prop · GN03127 · 2000-01-01 00:00:00 — För räkning har som sådan förmån i bilagan antecknats "Oavkortad folkpen- sion som utges enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före och oavkortad folkpension som utges enligt övergångsbestämmelserna till denna lagstiftning som gäller från detta datum." Dessutom har antecknats " Svenska förtids- och efterlevande- pensioner som beräknas på grundval av antagna försäkringsperioder och ålderspensioner som beräknas på grundval av tidigare tillgodoräknade antagna perioder." 14.3 Nuvarande regler för folkpension och pensionstillskott (PTS) respektive för garantipension Folkpension och PTS Folkpension och PTS utges i förhållande antingen till antalet bosätt- ningsår i eller till antalet år med pensionspoäng inom ATP-sys- temet. För rätt till folkpension krävs enligt nationella regler antingen minst tre bosättningsår eller med pensionspoäng. Enligt för- ordningen (EEG) nr 1408/71 kan kravet på minsta försäkringstid upp- fyllas genom sammanläggning med försäkringstid från annat land inom EU/EES-området. Minst måste dock avse tid i . Förordningens regler innebär en avvikelse även vad gäller avräkning av PTS mot utländsk pension. PTS samordnas inte med pension av samma slag från annat EU/EES-land om PTS har prorataberäknats. Om PTS däremot utges oavkortat med stöd av reglerna i AFL i dess lydelse före eller har beräknats enligt övergångsreglerna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL och därmed utgör en förmån som är upptagen i ovan nämnda bilaga 4 D till förordningen, får PTS minskas fullt ut med pension från annat medlemsland. Då reglerna om 40 bosättningsår för rätt till oavkortad folkpension började gälla , infördes en särbestämmelse för dem som var berättigade till folkpension. För dem skulle kravet bosättningstid anses uppfyllt, dvs. deras folkpen- sion skulle inte 40-delsberäknas. Enligt artikel 27 i den nordiska konven- tionen , som trädde i kraft i , gjordes emellertid en omräkning av den utgående oavkortade svenska folkpen- sionen. Den pensionsberättigade erhåller därvid, från respektive nordiskt land, folkpension i förhållande till antal bosättningsår i landet. Om den sammanlagda pensionen därmed blir lägre än före omräkningen utges ett tillägg upp till individens pensionsnivå före omräkningen, dvs. upp till nivån för oavkortad folkpension. Tillägget är således att betrakta som folkpension, vilket också torde följa av artikel 1 punkt g i den nordiska konventionen. Enligt den nuvarande nationella lagstiftningen utges till en svensk medborgare bosatt utomlands endast sådan folkpension som beräknats i förhållande till antal år med tillgodoräknade pensionspoäng för ATP. Svensk medborgare som inte kan tillgodoräknas år med pensionspoäng eller utländsk medborgare har således enligt nationell lagstiftning inte rätt till svensk folkpension vid utflyttning från . Även PTS utges enligt nationell lagstiftning enbart vid bosättning i . För personer som omfattas av förordningen (EEG) nr 1408/71 gäller dock samma regler för rätt till utbetalning av folkpension och PTS vid bosättning i annat land inom EU/EES-området som vid bosättning i . Mot- svarande gäller nordiska medborgare som omfattas av den nordiska kon- ventionen. träder Socialförsäkringslagen (1999:799) i kraft. Då kommer, utan begränsningar vad avser nationalitet, all folkpension som beräknats i förhållande med pensionspoäng att betalas ut utomlands. Folkpension som är bosättningsbaserad kommer alltjämt en- ligt nationell lagstiftning endast att utbetalas i . Undantag kom- mer då även här föreligga för personer som omfattas av förordningen (EEG) 1408/71. Garantipension Garantipension till personer födda eller senare kommer enligt lagen om garantipension att utges i förhållande till antalet bosättningsår (försäkringstid). Rätt till oavkortad garantipension har den som kan tillgodoräknas 40 försäkringsår. I propositionen 1997/98:152 om garantipension m.m. har regeringen gjort bedömningen att garanti- pensionen är att betrakta som en trygghetsförmån och därmed faller under förordningens tillämpningsområde. För dem som omfattas av förordningen (EEG) 1408/71 kommer beräkningen av pensionen att ske enligt proratatemporis-principen. För rätt till garantipension krävs att den pensionsberättigade kan tillgodoräknas försäkringstid. Enligt förordningen (EEG) nr 1408/71 kan kravet på minsta försäkringstid uppfyllas genom sammanläggning med försäkringstid från annat land inom EU/EES-området. Minst måste dock avse tid i . Garantipensionen skall utges enbart till den som är bosatt i , om det inte med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt att inte fortsätta att utge sådan pension vid bosättning utomlands. För personer som omfattas av förordningen kommer emellertid garanti- pensionen att utges även vid bosättning i annat EU/EES-land. Enligt förordningen skall en förvärvsarbetande ha rätt att uppbära pen- sion från vart och ett av de länder, där han eller hon har tjänat in pension. I sådana fall skall beräkningen av pensionen från varje land ske enligt proratatemporis-principen, om pensionens storlek är beroende av försäk- ringstider. Som angetts ovan får enligt bestämmelserna i förordningen (EEG) 1408/71 en samordning med utländsk pension inte ske, om den svenska pensionen har prorataberäknats. Regeringen gjorde i prop. 1997/98:152 dock bedömningen att garantipensionen skall avtrappas inte bara mot svensk inkomstgrundad pension utan även mot inkomstrelaterad pension intjänad enligt lagstiftning i annat land inom EU/EES-området. Grunden till detta ställningstagande var bl.a. att samordningen med ut- ländska förmåner var att se som ett led i beräkningen av garantipensio- nen. Samordningen bedömdes således inte utgöra en minskningsregel i förordningens mening. Enligt ett av avgjort mål (C-143/97 ) kan emellertid en sådan avtrappning inte ske mot EU/EES-pensioner. slog fast att en nationell bestämmelse skall anses vara en bestämmelse om minskning av förmåner, om den beräkningsmetod som den föreskriver innebär att pensionsbeloppet minskas för att en person har rätt till en förmån i en annan förmånsstat. 14.4 Övergångsvis garantipension i internationella förhållanden Regeringens bedömning: Övergångsvis garantipensionen kommer troligen att betalas ut inom EU/EES-området. För att uppfylla kraven för rätt till övergångsvis garantipension torde den pensionsberättigade enligt principerna om sammanläggning i förordningen (EEG) 1408/71 ha rätt att med svensk försäkringstid lägga samman försäkrings- eller bosättningstider som tjänats in i ett annat EU/EES-land. Den del av den övergångsvisa garantipensionen som ersätter den bosättnings- baserade folkpensionen och pensionstillskottet kommer troligen, för en person som även varit försäkrad i ett annat EU/EES-land, att beräknas enligt principerna om andelsberäkning i förordningen (EEG) 1408/71. Storleken på den övergångsvisa garantipensionen torde påverkas av utländsk pension. Utredningens bedömning: Utredningens bedömning stämmer överens med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig har delat ut- redningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Övergångsvis garantipensionen skall dels utgöra ett grundskydd för pensionärer som helt saknar rätt till inkomstrelaterad pension, dels ge en viss utfyllnad till dem med inkomst- relaterad pension. Den övergångsvisa garantipensionen skall ge kompen- sation för den bosättningsbaserade folkpension och det pensionstillskott som den pensionsberättigade vid omläggningen uppbär eller vid tiden för ansökan om ålderspension skulle haft rätt till enligt dagens regler. Storleken på den övergångsvisa garantipensionen är, som närmare be- skrivs i avsnitt 7, beroende av den tilläggspension och den tjänstepension som den pensionsberättigade har rätt till. Vidare föreslår vi att den över- gångsvisa garantipensionen skall påverkas av utländsk socialförsäkrings- pension och tjänstepension. Övergångsvis garantipension föreslås kunna betalas ut enbart till personer som är bosatta i (se avsnitt 10). För pensionärer som är eller har varit bosatta inom EU/EES- området och omfattas av reglerna i förordningen (EEG) nr 1408/71 kan andra regler emellertid komma att gälla, om den övergångsvisa garanti- pensionen kan anses falla inom ramen för förordningens tillämpningsom- råde. Det torde vara klart att den övergångsvisa garantipensionen liksom ga- rantipensionen skall betraktas som en trygghetsförmån snarare än en socialbidragsförmån och därmed falla under förordningens tillämpnings- område, oavsett om den pensionsberättigade har rätt till inkomstrelaterad ålderspension eller inte. Skäl som talar härför är att den övergångsvisa garantipensionen är en lagfäst rättighet som utges enligt klart avgränsade villkor och som inte är beroende av en uppskattning av individuella be- hov. Av det ovan sagda följer enligt exportabilitetsprincipen att den över- gångsvisa garantipensionen kommer att betalas ut vid bosättning inom EU/EES-området. För rätt till övergångsvis garantipension krävs rätt till folkpension, vilket således innebär krav försäkringstid. För att uppfylla detta krav kan försäkrings- eller bosättningstid intjänad i ett annat EU/EES- land läggas samman med tid i . Ett krav för sådan sammanlägg- ning är dock att den pensionsberättigade kan tillgodoräknas försäkringstid i . Storleken av den övergångsvisa garantipensionen är inte direkt be- roende av försäkrings- eller bosättningstid. Den övergångsvisa garanti- pensionen grundas i stället på de pensionsinkomster, som den pensions- berättigade uppbär vid omläggningen eller vid ansökan om ålderspension skulle haft rätt till, om dagens regler om ålderspension fortsättningsvis hade gällt. Enligt vårt förslag skall den bosättningsbaserade folkpensio- nen och det pensionstillskott som den pensionsberättigade har rätt till utges även fortsättningsvis, men då i form av övergångsvis garantipen- sion. Dessa pensionsförmåner är i viss mån beroende av den bosättnings- tid som den pensionsberättigade kan tillgodoräknas. För rätt till en ore- ducerad folkpension krävs att den pensionsberättigade kan tillgodoräknas en bosättningstid . utges folkpensio- nen med så stor andel därav som svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilka bosättningstid kan tillgodoräknas och talet 40. Vid fast- ställande av det belopp som skall ersätta pensionstillskottet skall beräk- ningen också kunna ske med utgångspunkt från antalet år med tillgodo- räknade pensionspoäng för tilläggspension, om en sådan beräkning är förmånligare för den pensionsberättigade. Den övergångsvisa garantipensionen är, förutom en ersättning för den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet, i princip en direkt översättning av SGA. De pensionärer som erhåller övergångsvis garantipension kommer genom omläggningen att få en högre bruttopen- sion för att kunna erlägga skatt på pensionsinkomsten, utan att nettopen- sionen för den skull blir lägre än vad den var före omläggningen. Till grund för beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen skall så- ledes läggas de inkomster som påverkar storleken av SGA. Bland dessa ingår utländska pensioner som beskattas i . I avsnitt 7.2.4 föreslår vi därför att utländska pensioner skall ingå i beräkningsunderlaget. Av de utländska pensioner som utges /2003 skall endast de som beskattas i tas med i underlaget. Härigenom kommer således utländsk pension att påverka storleken av den övergångsvisa garantipensionen. Samordning med utländsk pension kommer emellertid inte innebära att den pensionsberättigades bruttopen- sion sänks i samband med omläggningen till övergångsvis garantipension . Omläggningen innebär istället att bruttopensionen höjs, men ändras beskattningen av pensionsinkomsten. till nettopen- sionen (dvs. pensionsbeloppet efter skatt) kan konstateras att den utländ- ska pensionens påverkan är oförändrad, dvs. att utländsk pension ingår i beräkningsunderlaget innebär inte att nettopensionen sänks i samband med omläggningen . För en pensionär med låg pensionsinkomst påverkar den utländska pensionen den övergångsvisa garantipensionen på så sätt att denna blir högre än om den utländska pensionen inte tas med i underlaget. Mot bakgrund härav gör regeringen den bedömningen att den samord- ning som sker med utländsk pension inte kan anses vara en sådan minsk- ningsregel som anges i förordningen 1408/71. 15 Författningskommentar 15.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Inledning I lagen (1998:702) om garantipension, som träder i kraft , finns bestämmelser angående grundskyddet för personer födda eller senare i det reformerade ålderspensionssystemet. Detta grundskydd utgörs av garantipension. I denna lag finns också genom vårt förslag, bestämmelser angående grundskyddet för dem som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. personer som är födda eller tidigare. På grund av att grundskyddet i form av folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget (SGA) vid inkomsttaxeringen skall avskaffas föreslår vi att grundskyddet för personer födda eller tidigare skall utgöras av en garantipension. Benämningen garantipension är i lagtexten lika för såväl de personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet som för dem som står utanför. Flertalet av bestämmelserna i lagen är också lika för båda grupperna, men beräkningssätten av de båda garantipensionerna är helt olika. Vi föreslår inte annat än i förekommande fall följdändringar i de bestämmelser som gäller enbart personer födda eller . Lagrådet har förordat att de nya bestämmelserna om garantipension för personer som är födda eller tidigare förs in i ett nytt 2 kap. i stället för i ett nytt 4 kap. och att nuvarande 2 och 3 kap. betecknas 3 kap. resp. 4 kap. Lagtexten har disponerats om på det sätt Lagrådet har för- ordat. Nedan har används begreppet pensionsberättigad även när det inte är klart att den berörda personen faktiskt är berättigad till garantipension. När begreppet äldregeneration används avses personer som är födda eller tidigare. Vidare använder vi som kortnamn för garantipension till personer födda eller tidigare uttrycket övergångsvis garanti- pension. 1 kap. 1 § I lagen (1998:702) om garantipension tas även in bestämmelserna om rätten till grundskydd för personer som är födda eller tidigare. Även för denna åldersgrupp kallas pensionsformen garantipension. I paragrafens nya första stycke ges en beskrivning av den övergångsvisa garantipensionen. Denna övergångvisa garantipension ersätter folkpension i form av ålderspension som beräknas efter bosättningstid. Vidare skall den över- gångsvisa garantipensionen kompensera pensionsberättigade som har rätt till pensionstillskott enligt hittillsvarande regler. Dessutom skall den övergångsvisa garantipensionen utgöra en kompensation för att pensions- inkomsterna skall beskattas fullt utan något SGA. För beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen används enligt 2 kap. 4 § ett beräkningsunderlag i vilket ingår främst den pensionsberät- tigades faktiska pensionsinkomster samt belopp motsvarande vad han eller hon enligt hittillsvarande regelsystem skulle ha varit berättigad till i folkpension, i den mån den inte täcks av tilläggspensionen enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP), och pensionstill- skott. Ligger underlaget inom ett sådant intervall som skulle ha gett rätt till SGA vid inkomsttaxeringen görs en uppräkning för att kompensera för skatteeffekten. 2 kap. I detta kapital har införts nya bestämmelser om uttag och beräkning av övergångsvis garantipension. Hittillsvarande bestämmelser har överförts till 3 kap. 1 § I denna paragraf föreskrivs att bestämmelserna i detta kapitel gäller en- dast den som är född eller tidigare, dvs. dessa bestämmelser gäller enbart övergångsvis garantipension. 2 § I paragrafen finns en kvalifikationsregel som innebär att en förutsättning för att en person som är född eller tidigare skall kunna komma i fråga för garantipension är att han eller hon är berättigad till folkpension i form av ålderspension vid utgången av . Detta är en grundläggan- de förutsättning för att en person skall kunna komma i fråga för över- gångsvis garantipension. (I punkten 2 övergångsbestämmelserna anges vissa undantag.) Med att en person är berättigad till folkpension avses att han eller hon har uppfyller villkoren om viss bosättningstid i eller visst antal år med pensionspoäng eller därmed likställda år, allt en- ligt hittillsvarande bestämmelser i 5 kap. AFL för rätt till folkpension. Detta innebär att han eller hon skall kunna tillgodoräkna sig bosättnings- tid eller år med pensionspoäng om . Däremot krävs inte att den pensionsberättigade faktiskt uppbär folkpension före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Även den som till följd av utlandsbosättning inte får sin folkpension utbetald eller den som har skjutit upp pensions- uttaget är i och för sig berättigad till folkpension. Äldregenerationen kan kvalificera sig för folkpension i form av ålderspension såväl genom viss tids bosättning här i landet som genom intjänande av pensionspoäng för tilläggspension under vissa år (s.k. ATP-år eller poäng-år). För personer födda eller tidigare finns i motsats till vad som gäller yngre personer inte någon undre åldersgräns för rätt till uttag av garantipension. De har alla fyllt , när de nya be- stämmelserna avses träda i kraft. Den övergångsvisa garantipensionen skall kunna betalas ut i och med att bestämmelserna träder i kraft. Samt- liga personer som omfattas av vårt förslag föreslås ha rätt att göra nya eller fortsätta pågående uttag av pensionen vid ikraftträdandet av våra förslag. 3 § Paragrafens första mening motsvarar 6 kap. 1 § andra stycket AFL. Av paragrafens andra mening följer dock att den som också har rätt till in- komstgrundad ålderspension enligt LIP kan ta ut garantipension endast om uttag av inkomstgrundad ålderspension begärs . Om den pensionsberättigade gör ett partiellt uttag av den inkomstgrundade ålderspensionen, skall garantipensionen utges med motsvarande andel. Personer ur äldregenerationen kan, till skillnad från personer födda eller senare, även göra partiellt uttag av garantipension på mot- svarande sätt som gäller för uttag av folkpension, även om han eller hon inte har rätt till tilläggspension. 4 § I paragrafen anges det underlag som skall ligga till grund för beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen. Denna garantipension är delvis en översättning av det särskilda grundavdraget (SGA) vid inkomsttaxe- ringen, varför de inkomster som påverkar det avdraget också skall påverka storleken på garantipensionen. Reglerna för beräkning av andra pensionsförmåner skall inte ändras. För att beräkna garantipensionen skall därför användas ett beräkningsunderlag som upptar de pensionsin- komster som påverkar storleken på SGA. Detta underlag skall räk- nas om, när någon av de ingående posterna ändras, varefter garantipen- sionen kommer att fastställas till ett nytt belopp. När så skall ske redo- visas i avsnitt 7.2.1. Bestämmelsen anger vilka poster (dvs. faktiska förmåner och fiktiva belopp för äldre förmåner) som skall ingå i beräkningsunderlaget och som således kommer att påverka den övergångsvisa garantipensionen. I de följande 5 8 §§ finns kompletterande bestämmelser om de enskilda poster som ingår i beräkningsunderlaget. Vid omläggningen från folkpension till övergångsvis garantipension skall i beräkningsunderlaget ingå de pensionsinkomster som utges till den pensionsberättigade samt viss del av den folkpension och det pen- sionstillskott som skulle ha utgetts om tidigare bestämmelser alltjämt hade gällt. För en pensionsberättigad som vid ikraftträdande av de nya bestämmelserna inte uppbär ålderspension skall, vid tiden för ansökan om ålderspension, i beräkningsunderlaget tas in de pensionsinkomster som skulle ha utgetts till den pensionsberättigade, om de tidigare reglerna i AFL om folkpension m.m. alltjämt hade tillämpats, samt övriga pen- sionsförmåner som utges till den pensionsberättigade. Om en förmån har samordnats eller skulle ha samordnats med annan förmån eller inkomst skall så har skett innan beloppet läggs till beräknings- underlaget. När någon av de pensionsinkomster som ingår i beräknings- underlaget förändras, upphör eller ny sådan förmån tillkommer skall be- räkningsunderlaget räknas om. I punkten 1 föreskrivs att i beräkningsunderlaget skall ingå den tilläggspension som utges till den pensionsberättigade. Den folkpension som utges i förhållande till antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng (s.k. ATP-baserad folkpension) kommer att utges i form av tilläggspension. I beräkningsunderlaget kommer således dagens folkpension helt eller delvis att täckas av tilläggspensionen beroende på hur många ATP-år som har intjänats. Den del av tilläggspensionen som ersätter den ATP-baserade folkpensionen, det s.k. folkpensionstillägget, beräknas enligt 6 kap. 2 § 2 LIP. Detta belopp bestäms i förhållande till det antal år för vilka det har tillgodoräknats pensionspoäng. Om den pensionsberättigade uppbär yrkesskadelivränta som skadad och samordning med ålderspension har skett enligt 12 kap. 10 § LIP, skall vad som återstår efter samordningen upptas som tilläggspension i beräkningsunderlaget. Samordning enligt 12 kap. 10 § förutsätter att den pensionsberättigade har uppburit yrkesskadelivränta . I dessa fall beaktas följaktligen samordningen genom att beräknings- underlaget minskas. Beviljas en yrkesskadelivränta vid en senare tid- punkt, skall samordning med garantipensionen i stället ske på samma sätt som för dem som är födda eller . Det innebär att minsk- ning i sådant fall i stället görs av utgående garantipension enligt 5 kap. 4 § denna lag. Enligt punkten 2 skall den pensionsberättigades tjänstepension ingå i beräkningsunderlaget. Denna bestämmelse avser enbart tjänstepension från svensk utbetalare. Som anges i punkten 4 skall emellertid även ut- ländsk tjänstepension ingå i beräkningsunderlaget. I 6 § anges vad som avses med tjänstepension och vilket belopp för sådan pension som skall ingå i underlaget. I punkten 3 föreskrivs att änkepension enligt lagen (2000:000) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt lagen (2000:000) om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall ingå i beräkningsunderlaget. Fråga är naturligtvis endast om änkepension som kan utges efter det att änkan har fyllt . Regeringen har i propositionen 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efter- levandestöd till barn föreslagit att bestämmelserna om änkepension i fortsättningen skall finnas i den angivna lagstiftningen, som föreslås träda i kraft . Huvudbestämmelserna om beräkning av änkepension till kvinnor som är födda eller tidigare finns i 6 kap. 10 § 1 och 2 lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Ytterligare bestämmelser rörande den aktuella gruppen finns bl.a. i 9 11 §§ införandelagen till nämnda lag. Vidare skall enligt punkten 4 vissa utländska pensioner ingå i under- laget. Detta gäller bl.a. ålders-, förtids- och efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, dvs. Samma gäller sådan utländsk pension som är likställd med tjänstepension. När- mare bestämmelser om vad som avses med tjänstepension finns i 6 §. Gemensamt för de utländska pensioner som ingår i beräkningsunderlaget är att de påverkar storleken av SGA. Till skillnad från vad utred- ningen föreslagit anser regeringen emellertid att dessa pensioner som huvudregel skall ingå i underlaget oberoende av om pensionsmottagaren är skattskyldig för dem i . På så sätt underlättas handläggningen av den övergångsvisa garantipensionen. För att undvika tröskeleffekter vid omläggning till övergångsvis garantipension föreslås att skattskyl- digheten skall beaktas såvitt gäller utländska pensioner som uppbärs före omläggningen. Detta regleras i punkten 6 övergångsbestämmelserna.