prop · GN0310 · 2000-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna i 13 § påverkar inte totalbeloppet enligt 11 §. Innebörden är i stället att bidragsdelen är större än i andra fall och lånedelen i motsvarande mån mindre. Av andra stycket framgår att det högre bidraget får lämnas först från och med det kalenderår då den studerande fyller . En särskild resursram avsätts för det högre bidraget vilket kan innebära att befintliga resurser inte räcker till samtliga de studerande som i och för sig uppfyller förutsättningarna för detta bidrag. Under ett kalenderår beviljas stöd så länge resurserna räcker i den ordning som ansökningar kommer in. En studerande som har fått det högre bidraget för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har dock förtur till det högre bidraget. Det är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som får föreskriva om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för att en studerande skall få det högre bidraget. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.2. 14 15 §§ I 14 och 15 §§ finns det bestämmelser om tilläggslån. Genom ett tilläggslån får den studerande ett högre lån utan att det påverkar bidragets storlek. Det sammanlagda belopp som den studerande kan få blir alltså högre än totalbeloppet enligt 11 § första stycket. Tilläggslånet ingår i den studerandes samlade studielån som skall betalas tillbaka enligt reglerna i 4 kap. Det görs alltså inte någon skillnad mellan tilläggslånet och studielånet i övrigt. 14 § Tilläggslån får lämnas med det belopp som anges i första stycket. Av andra stycket framgår vissa grundläggande förutsättningar för tilläggslån, nämligen att lån får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för studielån. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.3. 15 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 25 § andra och tredje stycket studiestödslag. Enligt bestämmelserna lag finns möjlighet att få lån i form av s.k. extra studiemedel för merkostnader i samband med studierna. Denna möjlighet skall finnas kvar som tilläggslån. De merkostnader som kan vara aktuella kan avse t.ex. utbildningsavgifter, resekostnader och inköp av sådana musikinstrument som skall användas i utbildningen. Liksom skall också t.ex. kostnader för dubbel bosättning kunna ge rätt till tilläggslån. 16 18 §§ På samma sätt som enligt studiestödslag skall studiemedelsbeloppet vara beroende av den studerandes inkomster. Av 16 § framgår att fullt studiemedelsbelopp bara får lämnas om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår högst når upp till fribeloppet. I 17 § anges hur stort fribeloppet är. I 18 § anges hur mycket studiemedelsbeloppet reduceras om inkomsten överstiger fribeloppet. Förslagen behandlas i avsnitt 6.6. 19 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 4 kap. 21 § studiestödslag. 20 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 4 kap. 22 § första och andra styckena studiestödslag. 21 § Paragrafen motsvarar delvis 4 kap. 24 § studiestödslag. Paragrafen skall tillämpas i de fall studiemedelsbeloppet har reducerats på grund av bestämmelserna om inkomstprövning. I paragrafen anges hur stor del av reduceringen som skall avse studiebidraget resp. studielånet. Bestämmelsen innebär att av det belopp som betalas ut skall studiebidraget utgöra en lika stor andel som bidraget skulle ha utgjort av ett fullt studiemedelsbelopp. Minskningen av bidragsdelen och lånedelen skall alltså ske proportionellt. Beräkningen utgår alltid från vad som är fullt studiemedelsbelopp enligt 11 §. Detta gäller även om den studerande sökt bara bidrag och inte lån. Bidragsdelen skall då sättas ned så mycket som den skulle ha satts ned om den studerande också sökt lån. Det faktiska studiemedelsbeloppet kommer då att motsvara det sålunda minskade bidraget. 22 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 42 § studiestödslag. 23 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 36 § studiestödslag. 24 § I första stycket anges att regeringen får föreskriva att studiemedel får lämnas för tid då den studerande är sjuk. studiestödslag finns bestämmelser om studiemedel under sjukdom i 4 kap. 28 35 §§. Enligt den nya lagen skall de närmare förutsättningarna för studiemedel under sjukdom framgå av föreskrifter utfärdade av regeringen i stället för genom lag. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.1. Andra stycket motsvarar 4 kap. 44 § studiestödslag. 25 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 3 § och del av 8 § studiestödslag. 26 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 2 b § studiestödslag. 27 § Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om den uppgiftsskyldighet som en studerande som beviljats studiemedel har gentemot . 28 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 4 § studiestödslag. 29 § Paragrafen motsvarar delvis 4 kap. 11 § studiestödslag. Av bestämmelsen följer att studiemedel i form av endast studiebidrag får beviljas. En ansökan om studiemedel behöver alltså inte avse både studiebidrag och studielån. 30 § I första stycket anges att studiemedel får betalas ut endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka studiemedlen har beviljats. Innan studiemedlen betalas ut skall alltså den studerande visa att de studier för vilka han eller hon har sökt studiemedel rent faktiskt har påbörjats. Av andra stycket följer att en studerande som får studielån utbetalade, enligt vad regeringen har föreskrivit, kan behöva betala en avgift för administrativa kostnader som är förenade med uppläggningen av lånet. Tredje och fjärde styckena motsvarar 4 kap. 43 § lag. 31 § I paragrafen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om studiemedel. Motsvarande bestämmelser fanns lag i ett flertal paragrafer men har i den nya lagen alltså samlats i en enda paragraf. Återbetalning av studielån 1 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 1 och 2 §§ studiestödslag. 2 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 1 a § studiestödslag. 3 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 3 § studiestödslag. 4 § I första stycket anges att återbetalningstiden skall vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . För den som är då återbetalningen påbörjas blir alltså återbetalningstiden kortare än . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.2.1. Av andra stycket framgår att återbetalningstiden för samtliga låntagare i vissa fall kan vara kortare än den tid som anges i första stycket. Närmare bestämmelser om detta finns i 9 11 §§. 5 § Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 5 § studiestödslag. Av andra stycket framgår att återbetalning av sammanlagda lån skall börja året närmast under vilket låntagaren har tagit emot nya studielån. En ny beräkning av årsbelopp görs . Om låntagaren tar emot nya studielån även under ett andra år kan han eller hon ansöka om nedsättning av årsbeloppet med stöd av 13 §. Om hel nedsättning beviljas innebär det att låntagaren inte behöver betala något på det sammanlagda lånet under det andra studieåret. En ny beräkning av årsbelopp görs vid nästkommande kalenderårsskifte. Om de nya studierna då har avslutats påbörjas återbetalningen enligt den senaste beräkningen. Reglerna i 5 § innebär inte i sig att återbetalningstiden ändras. En omräkning av årsbeloppet kan därför komma att ske inom ramen för den ursprungliga tiden. I 6 § finns det emellertid regler om ny återbetalningstid som anknyter bl.a. till sammanläggning av lån enligt 5 §. 6 § I första stycket anges att en låntagare i vissa fall kan få en ny återbetalningstid. Detta gäller om låntagaren under har beviljats nedsättning av årsbeloppet i enlighet med inkomstreglerna i 14 och 15 §§. Det gäller också i de fall låntagaren skall betala tillbaka sammanlagda lån enligt 5 §. I det senare fallet får en ny återbetalningstid beräknas endast om nya lån (antingen ett eller flera) uppgår till av prisbasbeloppet. Av andra stycket följer att en ny återbetalningstid kan bestämmas bara efter ansökan av låntagaren, om inte regeringen har föreskrivit något annat. 7 § Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 1 § tredje stycket och 14 § studiestödslag. 8 § I paragrafen anges hur årsbeloppet skall räknas fram. Av första stycket framgår att ett annuitetsliknande system skall användas för återbetalning av studielån. Återbetalning skall ske med ett belopp som baseras på skuldens storlek (minskad med tidigare års obetalda årsbelopp), studielåneräntan för året, det antal år som återbetalningen beräknas pågå och den beräkning som anges i andra stycket. Beräkningen i andra stycket innebär att årsbeloppet i förhållande till det första årets årsbelopp räknas upp . Detta under förutsättning att studielåneräntan är oförändrad. Om studielåneräntan förändras sker en omräkning av årsbeloppet för den återstående återbetalningstiden. Genom konstruktionen med en uppräkning blir återbetalningskravet lägre under den första delen av återbetalningstiden jämfört med vad som annars skulle gälla. Förslaget har behandlats närmare i avsnitt 7.2.1, där beräkningen av årsbeloppet anges med hjälp av en matematisk formel. 9 11 §§ Paragraferna innehåller undantag från huvudregeln i 8 § om beräkning av årsbelopp. Paragraferna tillämpas i de fall då lånebeloppet är så litet att en kortare återbetalningstid bör gälla. 9 § skall tillämpas när själva skuldbeloppet understiger vad som svarar mot av prisbasbeloppet även om årsbeloppet skulle överstiga de . 10 § gäller i fall där skuldbeloppet är högre men där en beräkning enligt 8 § leder till att det första årsbeloppet är lägre än av prisbasbeloppet. 11 § innehåller regler om förkortning av återbetalningstiden, när skulden har minskat snabbare än enligt den ordinarie återbetalningstakten. Förslagen har behandlats närmare i avsnitt 7.2.2. 12 § Om låntagaren anser att det årsbelopp som räknats fram enligt huvudreglerna i 8 11 §§ blir för betungande kan låntagaren ansöka om nedsättning av årsbeloppet. En förutsättning för att årsbeloppet skall sättas ned är alltså att låntagaren har ansökt om detta. De närmare bestämmelserna om nedsättning finns i 13 18 §§. 13 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 6 § studiestödslag. 14 17 §§ Till och med det kalenderår då låntagaren fyller kan årsbeloppet enligt 14 § första stycket sättas ned till av låntagarens inkomst. Som inkomst räknas summan av låntagarens inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital under det aktuella betalningsåret. Från och med det kalenderår då låntagaren fyller kan årsbeloppet enligt andra stycket sättas ned till av den i första stycket angivna inkomsten. För dessa låntagare får en prövning också ske mot förmögenhet enligt grunder som regeringen fastställer. Av 14 § tredje stycket framgår att nedsättning får ske bara om skillnaden mellan det nedsatta årsbeloppet och det årsbelopp som beräknats enligt 8 11 §§ är av prisbasbeloppet. Årsbeloppet får enligt 16 § sättas ned preliminärt i avvaktan på att taxeringen för betalningsåret fastställs. Det preliminära årsbeloppet grundar sig på den uppgift om beräknad inkomst, och för låntagare även på den uppgift om förmögenhet, som låntagaren lämnar i sin ansökan om nedsättning. Av 17 § första stycket följer att ett slutligt årsbelopp skall fastställas efter det att taxering för betalningsåret har fastställts. Det slutliga årsbeloppet kan aldrig bli högre än det årsbelopp som skulle ha fastställts om huvudreglerna i 8 11 §§ hade tillämpats. Förslagen behandlas närmare i avsnitten 7.3.1 och 7.6. 18 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 7 § studiestödslag. 19 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 15 § och 1 § tredje stycket studiestödslag. Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva även om hur inbetalade belopp skall räknas av. 20 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 13 § studiestödslag. 21 § Av 4 § följer att återbetalningstiden är eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . På grund av bestämmelserna om nedsättning kan en resterande skuld kvarstå vid den ordinarie återbetalningstidens slut. I så fall skall hela den resterande skulden betalas efter det att lånet enligt huvudregeln skulle ha varit betald. Låntagaren har dock möjlighet att även under detta år ansöka om nedsättning enligt bestämmelserna i 13 18 §§. Betalningen av den resterande skulden blir då uppskjuten. Det är dock inte fråga om att det beräknas någon ny återbetalningstid över ett visst antal år. Hela skulden skall betalas, om inte beslutar om nedsättning. Fattas det ett beslut om nedsättning skall hela det då återstående beloppet betalas under det närmast följande året såvida inte ny nedsättning sker osv. Av tredje stycket följer att betalning enligt paragrafen kan pågå längst till utgången av det år då låntagaren fyller . 22 § Av paragrafen framgår att studielån som har tagits emot för grundskole- och gymnasieskoleutbildning under vissa förutsättningar kan skrivas av till viss del om låntagaren därefter beviljas studielån för fortsatta studier på eftergymnasial nivå. Förslaget har behandlats närmare i avsnitt 7.7.1. 23 § I paragrafen anges att studielån får skrivas av helt eller delvis, om lånet, enligt bestämmelser som meddelats med stöd av 3 kap. 24 §, har lämnats för tid då den studerande varit sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om sådan avskrivning. studiestödslag fanns bestämmelser om den här typen av avskrivning i 8 kap. 17 19 §§. Enligt den nya lagen skall de närmare förutsättningarna för studiemedel under sjukdom framgå av föreskrifter utfärdade av regeringen i stället för genom lag. I konsekvens med det föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om avskrivning av sådana lån. 24 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 20 § studiestödslag. 25 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 10 och 12 §§ och delvis även 9 § studiestödslag. Av första stycket framgår att studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller skall skrivas av. Jämfört med 8 kap. 9 § lag innebär detta att återbetalning kan behöva ske under . Enligt lag skall studielån som inte är betalda det år då låntagaren fyller skrivas av. 26 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 22 § första och tredje stycket studiestödslag. 27 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 16 § studiestödslag. 28 § I paragrafen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om återbetalning av studielån. Motsvarande bestämmelser fanns lag i ett flertal paragrafer men samlas i den nya lagen alltså i en paragraf. 5 kap. Återkrav av studiestöd 1 5 §§ Paragraferna motsvarar 9 kap. 2 § studiestödslag. 6 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 9 kap. 2 a § studiestödslag. Av första stycket framgår att en fordran, som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka, skall bevakas till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Jämfört med bestämmelsen lag innebär detta en ändring genom att fordringen skall bevakas under . Ändringen genomförs som en följd av en motsvarande ändring i lagförslagets 4 kap. 25 §, om avskrivning av lån vid utgången av det år då låntagaren fyller . 7 § I paragrafen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om återkrav av studiestöd. 6 kap. Övriga bestämmelser 1 § Paragrafen motsvarar efter vissa språkliga ändringar 9 kap. 1 § studiestödslag. 2 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 5 § studiestödslag. 3 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 3 § studiestödslag. 4 § I paragrafen anges att regeringen får föreskriva om att i vissa angivna fall får ta ut avgifter för sina administrativa kostnader. Paragrafen motsvarar bestämmelserna i 8 kap. 1 § andra stycket samt 9 kap. 2 § sjunde stycket och 2 c § studiestödslag. 5 § Samtliga öresbelopp som räknas fram enligt lagen skall avrundas till närmast lägre krontal. 6 § Paragrafen motsvarar 1 kap. 6 § andra stycket studiestödslag. 7 § Paragrafen motsvarar 4 kap. 37 § samt 8 kap. 23 och 24 §§ studiestödslag. 8 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 22 § andra stycket studiestödslag. 9 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 6 § studiestödslag. 10 § Paragrafen motsvarar 8 kap. 25 § studiestödslag. 11 § I paragrafen, som saknar motsvarighet studiestödslag, anges att sådana beslut om studiestöd som inte avser återbetalning av studielån får överklagas hos en särskild överklagandenämnd. Enligt huvudregeln gäller Centrala beslut . Nämnden kan dock förordna att beslutet inte skall gälla förrän det vinner laga kraft. Om ett ärende överklagas, kan överklagandenämnden i avvaktan på ett slutligt avgörande eller till annat beslutas meddela ett förordnande om att Centrala beslut inte skall gälla. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.3. 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Förslagen har behandlats i avsnitt 8. 3 kap. 1 § En försäkrad som har studerat med studiemedel skall tillgodoräknas pensionsrätt för inkomstgrundad ålderspension. Detta skall ske genom att den studerande tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp som tillsammans med eventuella andra pensionsgrundande belopp och pensionsgrundande inkomst utgör pensionsrätt . De närmare förutsättningarna för att någon skall tillgodoräknas ett sådant pensionsgrundande belopp finns i de nu föreslagna nya 24 och 25 §§. 3 § Paragrafen har kompletterats med pensionsgrundande belopp för studier enligt den nya 24 §. 24 § I denna paragraf, som är ny, föreskrivs att en försäkrad som under någon del av har uppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 4 kap. studiestödslagen (1973:349) skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp. Ett sådant belopp skall avse det kalenderår under vilket studiebidraget erhållits. I ikraftträdandebestämmelserna anges dock att de här föreslagna bestämmelserna skall tillämpas redan från och med . Den försäkrade kan därmed få underrättelse om beslut om pensionsgrundande belopp i det beslut om pensionsrätt som skall meddelas året efter fastställelseåret, dvs. för och för . Uppgifter om utbetalda studiebidrag skall lämnas av . 25 § I denna nya paragraf anges hur pensionsgrundande belopp för den som uppburit studiebidrag skall beräknas. Det pensionsgrundande beloppet skall motsvara av det studiebidrag som den studerande har uppburit . 4 kap. 5 § Denna paragraf föreskriver att det s.k. förvärvsvillkoret som anges i 5 kap. 13 § måste vara uppfyllt för att pensionsrätt för premiepension skall grundas på pensionsgrundande belopp. Detta skall gälla för pensionsgrundande belopp för studier på samma sätt som för pensionsgrundande belopp för föräldrar till små barn och pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring. Paragrafen har därför kompletterats i enlighet med det. 5 kap. 13 § I paragrafens första stycke har införts bestämmelser om att pensionsgrundande belopp för studier endast skall beaktas vid beräkning av pension om den pensionsberättigade uppfyller förvärvsvillkoret, dvs. den pensionsberättigade skall under ha tillgodoräknats pensionsgrundande inkomster som för vart och ett av åren uppgår till lägst två inkomstbasbelopp. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 2 kap. 5 § Ändringen är en följd av att det stöd som utgår i form av korttidsstudiestöd föreslås reglerat på annat sätt än genom studiestödslagen och att förslag lämnas om att särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och timersättningen vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) skall avvecklas. 3 kap. 24 § Ändringen är en följd av att en ny studiestödslag föreslås införd. 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Förslagen har behandlats i avsnitt 8. 47 § Paragraferna 47 49 är nya och reglerar hur pensionsrätt för studier skall tillgodoräknas och beräknas för retroaktivtiden 1998. I paragrafens första stycke anges att pensionsgrundande belopp för studier skall fastställas enligt 3 kap. 24 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) för åren 1995 1998 för den som var försäkrad respektive år. Beträffande frågan om vem som var försäkrad respektive år finns bestämmelser i 48 § andra stycket. Även för retroaktivtiden skall kravet för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp gälla att den försäkrade har studerat och uppburit studiemedel i form av studiebidrag. Enligt andra stycket i paragrafen skall någon pensionsrätt för premiepension inte fastställas för retroaktivtiden. I stället skall den försäkrade tillgodoräknas pensionsrätt för inkomstpension på pensionsunderlaget. Någon pensionsrätt för studier skall inte fastställas för personer som har avlidit före . Detta anges i tredje stycket. 48 § I paragrafens första stycke anges de bestämmelser i som skall tillämpas vid beräkning av pensionsrätt och pensionsgrundande belopp för åren 1995 1998. I andra stycket anges att bestämmelserna i 29 § andra stycket och 30 § första stycket denna lag skall tillämpas vid beräkning och tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för studier. Bestämmelserna som avses anger vad som skall gälla vid bristande eller underlåten avgiftsbetalning (29 § andra stycket) och vem som skall anses försäkrad (30 § första stycket). 49 § Några specialregler om underrättelse av beslut och överklagandefrister skall inte gälla för beslut om pensionsrätt för studier. I denna paragraf hänvisas därför till bestämmelserna i 13 och 15 kap. Undantag görs dock från begränsningsregeln i 13 kap. 7 § tredje stycket när det gäller ändring till följd av ändring i beräkningsunderlaget. 12.5 Förslagen till lagar om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000) 3 kap. 13 § Ändringarna är en följd av att det stöd som utgår i form av korttidsstudiestöd föreslås reglerat på annat sätt än genom studiestödslagen och att förslag lämnas om att särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och timersättningen vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) skall avvecklas. 14 § Paragrafen har tillförts ett nytt tredje stycke, som innebär att en person skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för studier genom bosättning trots att förmånen är arbetsbaserad. 12.6 Övriga lagförslag Ändringarna är en följd av att en ny studiestödslag föreslås införd och att de stöd som utgår i form av korttidsstudiestöd och internatbidrag föreslås reglerade på annat sätt än genom studiestödslagen, att förslag lämnas om att de nuvarande studiestöden särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall avvecklas och att timersättningen vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) föreslås avvecklad. Tabeller och figurer Kapitelspecifika tabeller och figurer. Dessutom ytterligare exempel på återbetalning av studielån. I exempel med utnyttjande av trygghetsregler har förmögenhetsdelen antagits ingå i inkomsten. Figur 1 Nuvarande och föreslagna bidragsbelopp per studiemånad efter skatt s.154 Figur 2 Studiestödstagarnas inkomstfördelning s.155 Tabell 1 Fribelopp och kalenderhalvår s.156 Tabell 2 Heltidsstudiestöd vid varierande sidoinkomster med s 157 föreslagna regler för fribelopp och reducering Tabell 3 Sammanlagd skuld vid studiernas slut beroende på s.158 antal terminer och utbildningsnivå Tabell 4 Återbetalning grund/gymn. studier bidrag och tilläggslån enligt plan. Ålder 45 vid återbetalningsstart. Tabell 5 Återbetalning grund/gymn. studier och därefter högskola med bidrag. Enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 40 vid återbetalningsstart. Tabell 6 Återbetalning grund/gymn. studier och därefter högskola med bidrag och 34,bidrag. Enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 40 vid återbetalningsstart. s.161 Tabell 7 Återbetalning grund/gymn. studier och därefter högskola med bidrag varav med tilläggslån. Enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler. Ålder 35 vid återbetalningsstart . s.162 Tabell 8 Återbetalning högskolestudier enligt plan respektive utnyttjande av trygghetsregler.