prop · GN031D13 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommittén har också till uppgift att medverka vid urvalet av de programföretag som ges tillstånd genom att yttra sig över ansökningarna till Radio- och TV- verket. Effekter av de statliga insatserna har på regeringens uppdrag redovisat analyser och förslag baserade på erfarenheter från nuvarande filmpolitiska stöd i betänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU 1998:142). En erfarenhet är att svensk film- produktion är beroende av offentligt stöd. Det är en situation som delar med alla länder i . En annan erfarenhet är att förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm spelar en central roll för finansieringen av svenska filmprojekt. Exempel- vis har ansökan om förhandsstöd lämnats för 95 av de sammanlagt 109 svenska långfilmer som producerades 1997. Stöd beviljades till 90 filmer. Satsningen på regionala resurscentrum för film och video har inneburit ett större regionalt enga- gemang för filmen som konstart och som till- växtnäring. Verksamheten präglas av arbete med filmfrämjande åtgärder, regionala visningskedjor, marknadsföring, filmevenemang m.m. som till- sammans bidrar till distribution och visning av svensk film. Även produktionen av kortfilm har ökat kraftigt. I och med utgången av avslutades det restaureringsprojekt för svensk färgfilm som med hjälp av engångs- medel inledde . hade 16 filmer färdigställts, vilket innebär att målet för det särskilda projektet uppnåtts. Flera av film- erna har även visats för publik. Med hjälp av de ytterligare medel som i namn tilldelats för färgfilmsrestaurering , kommer arbetet att fortgå med den stora mängd filmer som återstår att restaurera (se även prop. 1998/99:1 utg.omr. stöd till produktion av kortfilm är av mycket stor betydelse för de svenska kortfilmarna och särskilt för unga, oetablerade filmare. Dessa har svårigheter att finna finansiering på annat håll och bidraget ger dem möjligheter till förarbeten i form av manus eller "piloter" som sedan presenteras för presum- tiva producenter. Kortfilmsproduktion är mycket kostnadskrävande och nämndens bidrag är oftast en nödvändig del av den totala finansie- ringen. Bidragsgivningen är särskilt viktig då det i övrigt saknas organ som ger bidrag till experi- mentell film utan att det förutsätts att försöken resulterar i en visningsfärdig produkt. Satsningen på public service-radio och public service-TV innebär att företagen ges möjligheter att, även i av omställning, uppfylla sitt uppdrag att förse hela befolkningen med ett brett utbud som kännetecknas av mångfald och kvali- tet. En annan effekt av satsningarna är att pro- gramföretagen får möjlighet att kunna bereda fler arbetstillfällen för utomstående i program- verksamheten. Statens insatser för att möjliggöra sändningar av digital marksänd TV har bl.a. betydelse för tillgången till ett varierat radio- och TV-utbud över landet, samt för ett mer effektivt ut- nyttjande av frekvensutrymmet. De åldersgränser som sätter efterlevs väl vid filmvisningarna. Gransk- ningen får även effekter för videohandeln efter- som en stor och växande andel av de filmer som hyrs ut och säljs har granskats av Biografbyrån och försetts med åldersgränser. Biografbyråns tillsynsorganisation med regionala kontrollörer bedöms ha en återhållande effekt på förekomsten av olaga våldsskildring på videomarknaden. Genom Biografbyråns yttranden effektiviseras Justitiekanslerns hantering av åtalsärenden som rör olaga våldsskildring. Regeringens slutsatser Målen för statens insatser inom verksamhetsom- rådet är att stödja mångfald och reella yttrande- möjligheter, garantera massmediernas obero- ende, säkerställa tillgänglighet till massmedierna, motverka skadliga inslag i massmedierna samt att främja nyskapande och tillgång till ett varierat utbud. I propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131) gör regeringen bedömningen att de samlade insatserna för filmen bör förstärkas och att huvuduppgiften bör vara att främja produk- tion och distribution av svensk kvalitetsfilm. Inriktningen på de framtida insatserna bör i huvudsak ansluta till den grundläggande inrikt- ning som angavs i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3). Därtill bör det vara vara en viktig uppgift för en ny filmpolitik att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. analyser och förslag, byggda på erfarenheter från gällande filmpolitiska stöd, visar att det krävs så- väl förändringar av nuvarande filmpolitiska stödformer som en kraftig förstärkning av de ekonomiska medel som ställs till förfogande för att inriktningen på filmpolitiken skall kunna för- verkligas. I propositionen gör regeringen be- dömningen att filmavtal innebär att in- riktningen på filmpolitiken har större förutsättningar att förverkligas. Statens insatser på verksamhetsområdet i övrigt främjar i hög grad produktion, distribu- tion och ett varierat utbud av TV-program i samt värnar mångfalden på den svenska mediemarknaden. Insatserna bidrar även till att förekomsten av skadliga våldsskildringar begrän- sas. Satsningar på public service-radion och public service-televisionen är viktiga för att radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst även i fort- sättningen skall ha en central roll bland svenska medier. Public service-företagen bör även i fort- sättningen ges goda möjligheter att befinna sig långt framme när det gäller utveckling av nya programformer och användning av ny teknik. Genom att Dövas TV förs över till public service-sektorn kan huvudmannaskap och finan- siering ges former som långsiktigt tryggar verk- samheten. Förutsättningarna för produktion av TV-program för döva och hörselskadade kan därmed förbättras genom samordning av Dövas TV:s och SVT:s produktion. Finansiering av produktion av teckenspråksprogram för döva för åren 2000 2001 föreslås ske genom medelstill- delning från rundradiokontot. I det föregående har redogjorts för satsningar på filmområdet. Resultatet inom verksamhets- området i övrigt bedöms som tillfredsställande och inriktningen kommer i huvudsak att ligga fast för . 12.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några in- vändningar i revisionsberättelserna. 12.5 Anslag I1 Filmstöd Tabell 12.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 142 800 2000 Förslag 205 161 2001 Beräknat 205 161 2002 Beräknat 205 161 Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m., till filmkulturell verksamhet, till regionala resurscentrum för film och video samt för film- stöd. Stödet till svensk filmproduktion finansieras t.o.m. innevarande år genom finansie- ringsavtal för Stiftelsen . Det femåriga avtalet mellan staten, organisa- tioner inom film- och videobranschen samt och (publ) trädde i kraft . sades filmavtalet upp av videobranschen. Övriga parter träffade en överenskommelse om förlängning av avtalet i första hand t.o.m. . Avtalet genererade , varav ca ut- gick som stöd till svensk filmproduktion. beräknas avtalets intäkter minska med på grund av att video- branschen inte längre bidrar med medel. är även kontaktkontor för EU:s audiovisuella stödprogram MEDIA II. Regeringens överväganden Resultatinformation I propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131) redovisar regeringen de viktigaste resultaten av det filmstöd som fördelats inom ramen finansieringsavtal och de överväganden som ligger bakom filmavtal. Propositionen kommer att behandlas av . När det gäller deltagande i inter- nationellt samarbete på filmområdet har fortsatt sitt arbete med bl.a. EU:s stöd- program MEDIA II och produk- tionsfond Eurimages. En viktig del av arbetet gäller spridning av information om de olika stöden till de berörda inom filmbranschen och att ge råd i ansökningsförfarandet. Antalet svenska ansökningar inom MEDIA II fortsätter att öka, men det faktiska utfallet minskade . Erfarenheterna visar dock att stöden utgör ett värdefullt tillskott till filmbranschen och att MEDIA II skapar viktiga informella och for- mella nätverk. Inom ramen för den filmkulturella delen av verksamhet har institutet fördelat stöd för spridning och visning av värdefull film i hela landet, bl.a. till visningsorganisationer och filmfestivaler. Flertalet av dessa stöd gäller insat- ser på det regionala planet för utveckling inom filmområdet och till lokal filmkulturell verksam- het för barn och ungdom. En viktig del av Film- institutets verksamhet är att stimulera en fortsatt uppbyggnad av regionala resurscentrum för film och video. har tolv regionala re- surscentrum fått del av stödet. Totalt fördelades , vilket genererade en regional motprestation på . får sexton resurscentrum del av stödet, som uppgår till . Skolbio har under /98 bedrivits i 154 av landets kommuner, varav 64 kommuner nu- mera bedriver verksamheten utan stöd från . fördelar även stöd för breddning av filmrepertoaren på små och medelstora orter. fördelades till 85 biografer i 16 län. filmarkiv ökade med 868 titlar och sammanlagt finns nu drygt 18 000 lång- och kortfilmer arkiverade. Filmerna måste förvaras i kylkasematter som håller en viss tem- peratur och luftfuktighet för att inte förstöras. Kasematterna fylldes och arkivet byggs ut med hjälp av de medel som anvisades för ändamålet i budgetpropo- sitionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). I och med utgången av avslutades det restaureringsprojekt för svensk färgfilm som med hjälp av engångsvisa medel inledde . har 16 filmer färdigställts, vilket innebär att målet för det särskilda projektet uppnåtts. Flera av filmer- na har även visats för publik. Med hjälp av de ytterligare medel som i namn tilldelats för färgfilmsrestaurering kommer arbetet att fortgå med den stora mängd filmer som återstår att restaurera. Omkopie- ringen av den brandfarliga nitratfilmen från peri- oden 1953 fortsätter. Tre långfilmer har kopierats och ytterligare ett antal filmer har återfunnits och överförts till säker- hetsfilm. Ett stort antal kortfilmer återstår dock att kopiera. arbetar också för att sprida svensk film och svensk filmkultur i olika delar av världen. har svensk film visats på 180 platser runt om i världen vid festivaler och andra evenemang. Särskilt framgångsrika är de svenska kort- och dokumentärfilmerna. bidrag till projekt inom filmområdet har kommit att få allt större bety- delse för filmarna. Antalet ansökningar har ökat kraftigt , från 131 på årsbasis /96 till 239 ansökningar . Antalet beviljade ansökningar ökade från 19 stycken till 34 stycken . Detta har möjliggjorts genom att de genomsnittliga bidragsbeloppen minskat. Kvinnornas andel av antalet bidrag har legat på vilket svarar mot deras andel av ansök- ningarna. filmavtal enades staten, organisationer inom filmbranschen, och (publ) om ett nytt filmavtal, filmavtal, som träder i kraft och skall gälla t.o.m. . Regeringen har överlämnat propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131) till . I propositionen gör regeringen bedömningen att de samlade insatserna för filmen bör förstär- kas. Huvuduppgiften bör vara att främja pro- duktion och distribution av svensk kvalitetsfilm. Inriktningen på de framtida insatserna för filmen bör vara att upprätthålla och utveckla värdefull svensk filmproduktion i samverkan med berörda branscher, att säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, att upprätthålla och utveckla bio- grafens roll som kulturell mötesplats i hela landet och medverka till att biopubliken långsiktigt ökar, att ge fler, främst barn och ungdomar, möjlighet till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder, att regionalt och lokalt stärka filmens roll i kulturlivet, särskilt med tanke på barn och ungdom, att förbättra kvinn- liga filmskapares villkor, att bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för forskning och allmänhet samt att upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och sam- arbetet på filmområdet. Slutsatser Regeringen redovisar i propositionen om ny svensk filmpolitik sina slutsatser angående film- politiken. För att inriktningen på filmpolitiken skall kunna förverkligas krävs såväl förändringar av nuvarande stödformer som en kraftig för- stärkning av stödet. I propositionen föreslår regeringen därför att stöd till filmkulturell verk- samhet och stöd till regionala resurscentrum för film och video skall regleras filmavtal. beräknar regeringen en ökning av filmstödet med i jämförelse med , varav utgörs av de medel som regeringen har disponerat under innevarande år för restaurering av svensk färg- film i namn. Regeringen före- slår att anvisas anslaget för filmstöd för , varav avser medel inom ramen filmavtal. Förslagen finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Av anslaget avser den statliga ålderspensionsavgiften. Tabell 12.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 142 403 Reformer + 62 600 Ålderspensionsavgiften +158 Förslag 2000 205 161 I2 Tabell 12.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 100 2000 Förslag 8 214 2001 Beräknat 8 344 1 2002 Beräknat 8 481 2 1 Motsvarar 8 214 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 214 tkr prisnivå. förhandsgranskar på begäran filmer och videogram som skall visas offentligt. Biografbyrån fastställer åldersgränser och kan besluta om klipp och visningsförbud. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och skall yttra sig till Justitiekanslern () innan allmänt åtal väcks för brottet olaga våldsskildring. Anslagssparandet beror i huvudsak på mins- kade hyreskostnader. minskades Bio- grafbyråns anslag tillfälligt med på grund av detta sparande. Den del av anslags- sparandet som motsvarar den tillfälliga minsk- ningen av anslaget kommer därför att användas till myndighetens förvaltningskostnader . Resterande sparade medel skall bland annat användas till värdska- pet för en internationell konferens för film- granskare, investering i ett nytt ekonomisystem samt en fortsatt satsning på utåtriktad informa- tion. Regeringens överväganden Resultatinformation har Biografbyrån fattat beslut i totalt 713 granskningsärenden. Av dessa var 410 långfilmer, vilket avser biograffilmer och video- filmer som är eller längre. Det totala antalet granskade långfilmer är i princip oföränd- rat . Av de granskade långfilmerna var 185 biograffilmer och 225 videofilmer, vilket innebär en större andel videofilmer än . De granskade videofilmerna var med något undantag avsedda för uthyrning eller försäljning och omfattas inte av den obligatoriska förhands- granskningen. av de granskade videofilmerna var pornografiska. Flertalet filmer åläggs någon form av restrik- tion, i allmänhet en åldersgräns. av de granskade långfilmerna fick visas för all publik, det vill säga även för de minsta barnen utan vuxensällskap. Klippingripanden gjordes i tolv videogram, samtliga pornogra- fiska med våldsinslag. Inga klipp gjordes i bio- graffilmer. Ingen film, vare sig biograffilm eller videofilm, förbjöds. Biografbyrån har yttrat sig till JK om drygt 1 100 videogram som, med ett undantag, ingick i samma ärende. Under slutet av och har biografbyrån genomfört betydande sats- ningar för att göra sitt material elektroniskt till- gängligt, bl.a. genom uppbyggnaden av en webbplats. Tabell 12.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till in- komsttitel (Som inte får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1998 8 775 6 893 1 882 Prognos 1999 7 100 7 100 0 Budget 2000 7 100 7 100 0 För granskning av filmer och videogram tar Bio- grafbyrån ut avgifter som skall motsvara kostna- den för granskningsverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubrik 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. var intäkterna från granskningen , medan kostna- den var . Granskningsavgifterna sänktes för att bättre motsvara kostnaderna. Enligt Biografbyråns prognos be- räknas granskningsintäkterna till 7 miljoner kro- nor . Biografbyrån tar också ut en avgift för yttran- den i åtalsärenden. Denna avgift fastställs av myndigheten och uppgick till per videogram. Intäkterna av yttranden i åtalsärenden var . Kostnaden har uppgått till . Vissa intäkter av det stora åtals- ärendet byrån yttrade sig över återfinns bokföring, eftersom handläggningen inleddes under detta år. Även Biografbyråns avgifter för yttranden i åtalsären- den redovisas under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. Byråns prognos visar att intäkterna från dessa ärenden kommer att uppgå till . Slutsatser Enligt regeringens bedömning har Statens bio- grafbyrå på ett effektivt sätt utfört sina uppgifter. Regeringen föreslår att anslagsnivån återställs med efter den tillfälliga minskningen . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäk- ringarna. Anslaget har tillförts . Tabell 12.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 7 390 Pris- och löneomräkning + 40 Justering av + 334 Återställande av nivå + 450 Förslag 2000 8 214 I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och Tabell 12.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 401 2000 Förslag 24 932 2001 Beräknat 25 426 2002 Beräknat 25 965 Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i Stor- av finländska TV-program, de kostnader har för till- handahållande och överföring av en svensk pro- gramkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med ut- sändning av den finländska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. an- svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överför- ingen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostna- derna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk pro- gramkanal till . har distribuerats till 26 orter i enligt avtal mellan Kultur- departementet och . Dessa orter har en potential av drygt en miljon hushåll vilket motsvarar över 2,5 miljoner möjliga tittare. Motsvarande kanal, SVT , sänder i södra och har där en potential av drygt 700 000 hushåll, eller omkring 1,7 miljoner möjliga tittare. Utsändningen av finländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat till- stånd att bedriva sådana sändningar . Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamheten med vidaresändning av en finsk programkanal i har genomförts på ett tillfredsställande sätt . redovisar i sitt budget- underlag ett lägre medelsbehov för be- roende på billigare teknik och effektivare distri- bution. Slutsatser Regeringen bedömer att systemet med rund- radiosändningar av den finländska program- kanalen över och till- handahållande av programkanalen för kabel- distribution på ett antal orter i bör bibehållas tills vidare. De medel som frigörs genom minskat resursbehov föreslås användas för omprioriteringar inom kulturområdet. Tabell 12.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 25 533 Pris- och löneomräkning - 151 Minskat resursbehov - 450 Förslag 2000 24 932 I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Tabell 12.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 742 2000 Förslag 821 Under anslaget redovisas medel för svensk med- verkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Avgiften till Audiovisuella Eureka och Observatoriet upp- går till sammanlagt . Audiovisuella Eureka arbetar med ett mandat . En oberoende utvär- dering av verksamheten har genomförts och med sikte på ställ- ningstagande till den fortsatta verksamheten . Anslagssparandet beror dels på underutnytt- jande av anslaget, dels på en osäkerhet om storle- ken på den svenska medlemsavgiften till de två organisationerna. På tilläggsbudget i denna pro- position föreslås att anslaget minskas med för förstärkning av presstödet inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet kom- mer, som en följd härav, att användas för kostnader under anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation Audiovisuella Eurekas insatser har fortsatt koncentrerats till att stödja och initiera projekt inom områdena utbildning, utveckling och distribution av europeisk film, TV och video. Syftet med verksamheten är att stärka den euro- peiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och underlätta samarbete mellan EU-länder och de deltagande länder som inte är medlemmar i . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV-, och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audio- visuella området. har arbetet kon- centrerats på observatoriets informationsservice, rådgivning och utgivning av publikationerna och . Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget för an- visas . Radio och TV i allmänhetens tjänst Inledning var av den nuvarande till- ståndsperioden (1997 2001) för radio- och TV- företagen i allmänhetens tjänst (public service) (), () (inkl. Radio ) och Ut- bildningsradio AB (UR). Enligt be- slut om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst skall public service- företagen, inkl. dotterbolag, under tillståndsperi- oden finansieras i huvudsak med TV-avgifter som anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot) (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Även för radio och TV skall delvis finansieras med TV- avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär vidare att medelstilldelningen till public service-företagen, liksom tidigare, skall värdesäkras enligt ett sär- skilt kompensationsindex som fastställs av rege- ringen. De tre programföretagen har läm- nat redovisningar av hur public service-upp- draget uppfyllts. Redovisningarna gäller verk- och utgår från tillståndsvillkor, anslagsvillkor och i förekommande fall före- tagens egna måldokument. Företagen arbetar också på olika sätt med att sprida dessa redovis- ningar, bl.a. genom att de finns tillgängliga på företagens hemsidor på Internet. Syftet med redovisningarna är bl.a. att ge staten underlag inför kommande tillståndsperioder, skärpa före- tagens fokus på hur uppdraget uppfyllts samt att ge allmänheten information om hur TV-avgifts- medlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. och TV har i uppdrag att göra en bedömning av om företagens redovisningar ger staten och allmänheten till- räckligt underlag. Nämnden har i sitt beslut funnit att rapporter från SR, SVT och UR allmänt sett är väl genomförda och att de väsentligen tillgodoser de syften som an- givits av regering och riksdag. Nämnden pekar dock på vissa punkter där den anser att det finns behov av förtydliganden och kompletteringar i kommande rapporter från företagen. Nämnden konstaterar att programföretagen i flera fall gjort förändringar i syfte att ytterligare höja informa- tionsvärdet i rapporterna. Företagen har dess- utom följt vissa av de rekommendationer om åt- gärder som nämnden pekade på vid bedömningen av rapporter. Satsningen på radio och TV i allmänhetens tjänst har fortsatt . Den innebär att SVT, SR och UR har fått del av det särskilda medelstillskott 2001 som fattat beslut om (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). har fördelats mellan SVT, SR och UR. Dess- utom har SVT fått för sär- skilt kvalificerad programproduktion. SVT har av tilldelade medel för digitala sänd- ningar (123,) förbrukat .