prop · GN031 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom dessa åtgärder markeras att budgetpropositionen är en del i en långsiktig politik som på en och samma gång tar sikte på både att stärka rättvisan och tillväxten och att bidra till jämlikhet, jämställdhet och utveckling. skall präglas av samarbete Regeringen avser att försöka skapa största möjliga uppslutning för en politik för full sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i detta sammanhang. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten , anslagen och de nu föreslagna skatteförändringarna . Samarbetet berör fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Regeringen eftersträvar en bred förankring av en kommande skattereform. Samtliga riksdagspartier deltar i överläggningarna. Huvudsyftet är att utifrån krav på rättvis fördelning skapa stabila regler för tillväxt och sysselsättning, en ekologiskt hållbar utveckling samt garantera välfärden och dess finansiering. 1.2 Den ekonomiska utvecklingen Den internationella ekonomiska konjunkturen pekar uppåt. Med ekonomiska fundamenta i ordning kan utnyttja uppgången fullt ut. kan därmed ta steget in i nästa sekel med god tillväxt, låg inflation, minskande statsskuld, stigande sysselsättning, sjunkande arbetslöshet och en offensiv miljöpolitik. 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling Efter en period av svag tillväxt är utsikterna för en global återhämtning gynnsamma. Därmed har förutsättningarna för svensk export förbättrats markant jämfört med . Tillväxten i bedöms öka efter avmattningen och under inledningen av 1999. Gynnsamma förutsättningar i form av låga räntor och stigande förtroende hos såväl företag som hushåll väntas bidra till ökad efterfrågan inom EU, som exporten ökar. Arbetslösheten i EU bedöms minska något framöver. Den genomsnittliga arbetslösheten väntas hamna på . Den amerikanska ekonomin har fortsatt att utvecklas starkt, som inflationen varit låg. Den framgångsrika penningpolitiken har spelat en central roll för den gynnsamma utvecklingen. Som en följd av bl.a. stigande räntor och ett ökat sparande väntas emellertid konjunkturen mattas av något framöver. Arbetslösheten i väntas 1999 bli . Utsikterna för den japanska ekonomin har förbättrats något . Någon uthållig återhämtning kan dock ännu inte skönjas. Den ekonomiska politiken förutses därmed även fortsättningsvis inriktas på att stimulera ekonomin. Det är av stor vikt för hela regionen att reformeringen av den japanska ekonomin fortskrider. Arbetslösheten i beräknas stiga till . I de tidigare krisdrabbade syns tydliga tecken på att en återhämtning har inletts. Efter förra årets kraftiga produktionsminskning förväntas en positiv tillväxt för regionen som helhet. För att säkerställa en hållbar återhämtning är det emellertid viktigt att fortsätta reformarbetet även vid en gynnsammare ekonomisk utveckling. Efter att ha ökat kraftigt väntas arbetslösheten sjunka och 2000 i takt med att den ekonomiska aktiviteten ökar i de tidigare krisdrabbade ekonomierna. Trots politisk instabilitet och en långsam reformprocess har en viss stabilisering av den ryska ekonomin skett. För att åstadkomma en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt krävs emellertid att reformprocessen fortsätter och att åtgärder vidtas för att hantera problemen i den ryska ekonomin. 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling Svensk ekonomi har utvecklats starkt . Trots ett svagt konjunkturläge på viktigaste marknader har exporten fortsatt att stiga som den inhemska ekonomin vuxit snabbt. Exportökningarna kan främst hänföras till fortsatt mycket stora framgångar för tele- och läkemedelsindustrin medan konjunkturläget inom andra exportnäringar varit svagt. Den internationella återhämtning som förutses och medför dock en bred uppgång inom hela exportsektorn. De svenska hushållens ekonomiska situation har förbättrats . Den ekonomiska politikens inriktning på att sanera de offentliga finanserna och därmed möjliggöra låga räntor och låg inflation har lagt grunden för den goda utvecklingen och ökade reallöner. Stigande sysselsättning bidrar också till att hushållens reala disponibla inkomster utvecklas fördelaktigt. Efter de senaste årens låga nivå på hushållens inköp av varaktiga konsumtionsvaror, finns ett stort behov av att ersätta förslitna kapitalvaror. Sammantaget kommer dessa förhållanden att bidra till en stark konsumtionsuppgång . Tabell 1.1 Försörjningsbalans 1999 2000 1998 1999 2000 Hushållens konsumtionsutgifter 951 3,1 3,0 Offentliga konsumtionsutgifter 499 1,6 1,0 Statliga 147 1,5 0,5 Kommunala 352 1,7 1,3 Fasta bruttoinvesteringar 296 6,4 5,6 Näringsliv exkl. bostäder 227 6,9 5,2 Bostäder 24 14,8 14,3 Myndigheter 44 0,8 2,4 Lagerbidrag 17 0,4 0,1 Export 816 5,0 6,7 Import 705 3,2 7,1 BNP 1 873 3,6 3,0 Källor: och Den totala investeringsaktiviteten väntas öka kraftigt såväl som . Särskilt bostadsbyggandet väntas växa snabbt framöver. Ett högt kapacitetsutnyttjande i näringslivet medför ett fortsatt stort behov av att bygga ut kapaciteten. Investeringsökningarna väntas dock mattas av något i takt med att kapaciteten höjs. Sammantaget väntas BNP växa och . Produktionstillväxten under innevarande år blir mycket god inom framför allt tjänstesektorn. väntas tillväxten i högre grad ledas av exporten i takt med att den internationella konjunkturen förstärks. Byggsektorn förutses expandera kraftigt , även om det sker från en låg nivå. Den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden medför att kommunsektorns finanser förbättras kraftigt. Vården, skolan och omsorgen prioriteras. Tabell 1.2 Nyckeltal 1999 2000 Procent 1999 2000 KPI, årsgenomsnitt 0,3 1,2 Kostnadstimlön 3,4 3,2 Öppen arbetslöshet1 5,4 4,5 Arbetsmarknadspolitiska program1 3,3 3,5 Antal sysselsatta 2,7 1,6 Real disponibel inkomst2 4,2 2,6 Hushållens nettosparkvot, nivå2 4,4 3,9 Bytesbalans 3 1,4 1,7 Tysk ränta 10-års statsobligation4 4,4 4,9 Svensk ränta 10-års statsobligation4 4,9 5,4 TCW-index4 125 122 1 Andel av arbetskraften, årsgenomsnitt 2 Nytt sparbegrepp, nya beräkningar. Enligt de nya nationalräkenskaperna ingår hushållens nettosparande i avtalspensioner i sparbegreppet. 3 Procent av BNP 4 Årsgenomsnitt Källor: , , Riksbank och 1.2.3 Sysselsättning och arbetslöshet Det långsiktiga målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning. Regering och riksdag har ställt upp två mål på vägen mot full sysselsättning. - Den öppna arbetslösheten skall halveras till . - Den reguljära sysselsättningen som andel av befolkningen skall öka från 2004. Därigenom minskar behovet av sociala ersättningar. Sysselsättningen har ökat kraftigt. ökade antalet sysselsatta med drygt 100 000 jämfört med . har den öppna arbetslösheten minskat med . Den största sysselsättningsökningen har skett inom den privata tjänstesektorn, men även inom de kommunala verksamheterna har antalet arbetstillfällen ökat kraftigt till följd av de ökade resurserna. Tillväxten har varit sysselsättningsintensiv . i ett historiskt perspektiv blir därmed produktivitetstillväxten för ekonomin som helhet låg . förutses produktivitetstillväxten åter öka när industrin står för en större andel av produktionsökningen. Sammantaget beräknas sysselsättningen stiga , vilket motsvarar en ökning med ca 170 000 personer. Sysselsättningsnivån hamnar därmed betydligt högre än vad som bedömdes i den ekonomiska vårpropositionen. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer mellan 20 beräknas uppgå till 2000, att jämföra som prognostiserades i den ekonomiska vårpropositionen. Andelen sysselsatta väntas således öka med . För att uppnå det av regeringen uppsatta sysselsättningsmålet krävs en ytterligare ökning av andelen sysselsatta 2004. För att detta skall vara möjligt måste löneökningstakten vara fortsatt låg som den ekonomiska politiken måste inriktas på att öka arbetskraftsutbudet och förstärka arbets- och kompetenslinjen. Framstegen på arbetsmarknaden blir än mer påtaglig om man beaktar att fler söker sig ut på arbetsmarknaden. I samband med att sysselsättningen har stigit har sålunda även arbetskraftsutbudet ökat. Sammantaget väntas utvecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet leda till att den öppna arbetslösheten som årsgenomsnitt minskar från 2000. Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Antal sysselsatta1 3 964 3 927 3 986 3 963 3 922 3 979 4 085 4 151 varav privat sektor1 2 630 2 633 2 697 2 698 2 695 2 735 2 813 2 864 varav offentlig sektor1 1 328 1 290 1 287 1 263 1 223 1 240 1 268 1 282 Andelen sysselsatta mellan 20 och 64 år2 75,9 74,2 74,8 74,6 73,9 74,6 76,2 77,1 Öppen arbetslöshet3 8,2 8,0 7,7 8,1 8,0 6,5 5,4 4,5 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program3 4,3 5,3 4,4 4,5 4,3 3,9 3,3 3,5 Kostnadstimlön4 2,9 2,4 3,3 6,0 4,5 3,8 3,4 3,2 Produktivitetsutveckling i näringslivet5 3,9 2,6 1,5 2,9 1,0 0,7 1,9 1 Tusental personer 2 Reguljärt sysselsatta i åldern 20 i procent av befolkningen i den åldersgruppen 3 I procent av arbetskraften 4 Årlig procentuell förändring 5 Räknat från användningssidan Källor: , och Det förbättrade konjunkturläget har haft positiva effekter i de allra flesta delar av landet och på de flesta grupper på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har sjunkit i hela landet och nedgången i arbetslösheten har varit störst i , , och mellersta . De regionala skillnaderna i arbetslöshetsnivåerna består och arbetslösheten är som högst i norra och . Arbetslösheten har sjunkit för nästan alla utbildningsgrupper, men ligger fortfarande på en hög nivå för personer med kortare utbildning. Arbetslösheten för högutbildade har däremot sjunkit till en relativt låg nivå. Målet om 4 procents öppen arbetslöshet ligger fast. Enligt nuvarande bedömning kommer den öppna arbetslösheten ligga strax ovanför . Målet ligger inom räckhåll. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och, om det visar sig nödvändigt, föreslå ytterligare åtgärder mot arbetslösheten utöver dem som föreslås i denna proposition. Arbetslösheten skall betvingas. skall åter till full sysselsättning. 1.2.4 Kalkyl Utöver prognosen presenteras kalkyler för de två följande åren. Kalkylerna är inga prognoser. Den första och mest genomarbetade kalkylen baseras på att svensk ekonomi utvecklas i enlighet med den långsiktiga produktionsökningen efter det att svensk ekonomi har återhämtat sig från de förlorade åren . antas, i den första kalkylen, tillväxten närma sig en långsiktigt normal tillväxttakt kring . Kalkylmässigt innebär det att den öppna arbetslösheten minskar till som årsgenomsnitt 2001 för att 2002 ligga kvar på samma nivå. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer mellan 20 skulle med dessa tekniska antaganden uppgå till . Svensk ekonomi har genomgått stora förändringar. Osäkerheten om i vilken omfattning det finns lediga resurser kvar i ekonomin efter 2000 är därför stor. Därför redovisas ytterligare två alternativa kalkyler där arbetsmarknaden fungerar väl och där produktion och sysselsättning kan växa snabbare som löner och priser utvecklas på ett hållbart sätt. Tabell 1.4 Tre kalkyler för BNP 1999 2000 2001 2002 Kalkyl 1 3,6 3,0 2,2 2,0 Kalkyl 2 3,6 3,0 2,5 2,5 Kalkyl 3 3,6 3,0 2,8 2,8 Källa: I den andra kalkylen ökar BNP , vilket innebär att den öppna arbetslösheten kan minska till som årsgenomsnitt 2002 och sysselsättningsgraden för personer stiger till . I den tredje kalkylen stiger BNP vilket leder till en öppen arbetslöshet på 2002 och en sysselsättningsgrad som uppgår till 2002. Tabell 1.5 Offentliga finanser 1993 2000 Procent av BNP 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utgiftskvot 70,1 67,6 64,6 62,7 60,9 58,4 57,5 56,2 Inkomstkvot 58,3 56,6 56,7 59,2 59,1 60,7 59,2 58,3 Skattekvot1 48,5 47,5 48,2 51,1 51,8 53,9 53,0 52,3 Finansiellt sparande 11,8 11 7,9 3,6 1,8 2,3 1,7 2,1 Överskottsmål 3,0 0,0 0,5 2,0 Nettoskuld 10,7 21,2 22,8 19,5 18,3 15,4 12,2 5,7 Konsoliderad bruttoskuld 73,7 76,5 75,4 74,4 73,6 71,7 66,1 58,8 1 Inklusive skatter till EU Källor: och Med en långsiktig politik för tillväxt och rättvisa inriktad på ett ökat arbetskraftsutbud och en väl fungerande lönebildning ligger de två sistnämnda kalkylerna inom räckhåll. 1.3 Den ekonomiska politiken Utgångspunkten för den ekonomiska politiken är att sunda offentliga finanser och stabila priser utgör grunden för en hög och uthållig tillväxt och sysselsättning. Detta synsätt har präglat den ekonomiska politiken . Resultaten av den förda politiken för både tillväxt och sysselsättning har varit goda. 1.3.1 offentliga finanser Med flytande växelkurs och inflationsmål är finanspolitikens främsta syfte att skapa goda betingelser för tillväxt och sysselsättning genom att säkerställa ett överskott i de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel och hålla utgifterna under kontroll. Detta skapar förutsättningar för låga räntor vilket i sin tur leder till höga investeringar, god tillväxt, ökad sysselsättning och ökade möjligheter till en god fördelningspolitik. Regeringen har styrt finanspolitiken med fleråriga och preciserade budgetpolitiska mål. Budgetpolitiken styrs av två övergripande mål. De offentliga finanserna skall uppvisa överskott på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel och utgifterna skall ej överskrida de uppsatta utgiftstaken. Utifrån dessa övergripande mål har fleråriga precisa budgetmål lagts fast. Resultatet har varit gott. Samtliga år har de uppfyllts med bred marginal. Detta har bidragit till att hålla ner stats- skuld, räntesatser och därmed räntekostnaderna, vilket i sin tur har möjliggjort ökade resurser till prioriterade områden som vården, skolan och omsorgen. Överskott i de offentliga finanserna Det långsiktiga budgetmålet är ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Utifrån detta mål fastställs sedan preciserade mål . ekonomiska vårproposition fastslogs att målet skall vara ett överskott om av BNP, av BNP och av BNP. Målen gäller vid den tillväxt som kalkylerades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligen avviker från denna skall motsvarande avvikelse tolereras. Enligt nuvarande prognoser beräknas den sammanlagda tillväxten bli något högre än vad som prognostiserades 1997. Regeringen gör bedömningen att detta inte är en väsentlig avvikelse. ekonomiska vårproposition beräknades den sammanlagda tillväxten bli något lägre än vad som prognostiserades 1997. Även då gjorde regeringen bedömningen att detta inte var en väsentlig avvikelse. Tabell 1.6 BNP-tillväxt Procent 1997 1998 1999 2000 Totalt BP 00 1,8 2,6 3,6 3,0 11,5 VP 97 2,3 2,5 2,8 2,7 10,7 Differens 0,5 0,1 0,8 0,3 0,8 Källor: och Tabell 1.7 föreslagna utgifts- och skatteförändringar, netto 2000 2001 2002 Utgiftsökningar Ordförandeskapet inom EU m.m. 190 190 0 Kosovo 400 150 200 Storstadssatsning, skolor 45 Kalkning, kemikalieinspektionen 23 Viltskador och nyckelbiotoper 27 Fordonsskatt, kommunkomp. 100 100 100 Vården Särskilda insatser, kommuner och landsting Övrigt 370 130 130 Summa utgifter 931 2 060 170 Hushåll 12 Företag m.m. 2 780 4 150 1 800 Energi 1 350 1 150 1 150 Kompetensutveckling 1 350 1 150 1 150 200-kronan till kommunerna Pensionsuppgörelsen 650 700 700 Fastighetsskatter 0 600 600 Förstärkt anställningsstöd 90 150 150 Övrigt 10 10 20 Summa inkomstminskningar 15 550 22 660 19 030 TOTALT 16 481 24 720 19 200 Källa: De offentliga finanserna beräknas 1999 att uppvisa ett överskott på av BNP, dvs. klart över målet om . föreslog regeringen att målet skulle höjas till av BNP, vilket senare också beslutades av . Denna ambitionshöjning ligger fast. Då tillväxten beräknas bli god både 1999 och 2000 är detta enligt regeringens bedömning en väl avvägd finanspolitik. Målet om 2,0 procents överskott 2000 i kombination med att det finns ett utrymme för fortsatt ökat resursutnyttjande innebär att det finns ett utrymme för att sänka skatterna med inriktning mot framför allt låg- och medelinkomsttagare och på företagande. Den offentliga skulden minskar i snabb takt. Den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, kommer att hamna av BNP. Nettoskulden är så gott som borta . Överskottsmålen ligger fast på av BNP. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl skulle bli väsentligt starkare eller svagare skall motsvarande avvikelse tolereras. Med en god ekonomisk tillväxt bedöms det finnas ett visst utrymme för fortsatt sänkta skatter för framförallt låg- och medelinkomsttagare och på företagande. Utrymmet är dock betingat av att arbetsmarknadens parter tar sitt ansvar. En lönebildning som medför att inflationstrycket ökar och att sysselsättningsökningen avtar omöjliggör fortsatta utgiftsökningar och skattesänkningar. skall inte åter hamna i en pris- och lönespiral. Resultaten och inledningen av avskräcker. Utgiftstaken Utvecklingen med kraftigt växande budgetunderskott förvärrades av den dåliga budgetdisciplinen. För att inte åter hamna i samma situation reformerades budgetprocessen i mitten av 1990- talet. Genom en stramare budgetprocess kan nu regering och riksdag tydligare göra politiska prioriteringar om hur utgifterna skall användas. Ett av de viktigaste inslagen i den nya budgetprocessen är att regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen presenterar förslag till nominella utgiftstak framåt. De statliga utgifterna måste sedan hållas under utgiftstaken. Utgiftstaket klarades med bred marginal. Även taket klarades med marginal. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att det fanns en viss risk för att utgiftstaket skulle överskridas om inga åtgärder vidtogs. Regeringen föreslog därför vissa besparingar. Dessutom beslutade regeringen om så kallade begränsningsbelopp för vissa anslag. Det innebär att utgifterna inte får överskrida dessa belopp. Enligt regeringens bedömning är dessa åtgärder tillräckliga för att klara utgiftstaket . beräknas budgeteringsmarginalen till . Även för är situationen ansträngd. Regeringen förbereder därför vissa utgiftsbegränsande åtgärder. Enligt regeringens bedömning kommer utgiftstaket därmed att hållas. Budgeteringsmarginalen beräknas efter dessa åtgärder uppgå till ca . Budgeteringsmarginalen är ca . Om dessa marginaler skulle visa sig vara otillräckliga avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder. Utgiftstaken skall hållas. En översyn av budgetprocessen har påbörjats såväl i som av regeringen. Regeringens utgångspunkt är att dess principer om budgetdisciplin och ordning och reda i de offentliga finanserna skall ligga fast. Den nya budgetprocessen har på ett avgörande sätt förbättrat betingelserna för en ansvarsfull ekonomisk politik och därmed stärkt förutsättningen för att de svenska offentliga utgifterna hålls på en rimlig nivå under en hel konjunkturcykel. Diagram 1.1 De statliga utgiftstaken Procent av BNP EU:s budgetpolitik Budgetpolitiken inom EU ges fortsatt hög prioritet. Vid Europeiska rådets extra sammanträde i fattades beslut om en ny långtidsbudget. Regeringen drev en generellt restriktiv budgethållning, en minskad svensk nettobörda, en anpassning av budgeten för att klara utvidgningen samt en reformering av jordbrukspolitiken. Resultatet blev en årlig budgetram 2000 2006 om i genomsnitt . Detta innebär en betydande reduktion i förhållande till Kommissionens förslag. Ett ekonomiskt utrymme för att möjliggöra en anslutning av nya medlemmar till unionen skapades. Reformeringen av jordbrukspolitiken blev inte lika radikal som hade önskat men innebar ändå ett steg i rätt riktning. Det är av stor vikt för svenska folkets förtroende för EU att de pengar som inbetalas till unionen används på ett avsett sätt. Därför behövs insatser för att motverka missbruk av EU:s medel. Bedrägeridelegationen har haft i uppdrag att samordna åtgärder mot bedrägerier, missbruk och annan oegentlig och ineffektiv hantering av EU-medel i . Samordningen har inneburit en effektiv bedrägeribekämpning. Verksamheten bör därför permanent föras över till . 1.3.2 Stabila priser Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthållig hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. En hög och svårförutsedd inflation har dessutom negativa fördelningseffekter. Under har tillväxten efter perioder med alltför snabb inflations- och kostnadsutveckling snabbt övergått i nedgång och budgetunderskott, med påföljande nedskärningar i välfärden. Detta får inte ske igen. Flera skäl talar dock för att riskerna för en upprepning är begränsade jämfört med tidigare decennier. En rad strukturella reformer har vidtagits för att minska inflationsbenägenheten i den svenska ekonomin: - De offentliga finanserna är sanerade. Budgetmålen och utgiftstaken bidrar till att trovärdigheten för den ekonomiska politiken är hög. - Den uppnådda trovärdigheten för prisstabilitetspolitiken och självständiga ställning innebär fortsatt låga inflationsförväntningar. - Frivilliga överenskommelser på delar av arbetsmarknaden medför ökade förutsättningar för fortsatta låga löneökningar som sysselsättningen stiger. Behovet av ytterligare reformer kvarstår dock. - Ett ökat konkurrenstryck begränsar möjligheterna till prishöjningar. Skärpt konkurrenslagstiftning och avregleringar på t.ex. el- och telemarknaderna samt inom transportsektorn har bidragit till att minska inflationsbenägenheten i ekonomin. Arbetet med att förbättra konkurrensen även på andra marknader fortgår. - Den internationella konkurrensen har tilltagit bl.a. genom EU-medlemskapet. arbetar dessutom aktivt för att återstående hinder för den fria rörligheten inom den inre marknaden skall tas bort. - ligger främst i vad gäller internetanvändning, nästan varannan svensk har tillgång till Internet i hemmet. Ökad elektronisk handel begränsar möjligheterna för prishöjningar på lokala marknader. För att säkerställa att den goda tillväxten och höga efterfrågan kan fortgå utan att leda till överhettning på arbetsmarknaden och påföljande uppgång i arbetslösheten behövs dock ytterligare utbudsreformer på arbetsmarknaden. Bland dessa kan nämnas lönebildningen, arbetslöshetsförsäkringens tillämpning och arbetsmarknadspolitikens omfattning och inriktning. På produktmarknaderna måste konkurrensen öka ytterligare. Diagram 1.2 Hushållens inflationsförväntningar samt KPI utfall 1999 Procent Inflationen är utomordentligt låg. beräknas KPI öka , ett fall med en tiondels procentenhet jämfört med föregående år. De prishöjningar som kan noteras är i stort sett administrativa prishöjningar och något högre oljepriser. Någon tendens till ett ökat inflationstryck är, trots den goda ekonomiska tillväxten, svårt att skönja. Räntan Den låga inflationen och de sanerade offentliga finanserna har medfört att kunnat sänka sin styrränta, den s.k. reporäntan, till . Det är den lägsta styrränta haft sedan den moderna kreditmarknaden började ta form . har den internationella räntenivån stigit relativt kraftigt. Bakgrunden är bl.a. en fortsatt stark amerikansk tillväxt och förbättrade utsikter för de europeiska och asiatiska ekonomierna. I har den 10-åriga obligationsräntan stigit med . De svenska räntorna ligger i ett historiskt perspektiv på låga nivåer trots den internationella uppgången. Under tidigare perioder med internationell osäkerhet och stora ränteförändringar har drabbats mycket hårt.