prop · GN031D6 · 2000-01-01 00:00:00 — Av dessa var 67 radiotidningar, 15 kassettidningar och 9 RATS-tidningar (radiosända talsyntestidningar för synskadade). gavs ut både som radio- och . Ännu saknar omkring hälften av landets dags- tidningar taltidning och har som målsättning att verka för att den geografiska spridningen skall öka genom att utgivning kommer i gång i områden som ännu saknar tal- tidning. startade ytterligare sex tidningar taltidningsutgivning. Antalet abon- nenter ökade med 317 . Av dessa var 212 abonnenter på någon av de nytillkomna tidningarna. har på uppdrag av rege- ringen gjort en förstudie av olika alternativ för hur taltidningar kan distribueras och tas emot (Ku1999/1569/Me). Bakgrunden till studien är bl.a. övergången från analog till digital teknik både avseende distribution och mottag- ning. En bedömning av för- och nackdelar med att ta fram en ny taltidningsmottagare redovisas i rapporten. I rapporten konstateras att den tek- niska utvecklingen inom det för taltidningar aktuella teknikområdet är mycket snabb vilket gör det svårt att med säkerhet bedöma och lämna förslag till hur behovet av taltidningsmottagare skall tillgodoses . Slutsatser Fördelningen av stöd till taltidningar fungerar väl och det är viktigt att taltidningar kan fortsätta att erbjudas i ytterligare delar av landet. Regeringen föreslår nedan att ersättningsprinciperna för tal- tidningar ändras. Förslaget innebär att ersätt- ningen skall utgå enligt en schablonmodell i stället för den nuvarande nettokostnadsprin- cipen. Förändringen genomförs i syfte att skapa incitament för att effektivisera verksamheten, förenkla regeltillämpningen och för att få bättre kontroll över statens utgifter. Regeringen gör med anledning av rapporten om en ny taltidningsmottagare bedömningen att teknikutvecklingen både på distributions- och mottagarsidan bör följas noga även i fortsätt- ningen. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Ändrade ersättningsprinciper för taltidningsutgivning Enligt uppdrag överlämnade en promemoria till rege- ringen med förslag om ändrade ersättningsprin- ciper för taltidningsutgivning (Ku98/1212/Me). En kompletterande promemoria i ärendet läm- nades av nämnden (Ku98/2073/Me). Promemoriorna har remiss- behandlats. Regeringens förslag: skall be- sluta om stödnivåerna till radio- eller kassettid- ningar inom ramen för anslaget. Vid bestäm- mande av stödets storlek skall nämnden beakta skillnader mellan olika grupper av tidningsföre- tag. skall ha möjlighet att begära in uppgifter om intäkter och kostnader för verksamheten från taltidningsföretagen. De nya ersättningsprinciperna skall börja gälla fullt ut efter en övergångsperiod . Promemorians förslag: föreslår att en schablonmodell för ersättning till taltidningsutgivning införs. Remissinstanserna: Remissinstanserna är övervägande positiva till att en schablonmodell för ersättningen till taltidningsföretagen införs. I flera remissvar framhålls behovet av att följa ut- vecklingen med avseende på t.ex. kvaliteten i utgivningen och schablonernas utformning. Skälen för regeringens förslag: Det statliga taltidningsstödet syftar till att förbättra till- gången till innehållet i dagstidningar för synska- dade, sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, samt afatiker och dyslektiker. De ekonomiska villkoren för de tid- ningsföretag som ger ut taltidningar regleras i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. I årsredovisningen för /96 på- pekade att ersättnings- beloppen per abonnent till tidningsföretagen för utgivning av taltidningar har legat stilla . Nämnden framhöll också att det när tal- tidningsutgivningen började var motiverat med relativt höga maximibelopp, bl.a. till följd av att kunskap behövde byggas upp kring utgivningen. Den nuvarande principen om nettokostnads- ersättning skapar dock inga incitament för tid- ningsföretagen att begränsa sina kostnader, vilket innebär en svårighet att ha kontroll över statens kostnader för verksamheten. Den föreslagna schablonmodellen ger bättre kontroll över statens utgifter och innebär också att regeltillämpningen förenklas. Mot bakgrund härav bör den schablonmodell som föreslagit genomföras. Det innebär följande: Ett schablonbelopp införs för likvärdiga företag avseende t.ex. utgivningsfrekvens och utgivningsort. Schablonen bör omfatta alla kost- nadsposter. Undantag görs dock för sändar- kostnader och kostnader för distribution och framställning av kassetter. Även för dessa kostnader skall ett schablonbelopp (kostnader per sändare eller abonnent) gälla för själva beräkningen, men de totala beloppen kan skilja sig åt. Skillnader mellan radio- och kassett- tidningar neutraliseras också genom att dessa kostnader inte räknas in i grundschablonen. Schablonersättningen bör ej gälla för RATS-tid- ningar. De nya ersättningsprinciperna skall börja gälla fullt ut efter en övergångsperiod . Genom den föreslagna modellen skapas incita- ment för besparingar hos tidningsföretagen. Möjligheten till undantag från schablonen skall vara mycket begränsade och det skall finnas syn- nerliga skäl för att ett sådant undantag skall medges. bör ha möjlighet att revidera schablonernas utformning utifrån vad som kan anses rimligt med beaktande av målen för verksamheten och det ekonomiska ut- rymmet. Tidningsföretagen bör få möjlig- het att anpassa sig till den nya ersättningsmodel- len. Övergångsreglerna föreslås utformas i enlig- het med förslag, vilket innebär en stegvis infasning för tidningarna. För behövs ingen särskild reglering då den föreslagna ändringen av ersätt- ningsprinciperna innebär att nämnden får be- fogenhet att besluta om ersättningsnivåerna för taltidningsutgivningen. Denna befogenhet bör även inbegripa att besluta om en modifierad ersättningsmodell . Ersättningarna bör även under övergångs- perioden grunda sig på generella beräkningar. Den nya ersättningsmodellen bör följas upp kontinuerligt av . En sådan uppföljning bör bl.a. beakta kvalitetsaspekter, effekterna av den ändrade ersättningsmodellen för olika tidningskategorier, samt utvecklingen för de olika kostnadsposterna. En bedömning av den nya ersättningsmodellens ändamålsenlighet bör också ingå i uppföljningen. Särskilt bör de eventuella fall uppmärksammas där den föränd- rade ersättningsmodellen leder till att en taltid- ning får svårigheter att fortsätta med utgiv- ningen. Schablonerna bör beräknas på kostnaderna för taltidningsutgivningen året innan de nya reglerna träder i kraft, dvs. Omställningen får inte innebära några ökade kostnader för staten. E4 Radio- och Tabell 8.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 342 2000 Förslag 8 186 2001 Beräknat 8 860 1 2002 Beräknat 9 517 2 1 Motsvarar 8 726 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 9 226 tkr prisnivå. Det övergripande målet för Radio- och TV- verket är att främja möjligheterna till mångfald i radio och television genom att ansvara för all till- ståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Verksamhetsmålen anger att Radio- och TV- verket skall svara för en snabb och rättssäker till- ståndsgivning samt övervaka efterlevnaden av de regler som gäller för innehav av sändningstill- stånd. Verket skall även följa utvecklingen inom medieområdet samt därvid förse regeringen och andra intressenter med erforderligt material om utvecklingen inom medieområdet. Det anslagssparande som Radio- och TV- verket uppvisar för beror till stor del på att verket har befunnit sig i ett uppbyggnads- skede och inte har kunnat genomföra vissa av sina arbetsuppgifter fullt ut. Anslagssparandet förväntas förbrukas 2000, bl.a. för personalomkostnader i sam- band med nya arbetsuppgifter som ålagts verket. Regeringens överväganden Resultatinformation Verket har beviljat 137 nya sänd- ningstillstånd för närradio. Antalet sändnings- orter har ökat från 147 till 171. Verket har för- ordnat 12 lokala kabelsändarföretag och beviljat 13 tillfälliga tillstånd för ljudradio- och tele- visionssändningar. Verket har även bidragit till att tillstånd för marksänd digital TV kunnat meddelas. Ärendebalanserna är små. Trots att verket fått flera nya arbetsuppgifter har handläggnings- tiderna varit korta. Få ändringar har gjorts i de beslut som överklagats. Ett aktivt tillsynsarbete har bedrivits på när- radio- och lokalradioområdet. Radio- och har publicerat ett om- fattande material om utvecklingen inom medie- området, bl.a. en statistisk årsbok samt en bok om digital-TV. redovisades en sammanfattande redovisning av utvecklingen inom medieområdet och en sam- manställning över verkets publicerade material. Sammanställningen är gjord i samarbete med Nordicom, , , och TV, samt byrå. Den tryckta informationen publiceras också elektroniskt på verkets webbplats () där även en databas finns tillgäng- lig. Årsredovisningen visar på förändringar jäm- fört med när det gäller inriktningen av Radio- och verksamhet och resurs- användning. De nya reglerna för närradio, som trädde i kraft , innebär bl.a. att vissa arbetsuppgifter försvunnit, t.ex. avgifts- hantering och fördelning av sändningstider. För- ändringen har gjort att verket kunnat minska resurserna inom närradioområdet. I stället har mycket resurser lagts ner på handläggning av till- stånd för marksänd digital-TV, meddelande av föreskrifter och utövande av tillsyn i frågor om användningen av standarder för sändning av TV- signaler samt uppdraget att följa medieutveck- lingen. För att öka Radio- och effektivi- tet, kompetens och flexibilitet har ett omfattande förändrings- och förnyelsearbete genomförts. Förändringsarbetet berör t.ex. kompetensför- sörjning, organisationsfrågor samt prioriteringar mellan olika arbetsuppgifter. Ett utökat sam- arbete med har inletts, vilket kan leda till effektivitetsvinster och bespa- ringar. För att få en bättre samordning inom om- rådet har ett nätverk mellan mediemyndighe- terna bildats. Slutsatser Radio- och årsredovisning för visar goda resultat när det gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och tele- vision. Radio- och svarar för en snabb och rättssäker tillståndsgivning. Arbetet med att följa utvecklingen inom medierna och publicera relevant information om medieområdet är fortsatt angeläget. Radio- och verksamhet fungerar bra och regeringen föreslår därmed ingen för- ändring av verksamhetens inriktning för . Anslaget föreslås öka med vilket motsvarar den tillfälliga minskningen som genomfördes . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har minskats med . Tabell 8.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 7 631 Pris- och löneomräkning + 37 Återställande av anslagsnivå + 550 Justering av - 32 Förslag 2000 8 186 beräknas en ökning av anslaget förutsatt att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommer- siella lokalradion. för Radio och TV Tabell 8.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 775 2000 Förslag 7 421 2001 Beräknat 8 083 1 2002 Beräknat 8 727 2 1 Motsvarar 7 961 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 461 tkr prisnivå. Det övergripande målet för Granskningsnämn- den är att verka för att programföretagen följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV- sändningar till allmänheten genom efterhands- granskning. Nämnden skall också följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget ini- tiativ. har använt en del av tidigare anslagssparande för s.k. utbudsstudier. Anslagssparandet som fanns vid utgången av förväntas förbrukas för det fortsatta arbetet med utbudsstudier. Regeringens överväganden Resultatinformation Årsredovisningen visar att antalet anmälningar legat på i stort sett samma nivå. En viss ökning har emellertid skett beroende på en stor mängd nästan likalydande anmälningar om tillgänglighet för synskadade av SVT:s program. Antalet initiativärenden har ökat något jämfört med , främst på lokalradio- och närradiosidan. Initiativärendena gäller främst reklam och sponsring. har 571 ärenden inkommit till nämnden, varav 523 an- mälningar och 48 egna initiativ. Av ärendena rör 332 SVT, 114 SR, 8 UR, 66 TV4, 22 lokalradio, 19 närradio, 4 kabelsändningar och 6 satellit- sändningar. Nämnden har fattat beslut i 506 ärenden. Nästan nio av tio beslut är friande. Fäll- ningarna är något färre jämfört med tidi- gare. Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat . En minskning har också skett av ärenden som är äldre än på beslutsdagen. Nationella marksändningar (SVT, SR, UR och TV4) är den sändningsform som kräver mest handläggningstid (av tiden). Granskning av marksändningar är dock för- hållandevis mindre resurskrävande än de andra sändningsformerna. har publicerat ett om- fattande material för att öka kunskapen bland aktörerna på medieområdet och allmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verk- samhet och praxis. Informationsbroschyrer har också tagits fram i samarbete med Radio- och . , och har lämnat rapporter till med en uppföljning av public service- uppdraget. Även TV4 har lämnat en rapport till nämnden med en redovisning av hur bolaget har fullgjort de skyldigheter som anges i TV4:s till- ståndsvillkor. har i beslut funnit att public service-bolagens rapporter är väl genomförda. Nämnden noterar att TV4:s redovisning i förhållande till före- gående uppföljningsrapport har kompletterats och blivit mer innehållsrik. Nämnden har dock riktat viss kritik mot de från programredo- visningen skilda kommentarerna och redovis- ningens informativa innehåll. Som ett led i arbetet med att följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar har bl.a. två undersökningar genomförts av huruvida sändningarna i TV3 resp. Kanal överensstämde med vissa artiklar i EG:s direktiv Television utan gränser (89/552/EEG, ändrat 97/36/EG). Den brittiska granskningsmyndigheten har tagit del av och kommenterat resultaten. har inlämnat ett antal rapporter om radio- och TV-företagens pro- gramverksamhet, bl.a. en rapport om svenskt TV-utbud för . Bland annat redovisas re- sultat av en studie av sju TV-kanaler som sänder över hela landet (SVT1, SVT2, TV3, TV4, Kanal , TV6 och Z-TV). En annan rapport behandlar i vilken omfatt- ning närradiosändningar innehåller material som kan innebära ett missbruk av yttrandefriheten genom att innehålla hot eller missaktning för folkgrupp. Granskningen av närradion har ägnats särskild uppmärksamhet. Nämnden har bl.a. genomfört en enkätundersökning för att ta reda på hur till- ståndshavarna utnyttjat möjligheten att sända centralproducerat material och om de planerar att förändra sina sändningar med anledning av de nya bestämmelserna. Ökad informationsverk- samhet har bedrivits på närradioområdet. Nämnden har även påbörjat det arbete som skall ligga till grund för redovisningen av uppdraget att utvärdera bestämmelsen i 6 kap. 6 § andra stycket Radio- och TV-lagen (1996:844) om ut- vidgade möjligheter att sända material som inte framställts enbart för den egna verksamheten, det s.k. riksförbudet. har redovisat uppdraget att utarbeta s.k. kvalitetsindikatorer för verk- samheten. Kvalitetsindikatorer redovisas för om- rådena ärendehantering, utbudsrapporter och information. Nämnden gör bedömningen att återkommande möten med företrädare för pro- gramföretagen är betydelsefulla för utveckling av kvalitet i handläggningsrutiner m.m. Slutsatser Nämndens efterhandsgranskning av innehållet i radio- och TV-sändningar riktade till allmän- heten överensstämmer med målet om att mot- verka skadliga inslag i massmedierna. Utbudsstudierna utgör ett viktigt led i att få fram information om mångfalden och tillgången till ett varierat utbud i massmedierna. Nämndens arbete med denna typ av rapporter bör därför fortsätta. Även i fortsättningen bör särskild uppmärk- samhet ägnas åt granskning av närradions inne- håll. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida (se utg.omr. 17, avsnitt 12 Film och Medier). föreslås att delfinansierar nämndens verksamhet. föreslås till- delas totalt för från statsbudgeten. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 8.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 7 069 Pris- och löneomräkning + 45 Justering av + 307 Förslag 2000 7 421 beräknas en ökning av anslaget förutsatt att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommersi- ella lokalradion. 1 Förslag till riksdagsbeslut 55 2 Inledning 57 2.1 Omfattning 57 2.2 Utgiftsutvecklingen 58 2.3 Resultatbedömning 58 2.3.1 Regeringens slutsatser 60 3 Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 61 3.1 Omfattning 61 3.2 Utgiftsutvecklingen 61 3.3 Resultatbedömning 61 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 61 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna 62 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 63 3.3.4 Regeringens slutsatser 63 3.4 Revisionens iakttagelser 63 3.5 Anslagsavsnitt 63 63 A2 65 A3 68 A4 Statskontoret 70 A5 Täckning av merkostnader för lokaler 71 A6 72 A7 Folk- och bostadsräkning 73 A8 Kammarkollegiet 74 för offentlig upphandling 75 A10 77 A11 Vissa nämnder m.m. 78 A12 79 A13 Utvecklingsarbete 79 A14 : Garantiverksamhet 81 3.6 kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet 82 3.7 Kontrollfunktionen i staten 83 3.8 87 3.9 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 89 3.10 89 4 Det finansiella systemet 91 4.1 Omfattning 91 4.2 Utgiftsutvecklingen 91 4.3 Resultatbedömning 92 4.3.1 Redovisning av tillståndet 92 4.3.2 Viktiga statliga insatser 92 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 93 4.3.4 Regeringens slutsatser 93 4.4 Revisionens iakttagelser 93 4.5 Anslagsavsnitt 94 B1 94 99 B3 : Förvaltningskostnader 100 B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning 102 103 5 Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 105 5.1 Omfattning 105 5.2 Utgiftsutvecklingen 105 5.3 Resultatbedömning 105 5.4 Anslagsavsnitt 106 C1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 106 C2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 106 C3 Bidrag till kapitalet i 107 6 revisorer 109 6.1 Anslag 109 D1 revisorer 109 7 Premiepensionssystemet 111 7.1 Omfattning 111 7.2 111 Anslagsbelopp 55 2.1 Utgiftsutvecklingen 58 2.2 Utgiftsutvecklingen 60 3.1Utgiftsutvecklingen 61 3.2 Anslagsutveckling 63 3.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 64 3.4 Beräkning av anslaget 65 3.5 Anslagsutveckling 65 3.6 Antalet revisionsobjekt 66 3.7 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 67 3.8 Beräkning av anslaget 68 3.9 Anslagsutveckling 68 3.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 69 3.11 Beräkning av anslaget 70 3.12 Anslagsutveckling 70 3.13 Offentligrättslig verksamhet 71 3.14 Uppdragsverksamhet 71 3.15 Beräkning av anslaget 71 3.16 Anslagsutveckling 71 3.17 Anslagsutveckling 72 3.18 Utveckling för avgiftsbelagd verksamhet 72 3.19 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 73 3.20 Beräkning av anslaget 73 3.21 Anslagsutveckling 73 3.22 Anslagsutveckling 74 3.23 Uppdragsverksamhet 75 3.24 Beräkning av anslaget 75 3.25 Anslagsutveckling 75 3.26 Beräkning av anslaget 77 3.27 Anslagsutveckling 77 3.28 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 77 3.29 Anslagsutveckling 78 3.30 Anslagsutveckling 79 3.31 Beräkning av anslaget 79 3.32 Anslagsutveckling 79 3.33 Anslagsutveckling 81 3.34 Resultat av RGK:s garantiverksamhet budgetåren 1993/94 - 1998. 82 3.35 Budget för den avgiftsbelagda garantiverksamheten, nya garantier 82 3.36 Budget för in- och utlåningsverksamheten 83 3.37 Beviljade kontrollprojekt per område 85 3.38 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget 88 3.39 Investeringsplan 88 3.40 Uppgifter om det ekonomiska läget 90 3.41 Investeringsplan 90 4.1 Utgiftsutvecklingen 91 4.2 Anslagsutvecklingen 94 4.3 Offentligrättslig verksamhet 95 4.4 Beräkning av anslaget för 98 4.5 Anslagsutvecklingen 99 4.6 Offentligrättslig verksamhet 100 4.7 Beräkning av anslaget för 100 4.8 Anslagsutvecklingen 100 4.9 Beräkning av anslag 102 4.10 Anslagsutvecklingen 102 4.11 Anslagsutveckling 103 4.12 Beräkning av anslaget för 103 5.1 Utgiftsutvecklingen 105 5.2 Anslagsutveckling 106 5.3 Anslagsutveckling 106 5.4 Anslagsutveckling 107 6.1 Anslagsutveckling 109 6.2 Beräkning av anslaget för 110 7.1 Lån i 111 7.2 Offentligrättslig verksamhet 112 9 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A13 Utvecklingsarbete, göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.5), 2. godkänner investeringsplanen för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8), 3. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8), 4. godkänner investeringsplanen för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.10), 5. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.10), 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp ramanslag 40 002 A2 ramanslag 156 106 A3 ramanslag 60 960 A4 Statskontoret ramanslag 73 065 A5 Täckning av merkostnader för lokaler ramanslag 16 400 A6 ramanslag 384 772 A7 Folk- och bostadsräkning reservationsanslag 13 000 A8 Kammarkollegiet ramanslag 32 889 för offentlig upphandling ramanslag 7 637 A10 ramanslag 10 184 A11 Vissa nämnder m.m. ramanslag 968 A12 ramanslag 1 727 A13 Utvecklingsarbete ramanslag 17 570 A14 : Garantiverksamhet ramanslag 1 B1 ramanslag 130 411 ramanslag 5 297 B3 : Förvaltningskostnader ramanslag 86 356 B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning ramanslag 425 000 ramanslag 8 822 C1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond ramanslag 5 000 C2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken ramanslag 18 700 C3 Bidrag till kapitalet i ramanslag 60 000 D1 revisorer ramanslag 23 478 Summa Verksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning är sammanfattningsvis inriktad på planering, understödjande och kontroll av att statliga åtaganden sköts så effektivt som möjligt. Verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning omfattar verksamheter som bl.a. syftar till att se till att förutsättningar och system föreligger för en så effektiv statsförvaltning som möjligt. Verksamhetsområdet omfattar frågor rörande granskning, utvärdering och omprövning av statlig verksamhet, statistik, stöd i olika former till och andra statliga myndigheter. Stödverksamheterna omfattar bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor och administrativ service, hur statens resurser hanteras vid transaktioner, förvaltning, upplåning och placeringar av medel. Flera verksamheter inom verksamhetsområdet syftar till att tillhandahålla prognoser, analyser, bedömningar och statistik till beslutsfattare. Trots verksamheternas gemensamma syfte en effektiv statsförvaltning rör det sig om relativt olikartade verksamheter. I verksamhetsområde A ingår , , , , , , , , , , Statskontoret, anslag för utvecklingsarbete samt garanti-, kassahållnings-, inlånings- och utlåningsverksamhet. Verksamhetsområde B Det finansiella systemet innefattar verksamhet som bl.a. rör de finansiella instituten. Syftet är att bidra till stabilitet och effektivitet i det finansiella systemet genom analys, tillsyn och regleringar av de finansiella institutens agerande på marknaden. Verksamheten skall också syfta till ett gott konsumentskydd.