet slutförts på annat sätt. Förenklingar och förtydliganden Kommittén föreslår också en rad förenklingar och lättnader för de upp- handlande enheterna. Möjlighet införs för upphandlande enheter att be- gära in anbud från endast en leverantör utan annonsering. Det för-utsätts dock att särskilda skäl föreligger. Det införs en möjlighet att anordna formgivningstävlingar i förenklad form. Med formgivningstävling förstås en tävling om arkitekttjänster m.m. som genomförs i syfte att arrangören ges möjlighet att från de tävlande förvärva en teknisk ritning eller dylikt till grund för utförande av en bestämd uppgift. Krav på obligatorisk annonsering i elektronisk databas införs. införs möjlighet till ett selektivt förfarande i 6 kap. Huvudtanken är att det skall bli lättare för de små och medelstora företagen att få reda på vilka upphandlingar som pågår. Ett ökat deltagande av dessa företag i offentlig upphandling medför ökad konkurrens och tillväxt. Det föreslås även en rad bestämmelser som syftar till att komma till rätta med oseriösa leverantörer. En leverantör som är en juridisk person får uteslutas från deltagande i upphandling om en företrädare för den juridiska personen har dömts för brott i näringsverksamheten eller gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen. Vidare införs förbud mot att anta anbud från någon som försökt att muta en företrädare för en upp- handlande enhet. Anbud får inte heller antas som avgivits av någon som är jävig och det finns risk för otillbörlig särbehandling. Slutligen införs ett krav på att det skall finnas sakliga skäl för att en påbörjad upp- handling skall få avbryta. Delbetänkandets lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling dels nuvarande 6 kap. 5, 7, 9-14 och 16-17 §§ skall betecknas 6 kap. 7, 12-15, 18-20 och 22-23 §§. dels att den nya 6 kap. 7, 13-15, 18-19 och 22 §§ skall ha följande ly- delse, dels att 1 kap. 5 §, 6 kap. 1-6, 8-11 och 16-17 §§, 7 kap. 1, 3, 6 och 8- 10 §§ samt rubrikerna närmast före 7 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 6 kap. 7, 9, 13, 17 §§, skall sättas när- mast före 6 kap. 12, 13, 19 respektive 23 §§ dels att rubrikerna närmast före 6 kap. 3, 11, 16 §§, skall sättas närmast före 6 kap. 6, 15 respektive 22 §§ och skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser i 6 kap. 21 och 24 §§, 7 kap. 2 a-c, 10 a-b och 16 §§ samt nya rubriker närmast före 6 kap. 10 §, 7 kap. 10 b och 16 §§ samt övergångsbestämmelser av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 5 § I denna lag används följande termer med den betydelse som här anges: Upphandling: köp, leasing, hyra eller hyrköp av varor, bygg- entreprenader eller tjänster. Upphandlande enhet: statliga, kommunala och andra myndigheter, be- slutande församlingar i kommuner och landsting, sådana bolag, före- ningar, samfälligheter och stiftelser som anges i 6 § och, såvitt avser upp- handling enligt 4 och 6 kap., sådana enheter som avses i 4 kap. 1 § andra stycket och 6 kap. 1 § tredje stycket, sammanslutningar av sådana myn- digheter, beslutande församlingar, bolag, föreningar, samfälligheter, stif- telser och enheter samt församlingar och kyrkliga sam- fälligheter i fråga om verksamhet som bedrivs enligt begravnings-lagen (1990:1144). Upphandlingskontrakt: skriftliga avtal som en upphandlande enhet in- går avseende upphandling enligt denna lag.