prop · GN031D17 · 2000-01-01 00:00:00 — Mobiliseringsberedskapen är sänkt och differentierad i och med att förband har erhållit olika lång mobiliseringsförberedelsetid. Insatsberedskapen har förändrats till att uppfylla kraven i det hemliga regeringsbeslut som fattades . Målen för den upprätthållna beredskapen för nationella insatser i nuvarande omvärldsläge bedöms sammantaget vara uppfyllda. Beredskapen för insatser till stöd för det civila samhället har efterhand förbättrats. Utökad samverkan sker mellan militära förband och kommunerna. Flygtransportförbanden (Tp-84) har genomfört fullskaleprov med storskalig släckningsutrustning. Snabbinsatsstyrkan Swerap har vidmakthållits. Förberedelser för en utvidgning av styrkan i enlighet med regeringens intentioner har vidtagits. Omfattande planering och förberedelser för en insats i Kosovo har genomförts. Försvarsmakten har deltagit i flera internationella övningar, bl.a. Baltops, Barents Peace 99 samt i Summit. Även nationella övningar med inriktning mot internationella insatser har genomförts med goda resultat och med deltagande förband ur mark-, sjö- och flygstridskrafterna. Arbetet med studier rörande AJS 37 Viggen- systemets deltagande vid internationella insater har intensifierats. Utbildning av personal i ammunitions- och minröjning för internationella insatser har skett i betydande omfattning. Regeringen bedömer att det är viktigt att basen för rekrytering av personal inom detta område till fredsfrämjande och humanitära uppdrag är stor. Prov och försök med olika typer av utrustning för detektering och röjning av minor har genomförts. Slutsatser Det är en uppgift för regeringen att besluta om vilken beredskap som skall upprätthållas, bl.a. avseende vilka förband som inte behöver uppnå full krigsduglighet . Försvarsmakten skall upprätthålla en sådan beredskap som framgår av ett hemligt regeringsbeslut. Regeringen konstaterade i prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar att deltagande i internationellt säkerhetssamarbete har blivit en allt viktigare uppgift för det militära försvaret. Försvarsmakten bör därför prioritera åtgärder för att öka sin internationella insatsförmåga. Försvarsmakten skall ha förmåga att varaktigt kunna delta i fredsfrämjande insatser med självständiga enheter upp till bataljons styrka. Stabsofficerare skall utbildas för att kunna bemanna befattningar i relevanta staber i samband med att deltar i fredsfrämjande insatser under Natos eller VEU:s ledning. Regeringen bedömer att EU:s arbete för att förbättra sin krishanteringsförmåga kan komma att innebära utökade uppgifter för svenska myndigheter, bl.a. vid representationen i . Utvecklingen av Partnership for och den datorstödda ledningsträningsanläggningen vid centrumet skall fortsätta. Regeringen har i prop. 1998/99:74 närmare utvecklat principerna och förutsättningarna för anpassningsdoktrinen och hur den avses bli tillämpad. har anfört (bet. 1998/99:FöU5) att förmågan till anpassning även fortsättningsvis bör ha en central betydelse vid totalförsvarets utformning. Det är nu en uppgift för Försvarsmakten att fullfölja denna planering. Regeringen anser att beredskapen för att genomföra incidentinsatser i stort bör motsvara nivån för . Enligt regeringens mening skall Försvarsmakten ha en sådan beredskap att den med sina resurser kan stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 145 775 148 424 -2 650 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Prognos 1999 81 500 77 000 4 500 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Det underskott som uppstått i den avgiftsbelagda verksamheten hänför sig till resultatområdena extern transportverksamhet, extern verkstadsverksamhet och marketenteriverksamhet. redovisas endast extern verkstadsverksamhet och personalbutiksverksamhet som särskilda resultatområden, vilket påverkar jämförbarheten mellan åren i tabell 3.3. I prog-nosen för ingår inte heller de av förmedlade interna uppdragen inom resultatområdet extern verkstadsverksamhet, vilket tidigare varit fallet. Prognostiserade kostnader respektive intäkter inom resultatområdet personalbutiksverksamhet ökar p.g.a. att personalbutiksverksamhet redovisas inom detta resultatområde. Underskottet inom extern transportverksamhet och marketenteriverksamhet kommer att belasta anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. kommer även resultatområdena extern verkstadsverksamhet och personalbutiksverksamhet att upphöra och verksamheten redovisas mot anslag. Totalt budgeteras för de tidigare resultatområdena som intäkt under anslag. Därtill kommer intäkter för försäljning av övertalig materiel, reservmateriel, drivmedel samt inkomster från kursavgifter m.m. avseende PFF- verksamhet om ca . Mot bakgrund av vad som anförts ovan beräknar regeringen medlen för anslaget A1 till 19 för . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 19 384 738 Pris- och löneomräkning -113 823 Premiekompensation 1 086 820 Överföring inom UO6 -1 401 700 Överföringar utanför UO6 -4 700 Ålderspensionsavgifter -2 574 Övriga justeringar 595 193 Förslag 2000 19 543 954 Den tekniska justeringen av anslaget A1 med totalt 1 avser kompensation för den premie som myndigheten betalar för statliga avtalsförsäkringar . Av beloppet avser kompensation för högre kostnader för myndighetens uppdrag till och Försvarshögskolan. A2 Fredsfrämjande truppinsatser Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 775 000 2000 Förslag 900 083 2001 Beräknat 401 517 1 2002 Beräknat 408 319 2 1 Motsvarar 395 083 tkr prisnivå 2 Motsvarar 395 083 tkr prisnivå Regeringens överväganden Anslagssparandet beräknas bli utnyttjat under innevarande år för att finansiera svenska truppinsatser i och Kosovo. Regeringen föreslår på tilläggsbudgeten till statsbudgeten för att förs till anslaget för att finansiera dessa insatser. Regeringens bedömning: Försvarsmakten skall delta med en bataljon i en multinationell fredsstyrka i Kosovo. skall fortsatt ställa resurser till SFOR:s förfogande i . Resultbedömning har deltagit i tre fredsfrämjande truppinsatser: den Nato-ledda multinationella fredsstyrkan (Stabilization Force) i , (United Nations Mission for the Referendum in Western ) och FN:s preventiva mission Unpredep (United Nations Preventive Deployment Force) i . Nato har i enlighet med beslut av lett en multinationell fredsstyrka i . har deltagit i den nordisk-polska brigaden inom denna styrka. Enligt fredsavtalet för är SFOR:s uppgift dels att genomföra militära uppgifter i syfte att avskräcka de före detta krigförande parterna från att ta till militära medel, dels att understödja genomförandet av avtalet i sin helhet, t.ex. stöd till den Höge representanten för att samordna genomförandet av fredsavtalet samt stöd till för att genomföra val och till UNHCR för att genomföra återflyttning. gav i resolution ett förlängt bemyndigande samt mandat för den multinationella fredsstyrkan . Mandatet gällde fram till . har sedan i resolution gett ett förlängt bemyndigande samt mandat för den multinationella fredsstyrkan till . Regeringen beslutade att med stöd av beslut i tilläggsbudget för ställa en väpnad styrka om högst 530 personer till SFOR:s förfogande som ett svenskt bidrag till insatserna för att fullfölja genomförandet av fredsöverenskommelsen för . Detta beslut innebar en utökning av kontingenten med ett sjukvårdskompani. Sjukvårdskompaniet har till uppgift att leda sjuktransporter, ge kvalificerad första hjälp samt genomföra sjuktransporter och hygienunderstöd till de olika bataljonerna inom brigadområdet. Detta innebär bl.a. att kompaniet med delar ingår i en helikopterburen akutstyrka, en fordonsburen räddningsstyrka och en ledningscentral. I den svenska kontingenten ingår även enheter för ammunitions- och minröjning. De utför arbeten inom bataljons och brigads ram. FN:s mission för folkomröstning i () upprättades . Missionen skall bl.a. övervaka och genomföra en folkomröstning som avgör huvuvida skall vara självständigt eller integreras med . En förutsättning för att genomföra denna folkomröstning var enligt FN:s bedömning att ammunitions- och minröjning kunde ske. erhöll därför en förfrågan från FN om att delta i med minröjningsförband och regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att ställa ett minröjningskompani om 75 man till FN:s förfogande. Förbandets uppgift var i huvudsak att underlätta gruppering av tillkommande FN- förband. Den svenska enheten fanns i området och röjde yta. En preventiv närvaro av FN-trupp har funnits i . Unpredep har haft till huvuduppgift att övervaka och rapportera om händelser längs gränser - i första hand mot och - som skulle kunna äventyra landets säkerhet, samt att genom sin närvaro vid gränsen avskräcka från hot och förhindra sammanstötningar. Unpredeps truppstyrka var fördelad på en nordisk och en amerikansk bataljon, samt en mindre indonesisk ingenjörsenhet. Genom ett utökat mandat som antog utvidgades missionens truppelement från 750 till 1 050 personer. Regeringen beslutade att förlänga det svenska deltagandet i Unpredep och beslutade regeringen att den svenska truppkontingenten skulle utökas från 42 till 112 personer, omfattande ett skyttekompani m.m. Efter att inte kunnat enas om ett förlängt bemyndigande avslutades den första rent förebyggande missionen i FN:s historia. har deltagit med trupp inom ramen för det nordiska samarbetet till missionens upphörande. Svenska förband i utlandet har som stöd till samhället utfört civil-militär samverkan (Cimic) dels som militärt genomförda civila projekt och dels som stöd till civila insatser genomförda av civila organisationer. Slutsatser Mandatet för SFOR-insatsen i Bosnien- har förlängts till . Inom Nato pågår ett omstruktureringsarbete som syftar till att minska SFOR-styrkan men öka flexibiliteten för de förband som blir kvar. Regeringen beslutade att den överenskommelse som reglerar samarbetet inom den nordisk-polska brigaden skall sägas upp. Regeringen har för avsikt att senare besluta om avveckling av hittillsvarande bataljon. Regeringen bedömer det fortsatt viktigt att delta i SFOR- insatsen och har, efter dialog med de andra nordiska länderna, till Nato anmält intresse av att delta med ett Cimic-förband med ca 50 personer, företrädesvis i samarbete med . Alternativ till deltagande, i samma storleksordning och till högst samma kostnad som Cimic-förbandet, övervägs. En sådan insats kan påbörjas . Civil-militär samverkan genomförs av den svenska bataljonen i SFOR främst som stöd till hjälporganisationer i området. Denna typ av organisationer har stor överblick och god kontinuitet och har därför större möjligheter än truppenheter att prioritera och kanalisera hjälpinsatser. Regeringen bedömer därför att detta arbetssätt är ändamålsenligt. I ett konflikt- område är det, inte minst ur säkerhetssynpunkt, viktigt att våra förband har ett gott förhållande till civilbefolkningen. Vad avser insatser i () konstaterar regeringen att förbandet - trots att den ursprungliga genomförandeplanen blev förskjuten - kunde utföra den förelagda uppgiften. Oklarheter mellan och de marockanska myndigheterna har försenat och försvårat förbandets verksamhet. Ett för svenska förband ovanligt klimat medför stora krav på anpassning av utrustningen inklusive nyanskaffning. har medgett att regeringen ställer en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en internationell fredsstyrka i Kosovo (prop. 1998/99:112, bet. 1998/99:UFöU2, rskr. 1998/99:252). beslutade regeringen om ett sådant svenskt bidrag. Mot bakgrund av vad som anförts ovan beräknar regeringen medlen för anslaget A2 till för . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1999 392 376 Pris- och löneomräkning 2 707 Ökat resursbehov 400 000 Överföring inom UO6 105 000 Förslag 2000 900 083 A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 799 000 2000 Förslag 22 340 782 2001 Beräknat 22 860 100 2 2002 Beräknat 19 985 059 3 1 Varav 6 828 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999. 2 Motsvarar 22 392 419 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 19 167 797 tkr prisnivå. Anslaget, som tidigare benämnts A3 Utveckling och investeringar, omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet. Anslaget uppfördes på statsbudgeten genom en uppdelning av det tidigare anslaget A1 Försvarsmakten. Något utfall föreligger därför inte. Verksamhetens resultat redovisas under respektive program (avsnitt 3.3.1). Utgiftsprognosen för visade vid årets början mot ett överutnyttjande om . Regeringen beslutade att för verksamheten skall inriktningen vara att de i regleringsbrevet angivna anslagskrediterna skall gälla. Verksamhetsplaneringen har därefter, främst vad avser materielanskaffningen, reviderats. Omförhandlingar av liggande beställningar har genomförts mellan Försvarsmakten, och försvarsindustrin. Utgiftsprognosen för visar nu att en anslagskredit om kommer att behöva utnyttjas. Regeringens förslag: Försvarsmaktens materielanskaffning skall inriktas så att den blir en integrerad del i ett anpassningsförsvar. Vidare skall krav på Försvarsmaktens internationalisering uppmärksammas vid materielanskaffning Försvarsmaktens materielanskaffning skall inriktas mot en ökad satsning på materielsystem som ger förmåga till informationsinhämtning och som medger utveckling av ledningsförmågan. I en anpassningssituation skall serieanskaffning i första hand planeras. Utveckling och anskaffning av demonstratorer och prototyper skall utökas. Internationellt samarbete skall eftersträvas. Materielsystem som inte erfordras skall avvecklas så fort som möjligt. Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall upprätthållas. Forskning och teknikutveckling skall inriktas mot att utveckla Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Vidare skall forskning och teknikutveckling som syftar till att stödja Försvarsmaktens förmåga att delta i internationella insatser utvecklas. Materiel omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel. I utveckling och anskaffning ingår främst studier, utveckling, framtagning av prototyper och demonstratorer samt serieanskaffning. Vidmakthållande innefattar bl.a. underhåll, modifiering och renovering av materiel samt anskaffning av reservdelar. Avveckling innefattar avyttring, skrotning, destruering m.m. Därutöver ingår kostnader för , internationellt samarbete, kapitalkostnader m.m. Anskaffningar av omfattande materielsystem styrs med objektsramar. Regeringen återkommer i höstens särproposition om totalförsvaret med en beskrivning av objektsramarna. Resultatinformation för Materielanskaffningen har i allt väsentligt genomförts enligt plan. Till Försvarsmakten har 13 flygplan JAS 39 levererats. Totalt är nu 69 flygplan överlämnade till Försvarsmakten varav tre stycken är tvåsitsiga JAS 39 B. Till Swerap har sambandsmateriel, pansarvärnsrobotar och sjuktransportinredning till transportfordon levererats. Till armébrigaderna är i princip samtliga stridsvagnar av modell 121 och stridsvagnar av modell 122 levererade. Vinschar till helikopterförbanden har levererats. Leverans av båtar till kustförsvarsförbanden har skett. Lednings- och informationssystem till lednings- och underhållsförband har anskaffats. Slutsatser Försvarsmaktens förslag om framtida struktur för Försvarsmakten, beslut med anledning av regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar och det förslag till materielplan som Försvarsmakten lämnade innebär omfattande förändringar för Försvarsmaktens materielförsörjning. Regeringen återkommer i höstens särproposition med ett detaljerat förslag till inriktning av materielanskaffningen. Vad gäller Försvarsmaktens materielförsörjning vill regeringen emellertid ange följande utgångspunkter. Förändringen av Försvarsmakten leder till såväl behov av materiell förnyelse som reduceringar i planerade materielanskaffningar. En del av den framtida förnyelsen bör enligt regeringens uppfattning läggas på materielsystem som ger ökad förmåga till informationsinhämtning och en utvecklad ledningsförmåga som kan bearbeta och omsätta informationen så att rätt vapensystem kan sättas in . Detta bör enligt regeringen läggas till grund för den fortsatta inriktningen och leder till att vissa vapensystem kan minskas antalsmässigt. Regeringen anser att Försvarsmaktens materielanskaffning ytterligare bör anpassas så att den blir en integrerad del i ett anpassningsförsvar. Serieanskaffning bör i första hand planeras för en anpassningssituation. För att bibehålla och utveckla nödvändiga kompetenser anser regeringen att det är viktigt med en ökad satsning på utveckling och anskaffning av demonstratorer och prototyper. De höga kostnaderna för utveckling av tekniskt komplicerade materielsystem och det förhållandet att Försvarsmaktens materielanskaffning framgent inte kommer att vara tillräcklig som hemmamarknad för en utvecklande försvarsindustri av dagens omfattning innebär enligt regeringens uppfattning att internationellt samarbete bör eftersträvas. Den materiella förnyelsen skall bidra till att successivt öka Försvars-maktens internationalisering vilket bl.a. inkluderar arbetet mot ökad interoperabilitet som bedrivs inom ramen för PFF. De materielsystem som Försvarsmakten bedömer inte kommer att efterfrågas bör bibehållas på dagens kvalitativa nivå eller successivt avvecklas medan de materielsystem som inte erfordras bör avvecklas så fort som möjligt för att skapa utrymme för förnyelse. Under kommer leveranser att genomföras av materiel, vapen, underhållsutrustning m.m. till stridsvagn 121/122 Leopard, , stridsfartyg, ubåtar, torpeder, JAS 39 , flygburen spaningsradar FSR 890 och till stridsledningscentraler. Därutöver genomförs vidmakthållande av befintlig materiel samt avveckling av en stor mängd utgående materiel. I enlighet med beslut om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet skall regeringen redovisa läget inom projektet för (prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374). I den redovisning av objektsramar som sker i särpropositionen om totalförsvaret återkommer regeringen med en sådan redovisning. Anslagsfinansierade anläggningar omfattar främst anskaffning, vidmakthållande och avveckling av fortifikatoriskt skyddade anläggningar av betydelse för Försvarsmaktens lednings- och underrättelsefunktioner. Resultatinformation för Investeringar i anläggningar har beroende på de förestående förändringarna inom Försvarsmakten genomförts med lägre ambitionsnivå än vad som planerats i Försvarsmaktens anläggningsplan för . har inga större nybyggnationer påbörjats. Om- och tillbyggnad av bl.a. bascentral, stabsanläggning och stridsledningscentral har skett. Tillbyggnad av en stridsledningscentral har avbrutits. Slutsatser Tillgång till fortifikatoriskt skyddade anläggningar är av stor vikt för att säkerställa Försvars-maktens förmåga att kunna bedriva operativ och taktisk ledning. Verksamheten skall inriktas mot att fortifikatorisk baskompetens och teknik utvecklas för att motsvara insatsorganisationens framtida behov av fortifikatoriskt skyddade anläggningar. Kompetens skall därutöver finnas för att säkerställa ombyggnad, hotbildsanpassning, drift och underhåll av befintliga anläggningar. Regeringen ser det som angeläget att anläggningstekniken utvecklas i takt med förändringar i de säkerhetspolitiska bedömningarna. Verksamheten skall säkerställa möjlighet att tillvarata erfarenheter från forskning och teknikutveckling på nationell och internationell nivå. Försvarsmakten har i avvaktan på beslut om förändringar i Försvarsmaktens organisation och verksamhet nu inte planerat några beställningar för avseende regeringsobjekt. Forskning och teknikutveckling omfattar forskning och teknikutveckling som inte är direkt knutna till särskilda materielobjekt. Resultatinformation för Verksamheten bedrivs för att i första hand bidra till utvecklingen av Försvarsmaktens anpassningsförmåga samt att stödja Försvarsmaktens förmåga att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Återrapportering för sker först i årsredovisningen där återredovisningskraven skärpts jämfört med . Slutsatser Investeringar i forskning och teknikutveckling skall främst syfta till att utveckla Försvarsmaktens framtida förmåga att kunna lösa fastställda huvuduppgifter samt till att Försvarsmakten upprätthåller erforderlig anpassningsförmåga mot förändrade förutsättningar såsom nya hot, ny teknikutveckling och nya uppgifter. Följande områden skall prioriteras - forskning och analyser inriktade mot att tidigt identifiera nya utvecklingsmönster som kan innebära förändrade krav på utformning av försvaret och ge underlag för anpassningsåtgärder, - forskning och teknikutveckling som syftar till att stödja Försvarsmaktens förmåga att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Försvarsmakten skall vid beställning av forskning och teknikutveckling ta hänsyn till de faktorer som påverkar eller påverkas av informations- eller NBC-krigföring. Forskning och teknikutveckling skall även inriktas mot att utveckla kompetenser inom områden där har konkurrensfördelar samt mot att länka samman civil forskning och teknikutveckling med försvarets behov. Vidare bör samverkansformer mellan utförare inom forskning och teknikutveckling, användare och industri utvecklas. Regeringen beslutade om ett uppdrag till som syftar till att ange vilka strategiska kompetenser som måste ha tillgång till och hur dessa ska säkras. Övrigt Resultatinformation för . har omförhandlingar mellan och försvarsindustrin genomförts. Syftet med dessa var att i pågående beställningar finna lösningar, både finansiella och förändringar i leveranstakter som möjliggör att ekonomiskt utrymme skapas för angelägna utvecklingsprojekt. Omförhandlingarna har resulterat i att visst utrymme kunnat skapas genom förskjutningar av planerade leveranser. Regeringen har därmed bl.a. kunnat besluta om anskaffning av varnings- och motverkanssystem till JAS 39 och anskaffning av ytterligare två kustkorvetter av typen . För att underlätta en omstrukturering av den europeiska försvarsindustrin har försvarsministrarna i , , , , och undertecknat en avsiktsförklaring. Med stöd av avsiktsförklaringen har företrädare för de sex länderna förhandlat om konkreta åtgärder och överenskommelser. Förslag härom väntas kunna föreläggas försvarsministrarna och kunna träda i kraft . Den första artillerilokaliseringsradarn, som utvecklats gemensamt mellan och har levererats. Studiefasen slutförs för en gemensam utveckling och anskaffning inom av en ny ubåt. har tillsammans med , och undertecknat ett avtal om samverkan inför en eventuell samordnad anskaffning av ett nordiskt helikoptersystem. har ett nytt bilateralt avtal ingåtts med . Med har bl.a. ingåtts ett forskningsavtal samt ett avtal om växelutbyte av ingenjörer. Regeringen har förhandlat fram ett avtal om anslutning till det samarbete som bedrivits mellan WEAG-länderna på området för försvarsforskning och försvarsteknologi. Avtalet har förelagts för beslut. Konsekvenserna för försvarsindustrin av den planerade omstruktureringen av Försvarsmakten med tillhörande förändringar i materielanskaffningen kommer att beskrivas i regeringens särproposition om totalförsvaret . Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med Försvarsmakten och redovisa ett underlag för en sådan bedömning. Den exportstödjande verksamheten har koncentrerats till stöd för projekten 39 , flygburna radarn Erieye, stridsbåt 90 och . Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från såväl som myndigheterna.