prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — 1. antar regeringens förslag till lag om tillfällig avgift för stöd till småskalig elproduktion, 2. godkänner regeringens förslag till förändrad inriktning av verksamheten inom ramen för bidrag till minskad elanvändning, enligt vad som anförts i avsnitt 5.3, 3. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B1 Bidrag för att minska elanvändning, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 4. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 5. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B3 Åtgärder för effektivare energianvändning, besluta om åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 6. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B4 Energiforskning, besluta om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 7. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B5 Energiteknikstöd, besluta om stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 8. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B6 Introduktion av ny energiteknik, besluta om stöd till introduktion av ny energiteknik som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.3), 9. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser, besluta om åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004, (avsnitt 5.3), 10. bemyndigar regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att det under uppförda ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i , får överskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas, 11. som inriktning godkänner investerings- och finansieringsplanen för Affärsverkskoncer- nen för perioden 2002 enligt vad som anförts i avsnittet 4 Effektiva energimarknader, underavsnittet Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder, 12. godkänner omfattning och inriktning av svenska kraftnäts beredskaps- åtgärder enligt vad som anförts i avsnittet 4 Effektiva energimarknader, underavsnittet Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder, 13. ger regeringen finansiella befogenheter rörande i enlighet med vad som anförts i avsnittet 4 Effektiva energimarknader, underavsnittet Finansiella befogenheter, 14. bemyndigar regeringen att låta ta upp lån och placera likvida medel i och utanför samt att i övrigt ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som anförts i avsnittet 4 Effektiva energimarknader, underavsnittet Finansiella befogenheter, 15. bemyndigar regeringen att meddela närmare föreskrifter om stöd till småskalig elproduktion samt godkänner omfattning, inriktning och finansiering av stödet enligt vad som anförts i avsnitt 6 Övrig statlig verksamhet, 16. för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 : Förvaltningskostnader ramanslag 113 768 B1 Bidrag för att minska elanvändning ramanslag 105 000 B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor ramanslag 95 000 B3 Åtgärder för effektivare energianvändning ramanslag 65 000 B4 Energiforskning ramanslag 401 758 B5 Energiteknikstöd ramanslag 130 000 B6 Introduktion av ny energiteknik ramanslag 230 000 B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ramanslag 50 000 B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet ramanslag 5 000 B9 Stöd till småskalig elproduktion reservationsanslag 250 000 Summa 6 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 6.1 Förslag till lag om tillfällig avgift för stöd till småskalig elproduktion Härigenom föreskrivs följande 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en tillfällig avgift för att finansiera statligt stöd till småskalig elproduktion. 2 § Avgift som avses i 1 § betalas till av den som innehar nätkoncession och vars ledning är ansluten till stamnätet. Utlandsförbindelse grundar dock ingen avgiftsskyldighet. 3 § Avgiften uppgår till för varje kilowattimme som tagits ut från stamnätet i koncessionshavarens anslutningspunkter. 4 § Den del av avgiften som avser vartdera kvartalet skall betalas , och samt . Denna lag träder i kraft och upphör att gälla vid utgången av . 7.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar frågor avseende tillförsel, distribution och användning av energi. Det omfattar vidare det program för omställning och utveckling av energisystemet vars utformning godkänts av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmet löper t.o.m. . Till utgiftsområdet hör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser i och . Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle en reaktor i ställas av före . Regeringsrätten beslutade att inhibera regeringens beslut om avställning av den första reaktorn i avvaktan på ett rättsligt avgörande. meddelade regeringsrätten att regeringens beslut skall stå fast. Emellertid skall rätten att driva kärnkraftsreaktorn inte upphöra förrän vid utgången av . Den andra reaktorn i skall enligt riktlinjerna för energipolitiken ställas av före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det energipolitiska programmet innehåller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag samt en effektivare energianvändning. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med beslut . Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Det ökade internationella samarbetet och medlemskap i har inneburit delvis nya förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på energiområdet. Genom det internationella forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den nationella forskningen. Fullbordandet av den inre marknaden för el och gas, liksom strävandena att utvidga EU, ställer ökade krav på att de energipolitiska åtgärder som vidtas i står i samklang med utvecklingen i vår omvärld. Samarbetet på gemenskapsnivå inom området icke-nukleär energi genomförs dels inom ramen för EG:s femte ramprogram för forskning och utveckling, dels inom EG:s ramprogram för energi. Forsknings- och utvecklingsaktiviteterna rörande icke-nukleär energi bedrivs inom ett särskilt tematiskt program för energi och miljö. Flera medlemsstater har i skilda sammanhang efterlyst en samlad bild av gemenskapens verksamhet inom energiområdet. Anledningen är att medlemsstaterna har bedömt att det blir lättare att överblicka resultat och konsekvenser av gemenskapens åtgärder. Genomförandet av ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder , inklusive sex delprogram inriktade på förnybara energikällor, energieffektivisering, analys, samarbete med tredje land, ny teknik för fastbränsle och säkerhetsaspekter inom kärnenergisektorn har därför inletts under innevarande budgetår. Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , har förtydligat integreringen av miljöhänsyn i . Energi är ett av de politikområden som pekats ut att påbörja integreringsprocessen. Vid Europeiska rådets möte i den 10 -kommer en strategi för hållbar utveckling på energiområdet på gemenskapsnivå att presenteras. Arbetet på gemenskapsnivå ligger väl i linje med energipolitiska beslut eftersom åtgärderna på ett effektivt sätt skall bidra till att uppfylla gemenskapens prioriterade mål på energiområdet: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och skyddet för miljön. Omställningen av energisystemet måste vara förenlig med de krav som ställs i en strategi mot klimatförändringar av antropogent ursprung. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår också som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Av särskild betydelse är bilateralt och multilateralt samarbete avseende utveckling av energisystemet i och inom ramen för klimatkonventionen. En strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn ingår som en del i det energipolitiska beslut som fattade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Bortfallet av el till följd av avställningen av skall kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. lämnas därför investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. En minskad elanvändning och ett minskat eleffektuttag är viktiga förutsätt-ningar för att kompensera bortfallet av elproduktion. Vidare måste produktionen av el från förnybara energikällor öka. De energipolitiska riktlinjerna innebär att investeringsbidrag ges för att stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion. Även om de föreslagna insatserna beräknas kompensera för avveckling av två kärnkraftsreaktorer, med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Regeringen har därför tillkallat en delegation med detta syfte. Det är viktigt att möjligheterna att hushålla med energi och minska elanvändningen tillvaratas. har beslutat att insatser skall genomföras för att öka kunskapen om och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar. Dessa åtgärder skall, i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering, bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg.omr 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) redogjordes för det energipolitiska programmets finansiering. , som inrättades har huvudansvaret för att verkställa den större delen av det energipolitiska programmet. trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Det nya regelverket innebär konkurrens i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress i elförsörjningen och en ökad valfrihet för kunderna. Nätverksamheten är ett naturligt monopol som övervakas med stöd av ellagstiftningen. trädde en ny ellag (1997:857) i kraft (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1996/97:27). Den nya ellagen bygger på elmarknadsreformens principer och innebär i huvudsak en språklig och redaktionell modernisering av den tidigare gällande ellagstiftningen. I samband med beredning av prop. 1997/98:159 Genomförandet av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m., redovisade i betänkandet 1998/99:NU4 Vissa elmarknadsfrågor som sin uppfattning att regeringen bör återkomma till med ett förslag om slopat timmätarkrav för mindre kunder och att de nya bestämmelserna bör träda i kraft . beslutade i enlighet med förslag (rskr. 1998/99:53). En proposition om införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. överlämnades till (prop. 1998/99:137). Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Detta mål kräver nya åtgärder inom samtliga politikområden. Som ett led i detta arbete har svensk fordonsindustri inbjudits till ett utökat samarbete kring utveckling av mer miljövänliga fordon. Såväl ur ett energipolitiskt som ur ett närings- och transportpolitiskt perspektiv är det en strategiskt avgörande fråga att minska utsläppen från transportsektorns energianvändning. Fordonsindustrins uthålliga konkurrenskraft är beroende av att miljöbelastningen i möjligaste mån undanröjs. Utgångspunkten för samarbetet mellan staten och näringslivet är en gemensam satsning på ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram som skall bidra till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringen och därmed skapa stabila förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig fordonsindustri. Programmet kommer att genomföras från . För de statliga insatserna kommer sammantaget att dis- poneras av befintliga medel med från utgiftsområde 21 Energi och 100 miljoner vardera från utgiftsområde 22 Kommunikationer och 24 Näringsliv. Inom ramen för programmet planeras ett tiotal koordinerade projekt som syftar till att samlat angripa vägtrafikens miljöproblem. Projekten avses bedrivas i samverkan med flera parter och spänner över områden såsom avgasefterbehandling, avancerad förbränningsteknik, hybridfordon och bränslecellsteknologi, viktreduktion, väginformatik och kompetensförsörjning. Förutom fordonstillverkarna är avsikten att även universitet och forskningsistitutioner samt underleverantörer skall medverka i projekten. I förhållande till bedöms projekten ligga i linje med av kommissionen godkända förordningar för forsknings- och utvecklingsstöd till teknisk utveckling och energiforskning och behöver således inte anmälas i särskild ordning. I den mån enskilda delprojekt skulle bli av sådan storleksordning att de särkilda rambestämmelserna om stöd till bilindustrin blir tillämpliga, måste dock anmälan till kommissionen göras i sådant enskilt fall. Omställningen av energisystemet ställer krav på att ny teknik etableras på marknaden. En viktig del av energipolitiken är därmed att bidra till att resultat från forsknings- och utvecklingsverksamhet kommer till användning kommersiellt. För detta erfordras en konstruktiv samverkan med näringslivet. I flera regionala tillväxtavtal är åtgärder inom energiproduktion och teknikutveckling en prioriterad del av länens program för tillväxt i näringslivet. Medel inom utgiftsområdet kan därför användas för medfinansiering av åtgärder i regionala tillväxt-avtal. 7.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 867 1 681 1 246 1 446 1 921 1 738 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Se avsnitt 3.3 Förändringar har ett antal förändringar inträffat med betydelse för utgiftsområdet. I samband med ekonomiska vårproposition intitierade regeringen en översyn av bidragen till minskad elanvändning. Översynen motiverades av indikationer på att framför allt stöd till eleffektminskande åtgärder inte ledde till den måluppfyllelse som avsetts. Översynen har bekräftat dessa indikationer och regeringen föreslår därför att de eleffektminskande åtgärderna avskaffas. Verksamheten bör främst inriktas på utveckling, med sikte på att ny teknik och nya metoder skall kunna utnyttjas. En övergripande utvärdering av det energipolitiska programmets första år har också genomförts och de viktigaste slutsatserna redovisas nedan under 3.3. Mål beslutade om mål för energipolitiken. Energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och an- nan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Energipolitiken skall skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. Energipolitiken skall underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken skall bidra till ett breddat ener- gi-, miljö- och klimatsamarbete i . Prioriteringar I energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har prioriteringar angetts för verksamheten inom utgiftsområdet. 7.3 Resultatbedömning 7.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Tabell 7.2 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996, 1997 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 1998 Inhemsk energianvändning Därav: 375 380 367 391 401 393 395 Industri 154 148 140 146 148 150 150 Inrikes transporter 56 68 84 87 87 87 88 Bostäder, service m.m. 165 165 143 158 166 156 157 Omvandlings- och distributionsförluster Omvandlings- och distributionsförluster, FN/ECE1 49 182 Utrikes sjöfart och energi för icke energiändamål 33 25 31 36 35 40 44 Total användning Total användning FN/ECE 457 457 439 489 437 569 469 603 485 632 476 607 482 621 Tillförsel av bränslen Därav: 411 352 292 324 344 331 336 Oljor 350 285 187 203 217 205 209 Naturgas - - 9 9 10 9 9 Kol/koks 18 19 31 28 31 27 26 Biobränslen, torv m.m. 43 48 65 85 86 90 92 Vattenkraft, brutto 41 59 73 69 52 70 75 Kärnkraft, brutto Kärnkraft brutto FN/ECE - - 26 76 68 200 70 200 75 222 69 200 73 212 Spillvärme och värmepumpvärme i fjärrvärme- anläggningar - 1 8 8 8 9 9 Netto import av el 4 1 -3 -2 6 -3 -11 Total tillförd energi Total tillförd energi FN/ECE 457 457 439 489 437 569 469 603 485 632 476 607 482 621 1 Den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften, uppger den angivna värmemängden från reaktorerna. I FN/ECEs metod ingår energiomvandlingsför- lusterna i kärnkraftverken i den totala energitill-förseln, vilket utgör skillnaden gentemot den metod som använt sig av. Energibalansen Tillförseln av energi har varit relativt stabil i . Betydande förändringar har dock skett när det gäller fördelningen på energislag. Oljans andel har minskat kraftigt, medan andelarna för el och biobränslen har ökat. Den snabba expansionen av biobränslen hänför sig främst till fjärrvärmeproduktionen. Den slutliga användningen av energi har i ett längre tidsperpektiv sjunkit något inom industrin samt inom bostads- och servicesektorn. Variationer förekommer dock mellan åren, främst beroende på konjunktur- och temperaturskillnader. Bortsett från tillfälliga nedgångar har transportsektorns energianvändning ökat kontinuerligt. Tabell 7.3 Elanvändning åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996, 1997 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 1998 Total slutlig användning Därav: 57,7 86,7 129,1 133,9 132,8 132,9 133,9- Industri 33,0 39,8 53,3 51,7 50,9 52,7 53,8 Transporter 2,1 2,3 2,5 2,5 2,5 2,4 2,5 Bostäder service m.m. 22,0 43,0 63,3 72,1 73,0 71,1 70,8 Fjärrvärme, raffinaderier 0,6 1,3 10,0 7,5 6,3 6,7 6,8 Distributionsförluster 5,8 8,2 10,7 7,5 9,4 9,8 9,6 Total användning netto 63,4 94,5 139,7 141,4 142,2 142,7 143,5 Källa: Tabell 7.4 Elproduktion åren 1970,1980,1990,1995,1996,1997 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 1998 Vattenkraft 40,9 58,0 71,5 67,0 51,0 68,2 73,6 Vindkraft - - 0,0 0,1 0,1 0,2 0,3 Kärnkraft - 25,3 65,3 66,7 71,4 66,9 70,5 Industriellt mottryck 3,1 4,0 3,1 4,2 4,5 4,0 4,5 Kraftvärme 2,4 5,6 2,1 4,7 5,4 5,4 5,1 Kondensanläggningar 12,0 0,9 0,3 0,4 3,6 0,6 0,3 Gasturbiner 0,7 0,2 0,1 0,2 0,0 0,0 0,0 Nettoproduktion 59,1 94,0 142,2 143,4 136,0 145,3 154,2 Nettoimport 4,3 0,5 -2,5 -1,8 6,1 -2,6 -10,7 Källa: Elbalansen elproduktion har mer än fördubblats . Därefter har produktionen varit nära nog , bortsett från variationer som beror på vattentillgången. Vatten- och kärnkraft svarar under normala förhållanden vardera för knappt hälften av elproduktionen. Övrig produktion sker i huvudsak i kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenäten och inom industrin. Storleken och riktningen på utlandshandeln med el varierar främst beroende på vattentillgången i det nordiska elsystemet. Den mycket snabba ökningen i elanvändningen speglar till en del en övergång från olja till el inom såväl industrin som bostadssektorn. har ökningstakten mattats av väsentligt och har elanvändningen varit i det närmaste . Det energipolitiska programmet Huvuddelen av energipolitiska program trädde i kraft , vilket medför att den redovisning av resultat som görs i årets budgetproposition enbart kan ge en indikativ bild av programmets effekter. En plan för upp- följning och utvärdering av det energipolitiska programmet har tagits fram och en extern utvärdering av programmets första år har genomförts. Planen och de huvudsakliga slutsatserna i utvärdringen redovisas närmare i avsnitt 3.3.2 respektive 3.3.3. Utvecklingen på energimarknaderna Den reformerade elmarknaden utvecklas i positiv riktning i huvudsak i enlighet med elmarknadsreformens intentioner. Den nordiska elhandeln har utvecklats och det planerade införandet av schablonberäkning har ökat konkurrenstrycket, vilket har lett till sänkta elpriser också för elkunder med lägre förbrukning. har , som är nätmyndighet enligt ellagen, möjlighet att bedriva tillsyn över elpriser inom leveranskoncessionsområden. Härigenom har myndigheten möjlighet att självständigt bedöma vilka ärenden som skall bli föremål för särskilda tillsynsinsatser både för elpriser och nättariffer. Efter myndighetens agerande har betydande prissänkningar genomförts av de leveranskoncessionärer som tillämpat högst priser. Nätavgifterna har varit i stort sett oförändrade , vilket realt sett innebär en liten sänkning av avgifterna. Tariffskillnaderna mellan nätföretagen har minskat, men spridningen är fortfarande betydande. Det bedöms dock generellt finnas effektiviseringsmöjligheter i nätverksamhet. Strukturförändringen mot ökad vertikal och horisontell integration har fortsatt . Omstruktureringen sker främst inom den kommunala sektorn genom utförsäljning av kommunalt ägd elhandels- och nätverksamhet. Ytterligare en trend är att mindre elhandelsföretag går samman i gemensamt ägda företag i syfte att skapa sig en starkare ställning på elhandelsmarknaden. Ett direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas har antagits inom EU (98/30/EG) Direktivet bygger på samma principer som elmarknadsdirektivet (96/92/EG), dvs. tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet och gradvis öppnande av marknaden, men beaktar de särskilda villkoren för naturgasmarknaden.