prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning: Frågan om efterlevande som kommer att beviljas omställningspension på grund av dödsfall efter utgången av jämte sådan förmån skall ha rätt till bostadstillägg till pensionä- rer (BTP), bör behandlas i samband med den fortsatta beredningen av betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52). Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog dessutom att efterlevande som är berät- tigade till omställningspension jämte sådan förmån inte skulle kunna få BTP. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker att grund- skyddet skall utges såsom en beskattningsbar garantipension. läns allmänna försäkringskassa menar att någon garantipension för vuxna inte bör införas, främst eftersom denna inte baseras på något inkomstbortfall. Många remissinstanser menar att möjligheten till bostadstillägg för pensionärer bör finnas kvar. (), som tillstyrker förslaget, påpekar att med utredningens förslag får den som har rätt till förtidspension och omställningspension fortfarande rätt till BTP trots att denne då uppbär högre inkomster i form av pension än en person med endast omställningspension. läns allmänna försäkringskassa påpekar att om den efterlevande inte har andra inkomster än garantipension kommer han eller hon inte att klara sig på denna inkomst om inte bostadsstöd utges. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Garantipension Eftersom det huvudsakliga syftet med omställningspension bör vara att den efterlevande maken inte skall behöva vidkännas en alltför stor stan- dardsänkning under en viss omställningstid efter mannens eller hustruns död, har regeringen i föregående avsnitt föreslagit att skyddet i första hand skall vara relaterat till den avlidnes inkomster. Efterlevandepensio- nen utgör vidare, med dagens förvärvsmönster, i regel en kompletterande inkomst snarare än den efterlevandes enda inkomst. Detta medför att det i och för sig inte finns lika tungt vägande skäl för ett grundskydd inom ramen för ett anpassat efterlevandepensionssystem som inom det refor- merade ålderspensionssystemet. Emellertid är det regeringens uppfattning att även annat arbete än för- värvsarbete skall kunna grunda rätt till efterlevandepension. Även i de situationer där den avlidne arbetat i hemmet eller av andra anledningar inte haft några pensionsgrundande inkomster, kan det finnas ett behov av ett ekonomiskt skydd för den efterlevande . Om efterlevandepensionen skulle göras helt inkomstgrundad, skulle detta innebära att efterlevande till avlidna som bidragit till familjens försörj- ning på annat sätt än genom förvärvsinkomster eller haft endast låga sådana inkomster skulle komma att ställas helt eller i det närmaste helt utan ersättning i händelse av ett dödsfall. Enligt regeringens uppfattning bör det även i detta fall finnas ett visst ekonomiskt skydd för den efter- levande närmast efter ett dödsfall. Det är också rimligt att det finns ett ekonomiskt skydd för efterlevande även under tid då förlängd omställningspension betalas ut. Syftet med omställningspensionen för efterlevande som har vårdnaden om hemma- varande små barn ansågs vid införandet av de nuvarande bestämmelserna vara att ge dessa efterlevande ett ekonomiskt tillskott för att t.ex. kunna minska sin arbetstid i syfte att ta hand om barnen. För att en förälder helt skulle kunna avstå från förvärvsarbete krävdes att om- ställningspensionen betalades ut på en nivå som kunde täcka den efter- levandes försörjning. Mot denna bakgrund kom omställningspensionen att bestå dels av ett enhetligt grundbelopp från folkpensioneringen, dels av ett belopp från tilläggspensioneringen som är relaterat till den avlidnes ATP-poäng. Detta resonemang kan appliceras även på dagens samhällsstruktur och vuxnas förvärvsmönster. Regeringen föreslår därför att det även i en an- passad efterlevandepensionering skall finnas ett grundskydd såväl under tid då inledande omställningspension utges som under tid då förlängd omställningspension betalas ut. Emellertid anser regeringen att grundskyddet inte skall utgöra en för- mån som utges till samtliga pensionsberättigade. Grundskydd bör enligt regeringens uppfattning konstrueras som en garantipension. Liksom vad gäller för garantipensionen inom den reformerade ålderspensioneringen föreslår regeringen att garantipension till omställningspension skall utges endast till dem vars avlidne make inte tjänat in någon pensionsgrundande inkomst eller endast en låg sådan. Garantipensionen skall därför inte så- som folkpension i form av omställningspension betalas ut med ett enhet- ligt belopp utan avgörande för om garantipension skall utges och stor- leken därav är om den efterlevande har behov av ett sådant ekonomiskt stöd. Vad som skall bestämma detta behov behandlas närmare i avsnitt 9.4.2. Särskilt grundavdrag för pensionärer nuvarande regler är efterlevandepensioner förutom barnpension, på samma sätt som andra pensionsinkomster, skattefria upp till en viss nivå på grund av det särskilda grundavdraget för pensionärer (). Pensionärer med låg pension, däribland personer med efterlevandepen- sion, betalar antingen ingen inkomstskatt alls eller en skatt som är lägre än den som löntagare och egna företagare får betala vid lika hög taxerad inkomst. Maximalt SGA är lika stort som den folkpension och det pen- sionstillskott som betalas ut till ålderspensionärer. SGA minskas succes- sivt i takt med stigande tilläggspension och andra pensionsinkomster. Enligt riksdagsbeslut skall ålderspensioner , till skillnad från , vara skattepliktiga på samma sätt som förvärvsinkomster, dvs. någon motsvarighet till SGA skall inte finnas i ett framtida ålderspen- sionssystem. Enligt av antagna riktlinjer i propositionen Re- formerad förtidspension, m.m. (prop. 1997/98:111), skall även förtids- pensioner i princip beskattas som förvärvsinkomster, dvs. utan något sär- skild grundavdrag. Av bl.a. denna anledning bör det inte komma i fråga att ha kvar dessa särskilda skattebestämmelser enbart inom efterlevande- pensioneringen med dess i förhållande till ålders- och förtidspensioner- ingen relativt ringa antal berättigade personer. Som framgått i avsnitt 6.4 föreslår regeringen bl.a. att bestämmelserna i 8 och 14 kap. AFL skall upphävas. Efterlevandepension i form av om- ställningspension (och änkepension) skall därvid beskattas enligt samma regler som gäller för förvärvsinkomster. Möjligheterna till SGA vid be- skattning skall således inte längre finnas kvar. Att möjligheterna till SGA vid beskattning försvinner, innebär emellertid att efterlevandepensionärer med låga eller medelhöga pen- sionsinkomster går miste om en skatteförmån och därmed vid oförändrad bruttonivå får en lägre nettopension än . Det är emellertid inte reger- ingens avsikt att en anpassning av efterlevandepensioneringen till det reformerade ålderspensionssystemet skall medföra att efterlevande skall få en sämre nettobehållning av sin pension efter omläggningen. För att avskaffandet av SGA inte skall påverka den enskildes nettobehållning mer än marginellt, bör basnivån på garantipensionen vara betydligt högre än vad som gäller för folkpensionens grundförmån. Bostadstillägg till omställningspension En efterlevande kan vara berättigad även till bostadstillägg till pen- sionärer. Bostadstillägg till pensionärer kan enligt nu gällande regler be- talas ut till den som är bosatt i och som har ålderspension (fr.o.m. ), förtidspension eller sjukbidrag eller omställnings- pension från folk- eller tilläggspensioneringen. BTP kan också utges till den som har änkepension, särskild efterlevandepension eller till den som är bosatt i och uppbär pension enligt lagstiftning i stat som ingår i EU/EES. Som redovisats i avsnitt 4 är ett förslag till nya regler för bostadstillägg till pensionärer föremål för beredning. överlämnade sitt förslag till ett nytt system för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer, m.m. (betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer [SOU 1999:52]). Betänkandet har remiss- behandlats och regeringen avser att lämna förslag till eller . I vilken omfattning nya regler om beräk- ning av BTP kommer att påverka bostadstillägget för efterlevande går inte att förutse. Nämnas kan att av de personer som erhöll omställningspension fick 206 av totalt 4 302 pensionstagare , dvs. Få av dessa hade maximalt bostadstillägg. I övriga fall utgavs bostadstillägg med reducerat belopp på grund av reglerna om in- komstprövning. Med hänsyn till den pågående beredningen av be- tänkande anser regeringen att det är lämpligast att, i samband med att regeringen lämnar förslag om hur bostadstillägget till pensionärer skall se ut , även förslag lämnas om sådant tillägg skall kunna utges till efterlevande med rätt till omställningspension. Regeringen är således av den uppfattningen att frågan om bostadstillägg till omställningspen- sion bör beredas ytterligare. Detta beredningsarbete bör ske inom ramen för den fortsatta beredningen av betänkande. Rege- ringen lämnar därför nu inte något förslag angående BTP till efterlevande som kommer att beviljas omställningspension på grund av dödsfall efter utgången av . 9.4.2 Beräkningen av garantipension, m.m. Regeringens förslag: Garantipension till omställningspension skall utges under hela den tid den efterlevande är berättigad till omställ- ningspension. Garantipension till omställningspension skall beräknas med ut- gångspunkt från en basnivå om 2,13 prisbasbelopp. Denna basnivå skall trappas av med ett belopp som motsvarar av omställ- ningspensionen. Med omställningspension skall likställas utländsk efterlevandepen- sion som inte är av utfyllnadskaraktär. Garantipension till omställningspension skall räknas om i förhållande till förändringen i det allmänna prisläget. Utredningens förslag: Stämmer inte överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att garantipension till den inledande omställnings- pensionen skulle utges under endast och att garanti- pensionen till inledande omställningspension skulle utges som en utfyll- nad till den inkomstgrundade efterlevandepensionen och även viss ut- ländsk pension upp till en nivå motsvarande två prisbasbelopp. Vidare föreslog utredningen att garantipensionen till den förlängda omställ- ningspensionen skulle betalas ut med en basnivå om 1,5 prisbasbelopp. Denna garantipension skulle trappas av av omställningspen- sionen till den del den inte översteg 1,15 prisbasbelopp. Omställnings- pension därutöver skulle minska garantipensionen . Denna senare garantipension skulle kunna betalas ut direkt efter det att garanti- pensionen till den inledande omställningspensionen upphört. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till att det skall finnas ett grundskydd inom efterlevandepensioneringen och att detta skall konstrueras som en garantipension. Många remissinstanser anser dock att garantipensionen till den inledande omställningspensionen skall utges under hela den tid som den senare pensionen utges. Vissa remissinstanser har föreslagit att garantipensionen under den inledande och den förlängda omställningspensionen skall utges med samma belopp och då med företrädesvis två prisbasbelopp. Centerkvinnorna menar att garantinivån om två prisbasbelopp bör gälla under hela den inledande omställningspensionen men menar att därefter kan en reducering till 1,5 prisbasbelopp ske. läns allmänna försäkringskassa menar att någon garantipension för vuxna inte bör införas. Om en garantipension i form av omställningspension skall införas menar att den skall utbetalas samt att strävan skall vara att ha så få nivåer och reduceringsprocent som möjligt för hela efterlevandepensionen och helst i enlighet med vad som gäller beträffande den reformerade ålderspensionen. menar att beräkningen av garantipension bör utgå från en kommunalskatt om . anser att garantinivån i efterlevandepensionssystemet och i det reformerade ålderspensionssystemet bör vara densamma, dvs. 2,13 prisbasbelopp, samt att denna nivå bör höjas till 2,31 prisbasbelopp. Skälen för regeringens förslag: Som framgått ovan föreslår rege- ringen att det även i ett anpassat efterlevandepensionssystem skall finnas ett grundläggande skydd i form av en garantipension för dem som inte är berättigade till någon eller endast till en låg omställningspension. föreslog emellertid att garantipen- sionen skulle betalas ut på olika basnivåer under den inledande respektive den förlängda omställningspensionen. Utredningen ansåg att det var efter dödsfallet som den efterlevande hade störst behov av ett extra ekonomiskt tillskott för att hantera den omställning som dödsfallet medfört. Mot denna bakgrund lämnades förslag om att till den inledande omställningspensionen skulle garantipension utges under endast och då med en basnivå på två prisbasbelopp. Utredningens förslag i denna del har sin orsak även i finansiella ställningstaganden. Utredningen föreslog dock att garantipension skulle kunna utges även förlängd omställningspension utges. För att den efterlevan- de inte skulle få sin pension sänkt , för att återigen få den höjd, föreslog utredningen att garantipension till förlängd omställningspension skulle utges direkt efter att garantipension- en till den inledande pensionen upphört. Denna garantipension skulle dock utges från en lägre basnivå och med en annan avtrappning. Regeringens delar den uppfattning som har framförts av flertalet av remissinstanserna att garantipensionen skall utges under hela den tid som omställningspensionen betalas ut. Såsom redovisats ovan föreslår rege- ringen att tidsperioden för utbetalning av omställningspensionen skall höjas från dagens . Motiven till detta förslag är att får anses allt för kort för att den efterlevande skall kunna ställa om sig till den situation som makens dödsfall har inne- burit. På samma sätt har en efterlevande vars avlidne make eller maka saknat pensionsgrundande inkomst, eller endast haft en låg sådan, behov av en längre tids stöd för att anpassa sig till den nya situationen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att garantipensionen till omställ- ningspension skall betalas ut från dödsfallet, dvs. lika länge som omställningspensionen utges. Ett av motiven till regeringens förslag att omställningspensionen skall kunna utges i de fall när den efterlevande har mindre barn är att han eller hon skall ha ekonomisk möjlighet till bl.a. förkortad arbetstid. Regeringen anser därför att garantipension skall utges även och att garantipensionen skall beräknas på motsvarande sätt som föreslås . Regeringen föreslår således att garantipensionen skall var densamma under hela den tid som den efterlevande har rätt till omställningspension. Frågan är hur en garantipension skall konstrueras och framför allt vilken nivå som är rimlig för att tillförsäkra samtliga efterlevande ett ekonomiskt tillskott. Som nämnts ovan bör utgångspunkten vara att efter- levandepension till vuxna efterlevande skall betraktas som en kompletterande inkomst snarare än som en garanti för den efterlevandes grundläggande försörjning. bör grundskyddet i ett anpassat efterlevandepensionssystem i allt väsentligt inte skilja sig från dagens grundskydd i form av folkpension och pensionstillskott. I detta samman- hang bör även beaktas att efterlevandepensionerna, på samma sätt som andra pensioner, kommer att beskattas som förvärvsinkomster. Detta har i viss mån beaktats vid utformningen av nivån på omställningspensionen men måste också beaktas vid utformningen av grundskyddet. För att komma upp i samma nettoutfall som dagens folkpension och pensionstillskott, med tillämpning av de särskilda skattereglerna för pen- sionärer, måste basnivån för garantipensionen uppgå till dryga två pris- basbelopp. Utredningen har föreslagit att basnivån på garantipensionen under de inledande sex månaderna skall ligga på två prisbasbelopp. Eftersom storleken på pensionen kommer att vara beroende av vilken kommunalskatt den enskilde betalar, anser regeringen emeller- tid att denna nivå är för låg. Med en basnivå om två prisbasbelopp skulle den garanterade nivån för vissa efterlevande komma att alltför mycket understiga dagens nettonivå av grundskyddet. Frågan är då vilken bas- nivå garantipensionen skall ha. Som tidigare nämnts är grundskyddet inom efterlevandepensioneringen konstruerat på samma sätt som tidigare gällde inom ålderspensioneringen. Vid arbetet med garantipension till ålderspension konstaterades att med en basnivå om 2,13 prisbasbelopp kommer i huvudsak samtliga pensionsberättigade att vara garanterade en nettopension som motsvarar tidigare grundskydd. Som sagts ovan anser regeringen att omställningspensionen, till skillnad från ålderspension, inte bör anses som den efterlevandes huvudsakliga inkomst utan som en kompletterande sådan. Av denna anledning finns det i och för sig skäl att garantipensionen till omställningspension kan ha en annan, lägre basnivå än vad som gäller inom ålderspensioneringen. Emellertid anser regeringen att för dem som helt saknar omställningspension, dvs. i de fall som den avlidne inte tjänat in någon pensionsgrundande inkomst, bör den garanterade nivån inom grundskyddet vara av en sådan storlek att den i möjligaste mån motsvarar dagens grundskydd jämte värdet av SGA. Regeringen föreslår därför att garantipension till omställningspensionen skall betalas ut med en basnivå om 2,13 prisbasbelopp, eller ca priser. Garantipensionen till omställningspension, liksom garantipensionen till ålderspension, skall enligt vårt förslag endast utges till dem som har ingen eller endast en låg inkomstgrundad pension. Även om vi föreslår att basnivån för garantipension till omställningspension skall vara den- samma som gäller inom ålderspensioneringen, anser regeringen inte att det finns skäl att såsom gäller för garantipension till ålderspension, låta avtrappningen ske med olika avtrappningsintervall. Detta har sin orsak i att omställningspensionen är att betrakta endast som en kompletterande inkomst och inte som den efterlevandes enda försörjning. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är rimligt att garantipensionen till om- ställningspension trappas av snabbare än vad som gäller inom ålderspen- sioneringen, vilken i många fall utgör den pensionsberättigades huvud- sakliga inkomstkälla. Regeringen föreslår därför att garantipensionens basnivå om lägst 2,13 prisbasbelopp skall minskas med ett belopp som motsvarar av om- ställningspensionen. Regeringens förslag innebär att alla efterlevande med rätt till omställningspension garanteras en efterlevandepension om 2,13 prisbasbelopp, ca . En efterlevande med en omställningspension understigande 2,13 prisbasbelopp erhåller således garantipension med en utfyllnadsdel upp till detta belopp, medan en efterlevande med rätt till högre omställningspension inte erhåller någon garantipension. I tabell 9.1 3 redovisas våra beräkningar på utfallet, sedan skatten är avdragen, för enskilda efterlevande med fördelning på den avlidnes pen- sionspoäng för tilläggspension. Det är emellertid inte möjligt att jämföra utfallet enligt de olika systemen med anspråk på någon exakthet, efter- som underlaget för beräkning av tilläggspension och det efterlevandepen- sionsunderlag som regeringen föreslår skall ligga till grund för beräk- ningen i ett anpassat system bygger på olika förutsättningar. I tilläggs- pensionssystemet är det de genomsnittliga inkomsterna under de 15 bästa åren som ligger till grund för beräkningen, medan det reformerade ålderspensionssystemet bygger på ett livsinkomstunderlag och är beroen- de av både den demografiska utvecklingen och förändringarna i sam- hällsekonomin. För att i någon mån kunna få en uppfattning om utfallet av regeringens förslag har vi vid jämförelsen utgått från en person som vid dödsfallet är och således har kvar att arbeta och att han eller hon med intjänad pensionsrätt sammanlagt med antagandeberäkningen skulle komma upp med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension. Vidare har antagits att före dödsfallet är de i inkomsthänseende bästa åren. Detta innebär att poängen i tilläggspensionssystemet är ett medeltal av och med antagen pensionsrätt. Vid beräkningarna har förutsatts att den årliga tillväxten före dödsfallet är . uppgår kompensationsgraden inom tilläggspensioneringen till . I det reformerade ålderspensionssystemet kommer motsvarande kompensationsgrad för den inkomstgrundade ålderspensionen att variera, bl.a. beroende på den enskildes samlade pensionsgrundande inkomster (och pensionsgrundande belopp). Ett rimligt antagande i detta avseende är att kompensationsgraden i det reformerade ålderspensionssystemet i regel kommer att ligga . Vid de utförda beräkningar- na har regeringen därför utgått från dessa antaganden och gjort beräk- ningarna efter en genomsnittlig kompensationsgrad i det reformerade ålderspensionssystemet om . De nedan redovisade beloppen kan därför bli såväl högre som lägre om kompensationsgraden är högre eller lägre än . kommer nettopensionens storlek att vara beroende av vilken kommunalskatt som den förmånsberättigade erlägger. Vi har där- för valt att redovisa nettoutfallet efter en genomsnittlig kommunalskatt (). Utfallet kommer alltså inte att för alla förmånsberät- tigade uppgå till nämnda belopp; pension kan vara såväl högre som lägre. Vi har emellertid inte ansett det möjligt att redovisa utfallet efter varje enskild kommuns skattesats. Dessutom är storleken av nettopensionen beroende av vilka andra inkomster som den efterlevande uppbär. Tabell 9.1 Omställningspension, efter avdrag för skatt, för efterlevande man eller kvinna utan barn eller med barn som vid dödsfallet var . Omställningspension från tilläggspensioneringen enligt nuvarande regler utgör av den avlidnes egenpension och folkpensionen utgör av prisbasbe- loppet . Omställningspension enligt föreslagna regler utgör av efterlevande- pensionsunderlaget. Garantipensionen har beräknats enligt en basnivå om 2,13 prisbasbelopp och har avräknats av omställningspension. Beräkningar- na är gjorda efter en skattesats om . Kompensationsgrad i det reformerade ålderspensionssystemet är Den avlidnes medelpoäng i dagens system Totalt utbetald enligt dagens regler (sammanlagt 6 mån.) Totalt utbetald enligt föreslagna regler (sammanlagt 10 mån.) Skillnad i den sam- manlagda nettopen- sionen för hela ut- betalningsperioden Poäng Kronor Kronor Kronor 0 27 725 47 557 19 832 1 27 725 47 557 19 832 2 27 725 47 557 19 832 3 28 864 47 557 18 692 4 31 909 47 557 15 648 5 34 954 47 557 12 603 6 37 998 49 382 11 383 6,5 39 521 53 066 13 545 Tabell 9.2 Omställningspension, efter avdrag för skatt, för efterlevande man eller kvinna med barn som vid dödsfallet var . Omställningspension från tilläggspensioneringen enligt nuvarande regler utgör av den avlidnes egenpension och folkpensionen utgör av prisbasbe- loppet. Omställningspension enligt föreslagna regler utgör av efterlevande- pensionsunderlaget. Garantipensionen har beräknats enligt en basnivå om 2,13 prisbasbelopp och har avräknats av omställningspension. Beräkningar- na är gjorda efter en skattesats om . Kompensationsgraden i det reformerade ålderpensionssystemet är Den avlidnes medelpoäng i dagens system Totalt utbetald enligt dagens regler (sam- manlagt 6 mån.) Totalt utbetald enligt föreslagna regler (sammanlagt 22 mån.) Skillnad i den sam- manlagda netto pen- sionen för hela ut- betalningsperioden Poäng Kronor Kronor Kronor 0 27 725 104 891 77 167 1 27 725 104 891 77 167 2 27 725 104 891 77 167 3 27 725 104 891 77 167 4 27 725 104 891 77 167 5 27 725 104 891 77 167 6 28 864 109 127 80 263 6,5 29 625 117 281 87 656 För vissa efterlevande utan barn och med en högre omställningspension kommer det månatliga nettobeloppet att bli lägre än med dagens system. Detta beror huvudsakligen på att den 100-procentiga avtrappningen inte ger kompensation för SGA vid en högre omställningspension. Rege- ringen anser att detta är något som måste accepteras.