prop · GN0360 · 2000-01-01 00:00:00 — Belopp som står till förfogande för anslutningen får endast användas till att täcka utgifter uppkomna som en direkt följd av utvidgningen, och får inte täcka oförutsedda utgifter som uppkommer för EU-15 eller utgifter inför anslutningen (rubrikerna 1 7). Omvänt får inte utgifter öronmärkta för EU-15 eller utgifter inför anslutningen (rubrikerna 1 7) användas för att fylla ut kostnaden för nya anslutningar. Efter utvidgningen, för den händelse något slags faktiska utgifter uppkomna som en direkt följd av nya medlemsstaters anslutning visar sig överstiga taket för de betalningsbemyndiganden som avsatts i tabell A för nyanslutningar, måste de i budgetplanen för EU-15 avtalade finansiella åtagandena respekteras. Vid utvidgningen bör budgetplanen för EU-15 justeras med hänsyn tagen till det faktiska antalet tillträdande länder och de maximibelopp som anges under rubrik 8 i den vägledande tabell B. Rådet skall, när det företar denna justering, besluta med kvalificerad majoritet. Principer för förnyande av det interinstitutionella avtalet 17. Med tanke på att den befintliga finansieringsramen och det interinstitutionella avtalet har visat sig värdefulla genom att möjliggöra ett smidigt genomförande av det årliga budgetförfarandet hoppas att ett nytt avtal skall kunna ingås mellan Europa- parlamentet, rådet och kommissionen på villkor som säkerställer strikt budgetdisciplin och bevarar den allmänna maktbalansen mellan institutionerna och i vilket utgifter inför och i samband med anslutningen tydligt öronmärks för budgetplanens hela varaktighet. Det uppmanar rådet att utifrån en gemensam ståndpunkt, och förutsatt att acceptabla villkor kan nås, enas med och kommissionen om ett nytt interinstitutionellt avtal. Detta avtal bör spegla innehållet i dessa slutsatser, inbegripet möjligheten att föra in en bestämmelse som syftar till att säkerställa en viss flexibilitet i budgetplanen under det årliga budgetförfarandet upp till en gräns på . Rubrik 1 (Jordbruk) Jordbruksriktlinjen 19. Jordbruksriktlinjen kommer inte att ändras. Den kommer att ses över med utgångspunkt i en rapport som kommissionen skall lägga fram för rådet före den första utvidgningen av unionen, för att de anpassningar som anses nödvändiga skall kunna göras. När det gäller riktlinjens räckvidd skall de belopp som avsatts i budgetplanen för jordbruks- instrumentet inför anslutningen, under rubrik 7, och för den del av det "för anslutningen tillgängliga" beloppet som avser utgifter för jordbruket, falla inom jordbruksriktlinjens tak. Innehållet i GJP-reformen 20. välkomnar den överenskommelse som uppnåtts av rådet (jordbruk) vid dess möte om en rättvis och meningsfull reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Innehållet i reformen kommer att säkerställa att jordbruket är multifunktionellt, hållbart, konkurrenskraftigt och utbrett över hela , inbegripet regioner med särskilda problem, att det har kapacitet för landskaps- och naturvård och för att lämna ett väsentligt bidrag till landsbygdens livskraft, att det möter konsumenternas farhågor och krav i fråga om livsmedlens kvalitet och säkerhet, miljöskydd och skydd av djurens välbefinnande. Den totala nivån på tilldelningen för rubrik 1 21. anser att denna reform kan genomföras inom en finansieringsram på i genomsnitt plus för landsbygdsutveckling samt åtgärder för veterinär- och växtskydd. Detta skulle stämma bättre överens med de faktiska utgiftsnivåerna, och syftar till att stabilisera jordbruksutgifterna . För att uppnå målet att stabilisera jordbruksutgifterna i fasta priser har beslutat att vidta följande åtgärder: - Mjölkreformen kommer att träda i kraft från och med /2006 utan att detta påverkar besluten om de särskilda tilläggskvoterna för mjölk. - Interventionspriset för jordbruksgrödor sänks i två lika steg: (av nuvarande interventionspris) för regleringsåren 2000/2001 respektive 2001/2002. Arealersättningarna skall ökas i två lika steg per ton (multiplicerat med den tidigare regionala referensavkastningen för spannmål). Ett beslut om slutlig sänkning av interventionspriset som skall tillämpas /2003 kommer att fattas mot bakgrund av marknads- utvecklingen. Varje senare ökning av arealersättningarna kommer att ske i samma proportion till prissänkningen som de som tillämpas /2001 och 2001/2002. Arealersättningen /2003 (stöd per ton multiplicerat med den tidigare referens- avkastningen för spannmål) skall även gälla oljehaltiga frön. Basprocentsatsen för obligatorisk arealuttag har fastställts till för hela perioden 2006. De månatliga ökningarna kommer att behållas i enlighet med vad som gäller. - uppmanar kommissionen att noggrant följa utvecklingen på marknaden för oljehaltiga frön och lägga fram en rapport från det att det nya arrangemanget har börjat tillämpats. Denna rapport kommer om så behövs att åtföljas av lämpliga förslag om produktionspotentialen allvarligt försämras. - Intervention inom nötköttssektorn: uppmanar kommissionen att noga följa den europeiska marknaden för nötkött och vid behov vidta lämpliga åtgärder, särskilt med stöd av artikel 34 i utkastet till förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött. Dessa åtgärder skulle också kunna omfatta ad hoc-interventionsuppköp. - Kommissionen och rådet anmodas att vidta ytterligare besparingsåtgärder för att säkerställa att de totala utgifterna, med undantag för åtgärder för landsbygdsutveckling och veterinäråtgärder, 2006 inte överstiger årliga utgifter på i genomsnitt . uppmanar därför kommissionen att för rådet lägga fram en rapport om jordbruksutgifternas utveckling, vid behov åtföljd av lämpliga förslag, och begära att rådet fattar de nödvändiga besluten i enlighet med målen för reformen. - som tar hänsyn till det portugisiska jordbrukets särskilda förhållanden erkänner behovet av att förbättra balansen i det stöd som ges till jordbruket genom åtgärderna för landsbygds- utveckling som finansieras genom EUGFJ-garantin. För kommer den nuvarande garanterade maximiarealen för durumvete att fördubblas från 59 000 ha till 118 000 ha. Mot bakgrund av dessa beslut anser att de belopp som skall föras in under rubrik 1 i budgetplanen inte bör överskrida beloppen i följande tabell: Rubrik 1 (Jordbruk) (Miljoner euro priser) 41 660 GJP-utgifter (utom landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder) 37 290 Landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder Det interinstitutionella avtalet bör innehålla en bestämmelse som säkerställer att alla dess parter kommer att respektera jordbrukstaket i budgetplanen. erkänner de omfattande ansträngningar som har gjorts för att kontrollera budgeten och utöva disciplin när det gäller att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken och som har beslutats inom ramen för Agenda 2000. De ansträngningar som har gjorts, särskilt när det gäller att minska stödpriserna, utgör ett väsentligt bidrag från Europeiska gemenskapen för att stabilisera världens jordbruksmarknader. anser att de beslut som har fattats för reformering av GJP inom ramen för Agenda 2000 kommer att ha stor betydelse för att fastställa kommissionens förhandlingsmandat inför de kommande multilaterala handelsförhandlingarna i WTO. Rubrik 2 (strukturåtgärder) 25. Att förbättra struktur- och sammanhållningsfondernas effektivitet för att uppnå fördragets mål om ekonomisk och social sammanhållning är en central reformuppgift i Agenda . Denna målsättning måste behållas allt under det att prioriteringarna vidareutvecklas inom en mer mångskiftande union, med hänsyn tagen till målet att uppnå större koncentration av strukturstödet, förbättra den ekonomiska förvaltningen av strukturfonderna samt förenkla deras verksamhet och administration. Större koncentration av fondernas strukturstöd på de områden där behoven är störst kommer att uppnås genom en väsentlig minskning av antalet mål till tre. Genom att gynna den ekonomiska och sociala sammanhållningen i sin strävan att nå dessa mål skall gemenskapen bidra till att främja en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten, utveckling av sysselsättningen och de mänskliga resurserna, miljöskydd och miljövård, undanröja ojämlikheter och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa att fondernas verksamhet överens- stämmer med bestämmelserna i fördraget, de instrument som antagits i enlighet med detta och att de överensstämmer med andra politikområden och åtgärder inom gemenskapen. Totala nivån på tilldelningen till rubrik 2 27. Med tanke på den fortsatta prioriteringen av ekonomisk och sociala sammanhållning och som ett resultat av en mer målinriktad koncentration av strukturutgifterna i linje med målet för detta fördrag anser att det totala belopp för struktur- och sammanhållningsfonderna som skall föras in under rubrik 2 bör vara totalt , med följande uppdelning: Rubrik 2 (strukturåtgärder) (Miljoner euro, priser 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 32 Denna totalnivå på utgifterna kommer att göra det möjligt för unionen att behålla strukturutgifternas nuvarande genomsnittliga stödintensitet och därigenom befästa den globala ansträngning som görs inom detta område. Strukturfonderna Totala nivån på tilldelningen till strukturfonderna anser att den lämpliga nivån på åtagande- bemyndiganden som skall tas upp i budgetplanen för strukturfonderna, inklusive övergångsstöd, gemenskapsinitiativ och innovativa åtgärder, bör vara , med följande uppdelning: Strukturfonder (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660 av strukturfonderna kommer att tilldelas mål 1, inklusive för övergångsstöd (dvs. av strukturfonderna kommer att tilldelas mål 2, inklusive för övergångsstöd (dvs. av strukturfonderna kommer att tilldelas mål 3 (dvs. De utestående obetalda åtagandena vid utgången av den innevarande perioden bör regleras på grundval av ett beslut av budgetmyndigheten. noterar att kommissionen som en arbetshypotes beräknat att regleringstakten bör vara respektive , , och av den nya budgetplanen. Enligt mål 1 skall utveckling och strukturell anpassning av de regioner som släpar efter främjas. Mål 1-status för perioden 2006 kommer att ges åt - nuvarande NUTS II-regioner vars bruttonationalprodukt (BNP) per invånare är lägre än av gemenskapens genomsnitt, - regionerna i de yttersta randområdena (de franska utomeuropeiska departementen, , och ) som alla ligger under 75-procentströskeln, - områden berättigade till mål 6 för perioden 1999 enligt protokoll nr 6 till anslutningsakten för och . Mål 2 skall stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella svårigheter. I dessa skall ingå områden som genomgår ekonomisk och social förändring i industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång, tätortsområden med problem samt krisdrabbade områden som är beroende av fiske, allt definierat utifrån objektiva kriterier i lagtexterna. Medlemsstaterna kommer att föreslå kommissionen en förteckning över områden som uppfyller de objektiva kriterierna, med förbehåll för ett befolkningstak som skall gälla för varje medlemsstat. Detta befolkningstak för varje medlemsstat kommer att fastställas av kommissionen på grundval av den sammanlagda befolkningen i de områden i varje medlemsstat som uppfyller gemenskapskriterierna och utifrån hur allvarliga strukturproblemen är, vilket skall bedömas på grundval av den totala arbetslösheten och långtidsarbetslösheten utanför mål 1-områdena. Högst av unionens befolkning kommer att omfattas av nya mål 2. Den vägledande uppdelningen av befolkningen på gemenskapsnivå för de olika typerna av mål 2-områden bör vara för industriområden, för landsbygdsområden, för tätortsområden och för fiskeberoende områden. I de industri- och landsbygdsområden som uppfyller gemenskapskriterierna i förordningen måste av den befolkning som omfattas av mål 2 i varje medlemsstat ingå, utom när detta är objektivt omöjligt. För att säkerställa att varje medlemsstat lämnar ett rimligt bidrag till den allmänna satsningen på koncentration får den befolkning som omfattas av mål 2 inte minskas med jämfört med den som omfattas av mål 2/5b. Vid beräkningen av största möjliga befolkningsminskning för det nya mål 2 skall f.d. mål 2/5b-områden som är stödberättigade för mål 1 beaktas . Inga f.d. mål 1-områden som får stöd och som motsvarar gemenskapskriterierna för rätt till stöd under mål 2 skall beaktas. Samma stödintensitet per capita (utom i mål 3) kommer att gälla för alla mål 2-områden i hela gemenskapen. Den totala tilldelningen till varje medlemsstat under mål 2 kommer därför att vara direkt beroende av varje medlemsstats relativa andel av hela den befolkning i unionen som är stödberättigad för mål 2. Mål 3 syftar till att stödja anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. Det skall gälla utanför mål 1. Varje medlemsstat får en procentandel av de totala tillgängliga resurserna för mål 3, beroende på dess andel av de sammanlagda målbefolkningarna i unionen, som beräknas med hjälp av indikatorer som väljs på grundval av den objektiva kriterierna i punkt 45 nedan. anser att man vid fastställandet av den genomsnittliga nivån på stödet per capita under mål 3 bör ta hänsyn till prioriteringen av sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning. Åtgärder för fiskesektorn utanför mål 1-områden kommer att få stöd från Fonden för fiskets utveckling (FFU) med ett belopp på , varav 875 miljoner bör komma från rubrik 1. Gemenskapsinitiativ och innovativa åtgärder Mot bakgrund av det mervärde som gemenskapsinitiativen erbjuder utöver de allmänna målen kommer antalet gemenskapsinitiativ att minskas till följande tre initiativ: Interreg (gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete), Equal (transnationellt samarbete för att bekämpa alla former av diskriminering och bristande jämställdhet på arbetsmarknaden) och Leader (landsbygdsutveckling). av strukturfondernas åtagandebemyndiganden bör anslås för gemenskapsinitiativen. Åtminstone av beviljade anslag bör tilldelas Interreg, varvid uppmärksamhet i lämplig grad bör ägnas åt gränsöverskridande verksamhet, särskilt inför utvidgningen och i fråga om medlemsstater med långa gränser mot kandidatländerna samt åt förbättrad samordning med Phare-, Tacis- och Medaprogrammen. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till asylsökandens integrering i samhället och i yrkeslivet inom ramen för Equal. Man är enig om att de tre nya allmänna målen bör omfatta alla befintliga gemenskapsinitiativ som har visats sig vara effektiva men som inte längre behålls som sådana. Vederbörlig hänsyn kommer även att ägnas regionerna i de yttersta randområdena. av anslagen från strukturfonderna kommer att reserveras för innovativa åtgärder och tekniskt bistånd. Det är viktigt att en större koncentration av strukturfonderna följs av lämpligt övergångsstöd för områden som är stödberättigade för att förstärka de resultat som uppnåtts genom strukturstödet i f.d. mål 1-områden och för att stödja avslutningen av omvandlingsprocessen i områden som är stödberättigade enligt mål 2/5b. Övergångsstöd kommer att ges till alla regioner och områden som inte längre uppfyller de relevanta kriterierna för rätt till stöd. Den totala tilldelningen från strukturfonderna till övergångsstödet bör vara , för vilken kommissionen kommer att lämna en vägledande fördelning per medlemsstat. Övergångsstödet i alla regioner och områden där stödet avvecklas kommer att vara lägre än , och kommer att upphöra för både f.d. mål 1-regioner och f.d. mål 2/5b vid utgången av . Profilen för övergångsstödet får anpassas efter de särskilda behoven i enskilda regioner i samförstånd med kommissionen förutsatt att den finansiella tilldelningen till varje region respekteras. kommer f.d. mål 1-regioner att motta allt stöd de har rätt till enligt gemenskapens eller nationens relevanta kriterier. Särskilda situationer (2000 2006) 44. a) För utvecklingen av Lissabonregionen kommer ett särskilt bidrag för avveckling på att anslås till mål 1. b) Som ett erkännande av de särskilda ansträngningarna för freds- processen i kommer Peace-programmet att fortsätta med ett belopp på av vilka kommer att tilldelas . Detta program kommer att genomföras helt i enlighet med additionalitet av bidrag från strukturfonderna. EU:s bidrag till den internationella fonden för (under rubrik 3) kommer att förnyas för en period . Kommissionen uppmanas att lägga fram de förslag som är nödvändiga. c) Ett särskilt bidrag för avveckling, som omfattar , kommer att tillhandahållas enligt mål 1 för den övergångsregion på som blir följden av den nya klassificeringen av områden. Själva omklassificeringen kommer att innebära att tilldelas ytterligare enligt mål 1. d) Med hänsyn till vad som kännetecknar medverkan på arbets- marknaden i kommer ett tilläggsbelopp på att anslås till mål 3. e) Ett särskilt stödprogram på totalt 150 miljoner 2006 kommer att inrättas för inom ramen för mål 3. Ett särskilt stödprogram på totalt kommer att inrättas för de svenska NUTS II-områden som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till anslutningsakten för . f) Med hänsyn till specifika problem i omvandlingsprocessen kommer att läggas till anslaget för avveckling avseende (mål 1). g) Ändringen av bestämmelserna om säkerhetsnätet kommer att innebära att ytterligare för och 64 miljoner för kommer att läggas till anslaget för avveckling för mål 1. h) Ett ytterligare belopp på kommer att tilldelas Hainaut-området i för avveckling enligt mål 1. i) Med hänsyn till de särskilda strukturproblemen på grund av låg befolkningstäthet tillsammans med den stora fattigdomen kommer Skotska högländerna och Skotska öarna att erhålla ett särskilt avvecklingsprogram på totalt . j) Ett särskilt ekonomiskt bidrag kommer att tilldelas , , och för att för perioden 2000- 2006 bibehålla den totala stödnivå per invånare som uppnåddes . Det rör sig om belopp på för , 450 för , 40 miljoner för och för . k) Ett belopp på totalt kommer att tilldelas inom ramen för gemenskapsinitiativen. l) Ett belopp på totalt kommer att tilldelas inom ramen för gemenskapsinitiativen. m) Vid granskningen av bidragsrätten för mål 2 kommer de områden i som är belägna intill mål 1-områden att ägnas särskild uppmärksamhet. Vägledande fördelning bland medlemsstaterna Vid fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för mål 1 och 2 kommer i enlighet med kommissionens förslag öppna förfaranden att användas och man kommer att utgå från följande objektiva kriterier: stödberättigad befolkning, regionalt välstånd, nationellt välstånd, och hur allvarliga strukturproblemen är, särskilt arbetslöshetsnivån. En lämplig avvägning kommer att göras mellan regionalt och nationellt välstånd. För mål 3 skall fördelningen medlemsstat för medlemsstat huvudsakligen baseras på den stödberättigade befolkningen, sysselsättningssituationen och på hur allvarliga problemen är när det t.ex. gäller social utslagning, nivån på utbildning och yrkesutbildning och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, med relativ viktning enligt kommissionens utkast. De sammanlagda inkomsterna från strukturåtgärder (dvs. inklusive Sammanhållningsfonden) bör inte i någon medlemsstat överstiga av den nationella BNP. , som betänker att de faktiska satser för stöd från strukturfonderna som tillämpas i praktiken ofta är lägre än maximitaken, är enigt om att följande tak skall gälla för bidragen från strukturfonderna: a) Ett maximibelopp på av den totala stödberättigande kostnaden och i allmänhet av de stödberättigande offentliga utgifterna när det gäller åtgärder som genomförs i de regioner som omfattas av mål 1. När regionerna befinner sig i en medlemsstat som omfattas av Sammanhållningsfonden får gemenskapsbidraget i vederbörligen motiverade undantagsfall stiga till maximalt av den totala stödberättigande kostnaden och till maximalt av den totala stödberättigande kostnaden för regionerna i de yttersta randområdena och för de längst bort belägna grekiska öarna som har ett handikapp på grund av sitt avlägsna läge. b) Ett maximalt belopp på av den totala stödberättigande kostnaden och i allmänhet av de stödberättigande offentliga utgifterna när det gäller åtgärder som genomförs i områden som omfattas av mål 2 eller mål 3. När det gäller investeringar i företag skall bidraget från fonderna rätta sig efter taken för stödsatserna och för kombinationer av stöd på området för statligt stöd. stöder också de lägre satser kommissionen föreslagit för fondernas bidrag till sådana infrastruktur- investeringar som ger avkastning och investeringar i företag. Administrering och finansiell förvaltning av strukturfonderna Administreringen av strukturfonderna bör förenklas väsentligt genom en praktiskt genomförd decentralisering av beslutsfattandet och en riktig avvägning mellan förenkling och flexibilitet så att medel kan utbetalas snabbt och effektivt. För att detta skall kunna genomföras kommer medlemsstaternas, deras partners och kommissionens ansvar att klargöras, byråkratin att minskas samt övervakning, utvärdering och kontroll att stärkas så att man uppnår en förbättrad, sund finansiell förvaltning. anser att de grundläggande syftena med Sammanhållningsfonden, som bildades för främjande av ekonomisk och social sammanhållning i unionen samt solidaritet bland medlemsstaterna genom finansiellt bidrag till projekt på området miljö och trans- europeiska nät, är aktuella ännu . anser att de fyra nuvarande mottagarna bör fortsätta ha rätt till bidrag från fonden , dvs. medlemsstater med en BNI per capita av unionens genomsnitt och ett program som leder till att villkoren för ekonomisk konvergens uppfylls. Med tanke på det oavbrutna framåtskridandet mot verklig konvergens och med hänsyn tagen till det nya makroekonomiska sammanhang i vilket Sammanhållningsfonden nu verkar kommer den totala till- delningen av bidrag till medlemsstater som deltar i euron att anpassas för att ta hänsyn till förbättringen i nationellt välstånd . anser sålunda att den totala nivån på de tillgängliga resurser som skall anslås enligt Sammanhållningsfonden bör vara fördelade enligt följande: Sammanhållningsfonden (Miljoner euro priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2 615 2 615 2 615 2 615 2 515 2 515 2 510 En översyn av villkoren för rätt till stöd utifrån kriteriet av genomsnittlig BNI kommer att genomföras 2003, efter halva tiden. För den händelse en medlemsstat inte längre har rätt till stöd, kommer tilldelningen till Sammanhållningsfonden att minskas i motsvarande mån. Angående kriteriet om ekonomisk konvergens kommer nuvarande bestämmelser om makroekonomisk villkorlighet alltjämt att gälla. Sålunda skall inga nya projekt eller stadier av nya projekt finansieras av fonden i en medlemsstat om rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på rekommendation av kommissionen, skulle finna att medlemsstaten inte har respekterat stabilitets- och tillväxtpakten. Gemenskapens andel av stödet från Sammanhållningsfonden skall oförändrat uppgå till mellan och av de offentliga eller likvärdiga utgifterna. Andelen kan minskas med hänsyn tagen till ett projekts förmåga att generera intäkter och till varje slags tillämpning av principen om att förorenaren skall betala. noterar kommissionens avsikt att säkerställa att medlemsstaterna till det yttersta utnyttjar fondresurserna som påtryckning genom att verka för ett mer omfattande anlitande av privata finansieringskällor, att dra upp förfaranden för genomförande av principen om att förorenaren skall betala och att när dessa tillämpas beakta den specifika situationen i varje medlemsstat som kommer i åtnjutande av förmånerna. anser att bestämmelserna om finansiell förvaltning och kontroll bör vara förenliga med motsvarande bestämmelser i förordningen om strukturfonderna, med hänsyn tagen till Sammanhållningsfondens särdrag. Slutförande av lagstiftningsarbetet 57.