prop · GN0380 · 2000-01-01 00:00:00 — Som villkor för tullförmåner gäller att varorna skall ha sitt ursprung i något av de avtalsslutande parternas länder. Reglerna för ursprungsbestämningen återfinns i protokoll 1 till avtalet. En rättelse har utfärdats till detta protokoll. Reglerna överensstämmer i princip med de ursprungsregler som gäller i frihandelsavtalen mellan EG och länderna i . Genom särskild utformning av de s.k. kumulationsreglerna stipulerar avtalet att tidigare gällande ekonomiska relationer mellan och övriga länder i södra samt AVS- staterna inte försämras. 4.8 Etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster Artiklarna 29-31 Parternas åtaganden i WTO:s tjänstehandelsavtal, Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), bekräftas i avtalet. EG och förbinder sig att sträva efter att bilateralt ytterligare liberalisera handeln med tjänster. Hänsyn skall i det sammanhanget tas till de krav på regionala frihandelsarrangemang på tjänsteområdet som ställs i artikel V i GATS. skall senast efter avtalets ikraftträdande göra en översyn av målet om en bilateral liberalisering av tjänstehandeln. Avtalet innehåller en särskild artikel om sjötransporter, vars syfte är att slå vakt om nuvarande praxis rörande internationellt marknadstillträde. 4.9 Löpande betalningar och kapitalrörelser Artiklarna 32-34 Sådana betalningar som avser löpande transaktioner i fritt konvertibel valuta skall tillåtas enligt avtalet. Dock får skyddsåtgärder vidtas för löpande transaktioner om någon av parterna (även ett enstaka medlemsland inom EU) hotas av eller möter allvarliga betalningsbalanssvårigheter. Sådana åtgärder skall stämma överens med de villkor som fastställs enligt 1994 och med artiklarna VIII och XIV i stadgan för (). Den andra parten skall underrättas om de åtgärder som vidtas och möjligt förses med en tidsplan för avveckling av åtgärderna. 4.10 Konkurrenspolitik och statligt stöd Artiklarna 35-40 Konkurrensbegränsande förfaranden och missbruk av dominerande ställning är oförenliga med avtalet och skall beivras i enlighet med parternas interna lagstiftning efter samråd inom samarbetsrådet. Tekniskt bistånd skall lämnas till vid omstrukturering av konkurrenslagstiftning och konkurrenspolitik. Statligt stöd är oförenligt med avtalet om sådant stöd exempelvis gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor, snedvrider eller hotar snedvrida konkurrensen. Parterna är överens om att statligt stöd skall beviljas på ett rättvist, skäligt och öppet sätt. Artiklarna innehåller även stadganden om korrigerande åtgärder, öppenhet om statliga stödinsatser samt tillämpning av artiklarna VI och XVI i 1994 samt i WTO- avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. 4.11 Andra handelsrelaterade bestämmelser Artiklarna 45-49 På upphandlingsområdet skall gemenskapen och samarbeta för att se till att villkoren för tillträde till parternas upphandlingskontrakt är rättvisa, skäliga och öppna. Vad gäller immateriella rättigheter skall parterna säkerställa ett effektivt skydd i överensstämmelse med högsta internationella standard. Avtalet innehåller också en bestämmelse om att kan erhålla tekniskt bistånd i syfte att förbättra dess lagar och administrativa kapacitet för skydd och upprätthållande av immateriella rättigheter. Samarbete skall även påbörjas inom bl.a. standardisering och kvalitetssäkring, mellan tulltjänsterna i resp. land, samt inom statistikområdet. Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för protokoll 2 till avtalet. I protokollet förbinder sig parterna att bistå varandra för att förebygga, utreda och beivra verksamhet som strider mot tullagstiftningen. Biståndet skall inte påverka befintliga regler om ömsesidigt bistånd i straffrättsliga frågor. Biståndet skall ske efter begäran och omfattar överlämnandet av information. På eget initiativ skall information överlämnas om bl.a. misstänkt illegal verksamhet, nya medel eller metoder samt varuslag som är föremål för smuggling. Vissa undantag görs från skyldigheten att lämna bistånd, bl.a. om risk finns för kränkande av eller något medlemslands suveränitet. 4.12 Ekonomiskt samarbete Artiklarna 50-64 Det ekonomiska och industriella samarbetet mellan parterna skall utvecklas och främjas till fördel för dem båda och för regionen i dess helhet. Samarbetet skall bl.a. underlätta omstruktureringen och moderniseringen av industri. Detta skall ske på sådant sätt att bl.a. skydd av miljön, hållbar utveckling och bättre ekonomiska möjligheter säkras. Ömsesidigt fördelaktiga investeringar skall främjas, t.ex. genom skydd för investeringarna. Parterna skall också samarbeta för att utveckla handeln dem emellan. Ett av flera led i detta arbete är strävan att söka förbättra de sydafrikanska produkternas konkurrenskraft. Olika insatser skall göras för att utveckla och förstärka mikroföretag såväl som små och medelstora företag i . Ett samarbete inleds inom områdena informations- och kommunikationsteknik (dvs. post, radio, tv, telekommunikation och informationsteknik), bl.a. i syfte att förbättra tillgången i på kommunikationsmedel, elektronik och informationsteknik och ge stöd till samarbetet mellan länderna i regionen på detta område. Samarbetet inom energisektorn syftar till att förbättra sydafrikanernas tillgång till ekonomiskt överkomliga, tillförlitliga och hållbara energikällor. Även på detta område skall ett regionalt samarbete understödjas, vilket syftar till att utnyttja lokala energitillgångar på ett effektivt och miljövänligt sätt. Samarbete inom områden som postväsende, gruvdrift, transporter, turism, jordbruk, tjänster och konsumentpolitik omfattas också av avtalet. Dessutom avser parterna att upprätta ett separat fiskeavtal. 4.13 Utvecklingssamarbete och samarbete på andra områden Artiklarna 65-82 Utvecklingssamarbetet skall enligt avtalet särskilt bidra till en harmonisk och hållbar utveckling i , integrering av i världsekonomin och till att befästa demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Stödåtgärder som bidrar till att bekämpa fattigdomen skall ges prioritet. Särskilt kommer programmet att inriktas på de grupper som tidigare missgynnades i landet och hänsyn tas till både jämställdhet och miljö. I utvecklingssamarbetet kommer dialog och partnerskap att främjas. För utvecklingssamarbetet skall ett flerårigt vägledande program utformas. Andra områden för samarbetet mellan avtalsparterna utgörs av vetenskap och teknik, samarbete för att förbättra miljön och bekämpa globala miljöproblem, kultur, sociala frågor, däribland samarbete om exempelvis jämställdhet, våld mot kvinnor, barns rättigheter, lindring av fattigdomen m.m., information, press och audiovisuella media, mänskliga resurser, kamp mot narkotika och penningtvätt, uppgiftsskydd samt hälsa. 4.14 Finansiella aspekter på samarbetet Artiklarna 93-96 skall få ekonomiskt och tekniskt bistånd från gemenskapen i form av gåvobistånd och lån för att förverkliga målen i avtalet. Gåvobiståndet skall finansieras med medel från gemenskapsbudgeten. 4.15 Slutbestämmelser Artiklarna 97-109 Ett samarbetsråd upprättas för att bl.a. säkerställa att avtalet och dialogen genomförs och fungerar väl. Parterna skall tillsammans avgöra hur rådet skall vara sammansatt samt formerna för möten, dagordning och dylikt. skall ha rätt att fatta beslut i alla de frågor som avtalet omfattar. Avtalet skall gälla med en uppsägningstid . Avtalet kan också utvidgas och kompletteras för nya sektorer eller verksamheter. En översyn ska göras efter ikraftträdandet. Här återfinns även regler för lösning av tvister om tillämpningen eller tolkningen av avtalet. Avtalet träder i kraft i den månad som följer på den månad då alla parter har godkänt det. 4.16 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning Inom EU fördes långa diskussioner beträffande den rättsliga formen för avtalet, om det i enlighet med kommissionens uppfattning var att betrakta som ett gemenskapsavtal eller om det i enlighet med medlemsstaternas uppfattning snarare var ett s.k. blandat avtal. Medlemsstaternas åsikt grundade sig på uppfattningen att avtalet även täcker områden som utgör nationell kompetens, t.ex. politisk dialog, vissa bestämmelser som rör det ekonomiska samarbetet och brottsbekämpning. Rådets beslut om undertecknande av avtalet grundade sig på bedömningen att det var ett blandat avtal. Dessutom fanns det hos samtliga parter ett starkt politiskt önskemål om ett snabbt ikraftträdande av avtalet. Att invänta att avtalet skulle godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden, något som i vissa EU-länder kan ta eller längre, innan avtalet skulle kunna träda i kraft ansågs inte som något tilltalande alternativ. Enligt om traktaträtten (SÖ 1975:1) kan en internationell överenskommelse, eller en del av en internationell överenskommelse, tillämpas provisoriskt i avvaktan på överenskommelsens ikraftträdande dels om överenskommelsen föreskriver det, dels om parterna på annat sätt har överenskommit om detta (artikel 25.1). Genom Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem (SÖ 1999:4) fördragsfästes möjligheten till provisorisk tillämpning i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Enligt artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget kan rådet fatta beslut om provisorisk tillämpning av ett avtal i avvaktan på att det formellt träder i kraft. Rådet beslutade om en provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det blandade avtalet i enlighet med ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning. Gemenskapen och har i en skriftväxling kommit överens om att tillämpa dessa bestämmelser provisoriskt i avvaktan på att godkännandeproceduren fullföljs så att avtalet kan träda i kraft. Den provisoriska tillämpningen, som endast berör bestämmelser i avtalet som rör gemenskapens kompetens, påbörjades . Följande artiklar omfattas av den provisoriska tillämpningen: 1-3, 5-28, 65-82, 93-97 och 99-109. Dessutom omfattas bilagorna 1-7 och 10 samt protokoll 1 och 2 till avtalet. Medlemsstaterna och har i ett protokoll, som har bifogats slutakten, kommit överens om att inleda en regelbunden politisk dialog när den provisoriska tillämpningen blir gällande, dvs. då avtalet tillämpas provisoriskt skall, när det gäller genomförandet av institutionella aspekter (artikel 97), en företrädare för kommissionen vara ordförande för samarbetsrådet och lägga fram gemenskapens ståndpunkt. Utifrån kommissionens förslag skall rådet besluta om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom samarbetsrådet. 5 Godkännande av avtalet Regeringens förslag: godkänner avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan. Skälen för regeringens förslag: I avtalet är det Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna som är avtalsparter på den ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal. Avtalet är ett associeringsavtal. Detta innebär att avtalet syftar till att knyta tredje land närmare gemenskapen och dess regelverk än vad som är fallet då parterna ingår t.ex. ett samarbetsavtal. Vissa organ inrättas som skall övervaka avtalets tillämpning. Avtalet reglerar bl.a. frågor inom den gemensamma handelspolitikens område. Av artikel 133 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och praxis framgår att Europeiska gemenskapens traktatkompetens inom den gemensamma handelspolitiken är exklusiv. Det nu aktuella avtalet reglerar emellertid även förhållanden som ligger inom ramen för medlemsstaternas kompetens. Det gäller t.ex. de delar av avtalet som avser politisk dialog, vissa frågor om det ekonomiska samarbetet och brottsbekämpning. har sedan övergången från apartheidsystem till ett demokratiskt styre fått en ökad betydelse för och . Det nu aktuella avtalet syftar till att bredda och fördjupa relationerna med och understödja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i landet. Målet är att bidra till en positiv utveckling i till stabil demokrati, en övergång kantad av både svårigheter och möjligheter. Avtalet ger ramarna för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och öppnar vägen för frihandel. Skapandet av ett frihandelsområde förutses, trots att vissa väsentliga produkter undantas, kunna bidra till ett ökat handels- och exportutbyte. Detta antas vidare ge nödvändiga impulser till att ytterligare modernisera och omstrukturera den sydafrikanska ekonomin. Avtalet förutses kunna bidra till ett politiskt stabilt och ekonomiskt välmående . Hela regionen antas gynnas av denna positiva utveckling. De positiva konsekvenserna av avtalet för regionen bedöms allmänt överskugga eventuella negativa följder, exempelvis i form av minskade tullintäkter för SACU-länderna. Avtalet visar på den vikt som man på EU:s sida tillskriver det nya demokratiska och landets utvecklingspotential. Det lägger grunden för samarbete inom flera olika områden. Avtalet skapar dessutom goda möjligheter till att fördjupa och bredda detta samarbete. Denna tanke överensstämmer väl med den svenska målsättningen att uppnå ett partnerskapsbaserat samarbete på en rad olika områden med länderna i . Avtalet bedöms vara ett viktigt och bra första steg mot ett ökat handelsutbyte mellan och gemenskapen. Som har framgått av det föregående reglerar avtalet med också förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens. Sålunda innehåller avtalet regler som innebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed också för . Regeringen bedömer att de områden inom avtalet som ligger inom medlemsstaternas kompetens sammantagna är av större vikt. Avtalet skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av riksdag får vara med i budgivningen för kontrakt till utvecklingsprojekt som finansieras av EDF. Ursprungskumulationsreglerna innebär möjlighet att vid tillverkning av en vara använda material från en leverantör inom Loméområdet eller från annat geografiskt närliggande utvecklingsland. Handelspreferensarrangemangen innebär att Loméländerna får tullfrihet i EU. I SACU ingår , , , och . SADC:s medlemmar är , , , , , , , , , , och .