prop · GN0334 · 2000-01-01 00:00:00 — beslut får enligt 18 kap. 7 § överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 7 kap. 19 § Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av bolags- stämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta ett sådant beslut. Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilket bolagsorgan som är behörigt att fatta beslut om överlåtelse av egna aktier på börs eller annan marknadsplats för aktier samt vilken majoritet som krävs för sådana beslut. Frågorna har behandlats i avsnitt 5.6.2. Enligt första stycket kan beslut om överlåtelse fattas av såväl bolags- stämman som styrelsen. Styrelsens beslutanderätt är dock beroende av ett bemyndigande från bolagsstämman. Att bolagsstämman i bemyndigandet skall ange ramarna för styrelsens beslutanderätt framgår av 20 §. Av andra stycket följer att ett beslut om överlåtelse av egna aktier på börs eller annan marknadsplats liksom ett beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut förutsätter kvalificerad majoritet på bolagsstämman. 7 kap. 20 § Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall innehålla uppgifter om 1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får utnyttjas, 2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som får överlåtas, 3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och 4. övriga villkor för överlåtelsen. Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i fråga om förslag till beslut enligt första stycket. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen anger vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier på börs eller annan marknadsplats samt ett bemyndigande för styrelsen att be- sluta om sådan överlåtelse skall innehålla. Av första stycket punkten 1 framgår att ett beslut och ett bemyndigande av det aktuella slaget skall innehålla uppgift om den tid inom vilket det skall verkställas respektive får utnyttjas. Som en yttre gräns gäller att överlåtelsen måste ha kommit till stånd före nästa ordinarie bolags- stämma. Om styrelsen inte kan verkställa ett beslut om överlåtelse inom den angivna tiden, t.ex. därför att det visar sig omöjligt att överlåta aktier inom de prisramar som har bestämts, förfaller beslutet. Är frågan om överlåtelse därefter fortfarande aktuell, måste den på nytt tas upp på bolagsstämma. Punkten 2 föreskriver att beslutet skall innehålla uppgift om det högsta antal aktier som får överlåtas samt i förekommande fall hur dessa skall fördelas mellan olika aktieslag. Av punkten 3 följer att bolagsstämman även skall ange det lägsta pris som aktierna får överlåtas för. Givetvis kan bolagsstämman också fastställa ett högsta pris. Priset kan också bestämmas som ett visst intervall runt gällande börskurs e.d. Av punkten 4 framgår slutligen att bolagsstämman också kan ställa upp andra villkor för överlåtelsen. I andra stycket finns en bestämmelse med innebörd att aktieägarna inför beslut om överlåtelse av egna aktier eller bemyndigande till styrelsen att fatta sådana beslut har rätt till samma information som inför beslut om nyemission. Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad marknad 7 kap. 21 § Vid ett publikt aktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än som anges i 18 § tillämpas 1. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap. denna lag: 1 § andra stycket om beslutanderätt, 2 § om företrädesrätt, 3 § om emissionsbevis m.m., 3 a § om försäljning av udda företrädesrätter, 4 § om förslag till beslut m.m., 6 § andra och tredje styckena om information om apport m.m., 7 § om kungörelser m.m., 8 § första tredje styckena om aktieteckning, 9 § om tilldelning av aktier m.m., 14 § första och andra styckena samt 15 § första, andra och fjärde styckena om styrelsens beslut om nyemission, 18 och 20 25 §§ om emissionsprospekt, samt 2. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie- marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier. (Jfr 11 kap. 20 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Den anger vilka lagregler som gäller vid sådana överlåtelser av egna aktier som inte sker på en börs eller någon annan reglerad marknad. Frågan har behandlats i avsnitt 5.6.2. Av hänvisningarna i första stycket till 4 kap. framgår bl.a. att beslut om överlåtelse av egna aktier normalt skall fattas av bolagsstämman (se 4 kap. 1 § andra stycket). Vid en överlåtelse där aktierna skall betalas med pengar är huvud- regeln att aktieägarna har företrädesrätt till aktierna i förhållande till det antal aktier de äger . Bolagsstämman kan dock besluta om undantag från företrädesrätten. Ett sådant beslut krävs om bolaget vill sälja aktierna på annat sätt än genom ett erbjudande till samtliga ägare, t.ex. genom ett erbjudande som riktar sig till de anställda i bolaget. Ett beslut om att avvika från företrädesrätten är giltigt endast om det biträds av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna (se 4 kap. 2 §). Om beslutet om överlåtelse inte innefattar någon avvikelse från aktieägarnas företrädes- rätt, är det tillräckligt med enkel majoritet för att beslutet skall vara giltigt (se 9 kap. 28 §). I aktiebolag som inte är avstämningsbolag skall aktieägare med före- trädesrätt att förvärva aktier få ett särskilt bevis om sin rätt att förvärva aktier från bolaget (jfr 4 kap. 3 § första och andra styckena). I avstäm- ningsbolag skall den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken eller i särskild förteckning enligt 3 kap. 12 § anses behörig att utöva företrädesrätten (jfr 4 kap. 3 § tredje stycket). Ett beslut att överlåta egna aktier kan innebära att innehav av ett visst antal aktier ger rätt att förvärva en aktie från bolaget. Det kan då inträffa att en aktieägare får en eller flera teckningsrätter över. Liksom vid nyemission är det möjligt för aktieägare att handla med överskjutande teckningsrätter. Aktieägare eller annan kan alltså förvärva överskjutande teckningsrätter från andra aktieägare så att ett helt antal aktier kan förvärvas. I avstämningsbolag kan beslutet om överlåtelse av egna aktier innehålla ett förbehåll om en samordnad försäljning av överskjutande teckningsrätter (jfr 4 kap. 3 a §). Inför bolagsstämmans beslut om överlåtelse av egna aktier skall aktie- ägarna få samma information som inför ett beslut om nyemission (jfr 4 kap. 4 §). Vad beslutet om överlåtelse skall innehålla regleras av 22 §. Beslutet om överlåtelse skall kungöras. I bolag som inte är avstäm- ningsbolag skall beslutet sändas till aktieägare som har företrädesrätt att förvärva aktier (jfr 4 kap. 7 §). Teckning av aktier skall ske på en teckningslista som innehåller beslutet om överlåtelse. Med teckning får i detta sammanhang förstås en anmälan om att någon vill anta ett erbjudande om att förvärva aktier från bolaget. I avstämningsbolag får det beslutas att teckning av aktier skall ske genom betalning i stället för på en teckningslista. I vissa fall kan teckning ske direkt i stämmoprotokollet (jfr 4 kap. 8 § första tredje styckena). Bestämmelserna om ogiltig aktieteckning i 4 kap. 8 § fjärde stycket saknar motsvarighet vid överlåtelse av egna aktier. Detta innebär att en aktieägare kan åberopa felaktigheter i teckningsförfarandet utan andra tidsbegränsningar än vad som följer av allmänna preskriptions- bestämmelser. Det sammanhänger med att överlåtelsen av aktierna inte utgör ett led i en ökning av bolagets bundna egna kapital. Styrelsen beslutar om tilldelning av aktier till aktietecknarna (jfr 4 kap. 9 §). Ett publikt aktiebolag som till en vidare krets riktar en inbjudan att förvärva aktier från bolaget skall upprätta prospekt, om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till (jfr 4 kap. 18 § och 20 25 §§). Med en vidare krets avses en krets som överstiger omkring 200 personer. Dessa personer kan vara aktieägare men behöver inte vara det. Även om erbjudandet riktas till sluten krets av personer, t.ex. anställda, gäller prospektkravet, om personkretsen omfattar fler än 200 personer. Överlåtelseerbjudanden som riktas till ett fåtal personer som betalning i samband med t.ex. ett företagsköp omfattas däremot inte av prospektkravet. Också prospektreglerna i 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med finansiella instrument skall iakttas vid överlåtelse av egna aktier, i den mån köpeerbjudandet riktar sig till en öppen krets (om detta begrepp se bl.a. prop. 1990/91:142 s. 113). Såsom framgår av uppräkningen i paragrafen skall flera av bestäm- melserna i 4 kap. inte tillämpas vid ett bolags överlåtelse av egna aktier. Som exempel kan nämnas att något krav på registrering av sådana beslut inte har uppställts (jfr 4 kap. 12 §). Skälen till detta framgår av avsnitt 5.8. Lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. innehåller bestämmelser om kontantemissioner som får erbjudas vissa bestämda subjekt. Av förevarande paragraf följer att lagen skall tillämpas även vid överlåtelser av egna aktier. Detta innebär bl.a. att i de bolag som skall tillämpa lagen (aktiemarknadsbolag) bolagsstämman alltid skall ha det avgörande inflytandet i frågan om en överlåtelse av egna aktier skall riktas till bl.a. personer i företagsledningen (se 4 § i den angivna lagen). Det är sålunda inte möjligt att överlåta avgörandet till styrelsen. Styrelsen kan däremot fatta ett beslut om överlåtelse under förutsättning att bolagsstämman godkänner beslutet i efterhand. Bolags- stämmans beslut i nu angivna fall är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst nio tiondelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna (se 3 §). Av paragrafen framgår att styrelsen kan besluta om överlåtelse av egna aktier under förutsättning av bolagsstämmans godkännande (se 4 kap. 14 §) eller med stöd av ett bemyndigande från bolagsstämman (se 4 kap. 15 §). Såsom Lagrådet har noterat blir i det förstnämnda fallet över- låtelsen inte giltig, om inte stämman sedermera godkänner styrelsen beslut. Det får ankomma på en förvärvare av aktier att i en sådan situa- tion själv försäkra sig om att köpeavtalet förses med en lämplig reglering om vad som skall gälla fram till bolagsstämman och vad som skall gälla om stämman inte godkänner överlåtelsen. 7 kap. 22 § I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier innehålla uppgifter om 1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som skall överlåtas, 2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna eller annan eller vem som annars får förvärva aktier, 3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt, 4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall, det förhållandet att teckning skall ske genom betalning, 5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och 6. det belopp som skall betalas för en aktie. I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla 1. ett förordnande som avses i 4 kap. 3 a §, 2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall användas som teckningsrättsbevis, 3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med kvitt- ningsrätt eller med andra villkor, samt 4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 6 § andra och tredje styckena har avgetts. I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen får inte sättas tidigare än från det att beslutet har kungjorts enligt 4 kap. 7 §. Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga från utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 7 § eller, om samtliga aktieägare har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över- låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm- ningsdagen. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen reglerar vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier skall innehålla då överlåtelsen inte skall ske på börs eller annan marknads- plats. Bestämmelserna, som i huvudsak överensstämmer med vad som gäller för beslut om nyemission (jfr 4 kap. 5 och 6 §§), avser såväl beslut av bolagsstämman som beslut som styrelsen fattar med stöd av ett bemyndigande eller under förutsättning av bolagsstämmans godkännan- de. Ett beslut om överlåtelse enligt 21 § behöver, till skillnad från beslut om överlåtelse enligt 19 §, inte verkställas . I vissa situa- tioner kan det vara befogat att fatta beslut om förvärv och överlåtelse vid en och samma tidpunkt men låta verkställandet av överlåtelsen anstå . Så kan vara fallet om bolaget vill ställa ut personal- optioner. Om överlåtelsen är avsedd att verkställas först , kan emellertid mellankommande åtgärder, såsom emissioner, splits m.m. påverka det faktiska utfallet av överlåtelsen. Kraven i förevarande paragraf på att beslutet om överlåtelse skall innehålla uppgift om antal aktier som skall överlåtas jämte priset för dessa är inte avsedda att förhindra bolagsstämman att utforma beslutet på ett sådant sätt att detta tar hänsyn till sådana framtida åtgärder. Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolag 7 kap. 23 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som strider mot detta förbud är ogiltigt. Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier i moderbolag i fall som avses i 4 § 1, 2 och 4. (Jfr 11 kap. 9 § och 12 § första stycket i kommitténs förslag.) Paragrafen, som i sak motsvarar delar av de bestämmelser som har funnits i 7 kap. 2 § första tredje styckena, behandlar möjligheterna för ett dotterföretag att förvärva aktier i sitt moderbolag (se avsnitt 5.11). Huvudregeln är att ett dotterföretag inte får förvärva aktier i bolag som är dess moderbolag och att avtal som strider mot detta förbud är ogiltiga (se första stycket). Såsom framgår av hänvisningen till 4 § i andra stycket är dock ett sådant förvärv tillåtet om det sker utan vederlag eller om det ingår i en affärsrörelse som dotterföretaget övertar. Det är också möjligt för ett dotterföretag att på auktion ropa in aktier i moderbolaget om aktierna har utmätts för dotterföretagets fordran. Lagrådsremissens förslag innehöll också en erinran om de särskilda möjligheter att förvärva aktier i moderbolag som bankaktiebolag och värdepappersinstitut har enligt bankrörelselagen respektive lagen om värdepappersrörelse. Lagrådet har ansett erinran vara onödig. Den har därför tagits bort. 7 kap. 24 § Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolaget med stöd av 23 § andra stycket, gäller bestämmelserna i 5 §. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Av hänvisningen till 5 § följer att aktier som ett dotterföretag har förvärvat i ett moderbolag med stöd av undantagsbestämmelserna i 23 § andra stycket måste avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast från förvärvet. Om dotterföretaget inte avyttrar aktierna inom treårsfristen, skall aktierna förklaras ogiltiga och moderbolaget måste sätta ned sitt aktiekapital med aktiernas nominella belopp. I fråga om beslutet om nedsättning gäller bestämmelserna i 6 kap. Rättens tillstånd till nedsättningen behöver dock inte inhämtas. Om ett bolag i enlighet med denna paragraf är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet så mycket att aktiekapitalet efter nedsättningen skulle understiga lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 §, är bolaget skyldigt att träda i likvidation. Detta framgår av 13 kap 4 a §. 7 kap. 25 § Om ett aktiebolag har blivit moderbolag och dess dotterföretag innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 § tillämpas på dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast efter det att koncern- förhållandet uppstod. (Jfr 11 kap. 12 § andra stycket i kommitténs förslag.) I paragrafen regleras den situationen då ett företag innehar aktier i ett aktiebolag och företaget därefter blir dotterföretag till aktiebolaget. Dotterföretagets aktieinnehav i moderbolaget skall då avvecklas så snart det kan ske utan förlust och senast . I detta fall skall dock den treårsfrist som gäller för avyttring av aktierna räknas från det att koncern- förhållandet uppstod i stället för från tidpunkten för aktieförvärvet. Kapitalandelslån och vinstandelsbevis 7 kap. 26 § Om inte annat följer av 5 kap., får ett aktiebolag inte ta upp penninglån på villkor att lånet skall betalas på annat sätt än med ett nominellt penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med hänsyn till förändringar i penningvärdet. Ett beslut om att bolaget skall ta upp lån mot obligationer eller andra skuldebrev med rätt till ränta, vars storlek är helt eller delvis beroende av utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst (vinstandels- bevis), skall fattas av bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 3 § i den paragrafens gällande lydelse. 7 kap. 27 § Bestämmelserna i 4 kap. 19 26 §§ om emissionsprospekt tillämpas även när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offent- liggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att förvärva vinstandelsbevis som bolaget har gett ut. Skyldighet att upprätta emissionsprospekt föreligger dock endast om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till . (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 4 § i den paragrafens gällande lydelse. 9 kap. 9 kap. 4 § En aktie som innehas av bolaget självt eller av dess dotterföretag kan inte företrädas vid bolagsstämman. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I andra meningen har tidigare funnits en bestämmelse av innebörd att aktier som bolaget självt eller dess dotterföretag innehar inte skall räknas med när det för giltigt beslut m.m. krävs samtycke av ägare till viss andel av aktierna. Den situationen täcks av den nya bestämmelsen i 1 kap. 7 § om att bolagets eller dess dotterföretags aktier inte skall räknas med vid tillämpningen av bestämmelse som förutsätter att någon innehar viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget. Bestämmelsen i andra meningen av förevarande paragraf har därför tagits bort. 9 kap. 28 § I ärenden som inte avser val utgörs bolagsstämmans beslut av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Första stycket gäller inte, om annat följer av denna lag eller föreskrivs i bolagsordningen. Beträffande beslut som avses i 4 kap. 2, 14 och 15 §§, 5 kap. 2, 8 och 9 §§, 6 kap. 2 a §, 7 kap. 16 § och 19 § andra stycket, 30- 33 §§ i detta kapitel, 14 kap. 11 § samt 17 kap. 1 och 2 §§ får det dock i bolagsordningen endast föreskrivas längre gående villkor än som anges i nämnda bestämmelser. Beträffande beslut om att entlediga en styrelse- ledamot som har utsetts av bolagsstämman får längre gående villkor än som anges i första stycket förekomma endast i bolagsordningen för ett privat aktiebolag. (Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskraven vid stämmo- beslut i allmänhet. Genom ett tillägg till andra stycket framgår att det, i fråga om beslut om förvärv av egna aktier och överlåtelse av egna aktier på börs eller annan marknadsplats, endast är tillåtet att i bolagsordningen föreskriva strängare majoritetskrav än de som anges i 7 kap. 13 § och 19 § andra stycket. Detsamma gäller beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut eller vad avser överlåtelse av egna aktier att godkänna ett beslut som styrelsen har fattat under förutsättning av bolagsstämmans godkännande. Vilken majoritet som krävs för ett beslut om överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan marknadsplats regleras genom en hänvisning i 7 kap. 21 § av bestämmelserna i 4 kap. Normalt räcker det då med enkel majoritet. Innebär beslutet att aktieägarnas företrädesrätt skall frångås, fordras emellertid minst två tredjedels majoritet (se 4 kap. 2 § andra stycket). I bolagsordningen får enbart föreskrivas strängare majoritetskrav. I vissa fall gäller enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. särskilda majoritetskrav. 12 kap. 12 kap. 1 § Utbetalning till aktieägarna av bolagets medel får ske endast enligt be- stämmelserna i denna lag om vinstutdelning, förvärv av egna aktier, ut- betalning vid nedsättning av aktiekapitalet, reservfonden eller överkurs- fonden och utskiftning vid bolagets likvidation. En aktie som innehas av bolaget självt medför inte rätt till utbetalning enligt första stycket. Om bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen innehålla bestämmelse om användning av vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation. (Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I första stycket har klargjorts att förvärv av egna aktier i enlighet med lagens bestämmelser utgör en tillåten form av utbetalning till aktieägarna. Det andra stycket, som är nytt, behandlar frågan om egna aktiers ställ- ning vid vinstutdelning och andra utbetalningar av bolagets medel. (se avsnitt 6). Av den nya bestämmelsen följer att aktier som innehas av bolaget inte berättigar till del i bolagets vinst eller andra utbetalningar från bolaget. 13 kap. 13 kap. 4 a § förordnar att bolaget skall träda i likvidation, om 1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §, 2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna lag, 3. bolaget inte har sänt in årsredovisning och revisionsberättelse enligt 8 kap. 3 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554) från räkenskapsårets utgång, 4. bolaget efter beslut om att aktiekapitalet skall vara bestämt i kronor i stället för i euro har ett registrerat aktiekapital eller minimikapital som inte står i överensstämmelse med 1 kap. 3 § andra stycket och bolaget inte från det att beslutet fick verkan har anmält nödvändiga beslut om ändring i bolagsordningen och om ökning av aktiekapitalet för registrering, eller 5. bolaget på grund av bestämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 § är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet till ett belopp som understiger lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 §. Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och avgift som påförts enligt 6 a § har betalats. Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registrerings- myndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. (Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om tvångslikvidation. Första stycket har kompletterats med ytterligare en likvidationsgrund. Av punkten 5 framgår sålunda att ett bolag skall träda i likvidation, om ett aktiebolag på grund av bestämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 § är skyldigt att sätta ned sitt aktiekapital i sådan omfattning att det skulle strida mot gällande bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital. Frågan har behandlats i avsnitt 5.5.2.