prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — A1 : Administration ramanslag 1 272 236 A2 Väghållning och statsbidrag ramanslag 12 834 719 A3 : Sektorsuppgifter ramanlsag 934 883 A4 : Banhållning ramanslag 6 279 322 A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ramanslag 200 000 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling obetecknat anslag 1 650 000 B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. obetecknat anslag 61 000 B2 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. obetecknat anslag 62 660 B3 Bidrag till sjöfarten ramanslag 405 000 B4 Driftbidrag till kommunala flygplatser obetecknat anslag 105 000 C1 : Finansiering av viss verksamhet ramanslag 11 206 C2 Upphandling av samhällsåtaganden ramanslag 157 484 C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice ramanslag 200 000 C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ramanslag 140 000 C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ramanslag 50 000 D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier ramanslag 50 000 D2 Rikstrafiken. Administration ramanslag 10 000 D3 Rikstrafiken: Trafikupphandling ramanslag 671 050 D4 Viss internationell verksamhet ramanslag 7 500 E1 ramanslag 30 099 E2 Kommunikationsforskningsberedningen ramanslag 155 851 E3 ramanslag 44 218 E4 Bidrag till ramanslag 200 212 Summa 12 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 12.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1821) om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter Härigenom föreskrivs att lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter skall upphöra att gälla vid utgången av . 12.2 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597) Härigenom föreskrivs att 15 § telelagen (1993:597) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 § Tillstånd enligt 7 § att driva televerksamhet får förenas med villkor om skyldighet för tillståndshavare 1. att på vissa villkor tillhandahålla telefonitjänst till fast nätanslutningspunkt åt var och en som efterfrågar denna tjänst, 2. att med beaktande av tillgänglig kapacitet tillhandahålla nätkapacitet på vissa villkor åt den som efterfrågar sådan, 3. att tillhandahålla information om verksamhetens ägare, 4. att bedriva verksamheten varaktigt och med god kapacitet och kvalitet, 4. att bedriva verksamheten varaktigt och med god kapacitet, tillgänglighet och kvalitet, och så att ett effektivt frekvensutnyttjande främjas, 5. att på ett visst sätt fullgöra vad som föreskrivs i 23 eller 34 §, 6. att på skäliga villkor i egen telekatalog publicera uppgifter om enskildas teleabonnemang hos anmälningspliktig i den utsträckning de inte omfattas av tystnadsplikt enligt lag, 7. att utan särskild ersättning upprätthålla telefonautomater i en omfattning som i fråga om antal och geografisk utbredning tillgodoser allmänhetens behov, samt 8. att på skäliga villkor tillhandahålla telefonisttjänster. Tillstånd enligt 7 § att driva televerksamhet skall förenas med villkor att på ett visst sätt fullgöra vad som föreskrivs i 17 §. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten meddelar närmare föreskrifter om det sätt på vilket tillståndsvillkoren skall fullgöras Denna lag träder i kraft . 13.1 Omfattning Utgiftsområdet Kommunikationer omfattar väg- och banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och generella informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. De myndigheter, affärsverk och större bolag som verkar inom utgiftsområdet är , , , , , , , , , , , , AB , , , och . ingår även den nya myndigheten . Därtill finns ett antal mindre bolag inom bl.a. väg- och järnvägsområdena. 13.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1998 Anslag 1999 1 Utgifts- prognos 1999 Förslag anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Beräknat anslag 2002 27 348 25 501 25 580 25 532 25 168 25 534 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Tabell 13.2 Omsättning m.m. för myndigheter, verk och helägda bolag inom UO22 enligt årsredovisningen för Myndigheter/affärsverk/bolag inkl. investeringsanslag och transfereringar (mkr) Varav anslagsfinansierad (mkr) Antal anställda 551 551 148 11 187 9 482 7 123 17 979 14 928 7 504 148 33 234 Kommunikationsforskningsberedningen 213 189 28 26 0 32 12 1 12 441 216 567 30 30 16 Summa myndigheter 30 587 25 430 15 664 14 798 26 15 694 4 469 0 3 450 1 296 106 1 516 Summa affärsverk 20 563 132 20 660 23 498 244 42 108 Summa bolag 23 498 244 42 108 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten för och har präglats av vad som fastställts av regeringen i de långsiktiga planerna för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Det är regeringens uppfattning att de fastställda planerna skall komma att genomföras, men med en viss tidsförskjutning. har drabbats av förseningar i genomförandet av stomnätsplanen bl.a. på och på Norge- Vänernbanan och i utbyggnaden av fjärrblockeringar. Drift- och underhållsverksamheten bedrevs i stort sett enligt de standardnivåer som lagts fast i den nationella väghållningsplanen och i stomnätsplanen. På vägsidan har av det eftersläpade underhållet kunnat återhämtats. har anslagssparanden på ca upparbetats. Utvecklingen för väg- och järnvägstransportsystemet har i stort sett varit positiv. Tillgängligheten i systemet har förbättrats, antalet dödade och svårt skadade har minskat, dock inte och inte i förväntad takt. redovisar ett sämre resultat för . Resultatförsämringen jämfört med sker främst inom den externa verksamheten. arbete har präglats av arbete i internationella organ med att öka sjösäkerheten och att fortsätta att miljöanpassa sjöfarten. resultat visar en förbättring med jämfört med föregående år. Regeringen konstaterar dock att inte uppfyllt soliditetsmålet. Detta beror på beslut om extra inleveranser från regeringen. Luftfartsverkskoncernens resultat var en förbättring med jämfört med . Resultatförbättringen har till stor del sin grund i en kraftig tillväxt av flyget som transportmedel. Regeringen konstaterar att uppfyllt målen för utdelning, soliditet och räntabilitet. Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. SJ:s resultat för blev sämre än prog- nosticerat. Resultatet för försämrades med till -, främst beroende på omstrukturereringskostnader och vikande omsättning för godstransporter. De långsiktiga målen för räntabilitet och soliditet uppnåddes inte. Post- och () verksamhet har bidragit till att uppfylla målen inom området. På postområdet har PTS utövat tillsyn över samtliga postoperatörer med tillstånd samt handlagt tillståndsärenden och beställbara brev enligt uppställda mål för handläggningstider. Inom teleområdet har PTS bedrivit tillståndsgivning, tillsyn samt harmonisering av reglerna för teletjänster. Inom radioområdet har arbete bedrivits för att främja ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation. Förändringar Regeringen konstaterar att trafiksäkerhetsmålet för om högst 400 dödade inte torde uppnås. Regeringen kommer i regleringsbrev till berörda myndigheter att anvisa vilket kortsiktigt mål som skall gälla för trafiksäkerhetsarbetet. Som en följd av de svårigheter att uppnå trafiksäkerhetsmålet kommer ca 2003 omfördelas från administrationsanslag och anslagsposten sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen presenterade ett program med 11 punkter för ökad trafiksäkerhet. Regeringen anser det mycket angeläget att man skyndsamt prövar möjligheterna till alternativ finansiering av infrastrukturprojekt och avser att studera för- och nackdelar med alternativ finansiering av vissa infrastrukturprojekt. och verksamhetsstrukturer ses över i syfte att kunna identifiera eventuella mål- och rollkonflikter samt förbättra effektiviteten och underlaget till statsmakternas styrning. Avvecklingen av den nuvarande formen av Gotlandstillägget föreslås skjutas upp . Ett nytt ställningstagande om avvecklingen av Gotlandstillägget bör därmed göras . Regeringen har för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdrag att analysera förutsättningarna för en separation av gods- och persontransporterna. öppnas Öresundsförbindelsen mellan och för trafik. Därigenom skapas helt nya förutsättningar för väg- och järnvägskommunikation med och övriga . De svenska järnvägsföretagen skall enligt avtalet med betala för användningen av järnvägen på Öresundsförbindelsen. Regeringen bedömer att det är mest ändamålsenligt att sköter betalningen till Öresundskonsortiet. För att kompensera för detta föreslås att banavgiften höjs samt att anslaget till utökas. Färdigställandet av Öresundsförbindelsen öppnar även en ny marknad för SJ och en snabbare väg till kontinenten för godstransporter på järnväg. Det innebär dock att SJ Färjetrafik genom kommer att få problem med lönsamheten. De nya järnvägsanslutningarna till och öppnar möjligheter för nya reseprodukter. började den nya myndigheten sin verksamhet. Fram kommer myndigheten att bygga upp och organisera sin struktur. Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala persontrafiken, följa kollektivtrafikens utveckling och kartlägga brister i den. Rikstrafiken skall svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutstättningar för kommersiell drift. har beslutat (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) om vissa ändringar i postlagen (1993:1684). Ändringarna syftar till att skapa förutsättningar för ett mer konkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av den postala infrastrukturen och därigenom även enkelhet för kunden. har även beslutat om vissa ändringar i telelagen för att anpassa lagen till EG-direktiv på området (prop. 1998/99:92, bet. 1998/99:TU12, rskr. 1998/99:238). Genom ändringarna stärks tele- fonabonnentens integritets- och konsumentskydd. Mål Det transportpolitiska målet beslutade om ett nytt transportpolitiskt mål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet preciseras i fem långsiktigt inriktade delmål: - Ett tillgängligt transportsystem - En hög transportkvalitet - En säker trafik - En god miljö - En positiv regional utveckling De telepolitiska målen Enligt beslut (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst till ett rimligt pris inom ett allmänt tillgängligt telenät. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga vilkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig. Målet för IT-politiken beslutade om en nationell IT-strategi och om målen för denna (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU9, rskr. 1995/96:282). Målen för en nationell IT-strategi skall bl.a. vara - att utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt som bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning och som stärker konkurrenskraft, - att värna allas lika möjligheter så att IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning skall prioriteras. Effektiva former måste finnas för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingen på området. Kunskap om informationsteknik och dess användningsområden skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet. Det skall finnas en hög tillgänglighet till basinformation genom en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning. Regleringen av telemarknaderna är av väsentlig betydelse för utvecklingen på IT-området. Staten har en roll vad gäller infrastruktur (tillgänglighet), regelverket (tilliten) samt utbildning och informationsförsörjning. bör arbeta för att regelverket inom EU utvecklas i riktning mot en överskådlig och mer generell reglering som främjar den tekniska utvecklingen som användarna garanteras tillgång till grundläggande tjänster samt att förutsättningar skapas för en ökad elektronisk handel. De postpolitiska målen Enligt beslut (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilo. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Prioriteringar En hög teknisk tillväxt och internationell konkurrenskraft anses vara en förutsättning för stark ekonomiskt tillväxt. För att skapa förutsättningar för att bibehålla sin framskjutna position både som användare och som producenter av IT anses en väl utvecklad IT-infrastruktur ha stor betydelse. Regeringen anser att staten har en roll vad gäller informationstekniken när det gäller tillgänglighet, regelverk, förutsättningar för god konkurrens samt utbildning och kompetens. För att tillgängligheten skall tillgodoses är IT- infrastrukturen av vital betydelse. Tillgängligheten förutsätter också att prisbilden är sådan att företag och privatpersoner skall kunna använda nya tjänster till en rimlig kostnad. Regeringen menar att det kan uppnås bl.a. genom en ökad konkurrens inom sektorn. Frågan om hur god social och regional täckning av IT-infrastrukturen skall kunna tillgodoses har utretts och är under beredning. Regeringen anser att staten har ett ansvar för en väl fungerande IT-infrastruktur finns tillgänglig. Regeringen anser det är viktigt att möjliggöra investering i öppen ledning, som säkerställer konkurrens mellan skilda operatörer. Detta kan ske t.ex. i form av ett stomnät mellan landets alla kommuner som ett fösta steg mot högre kapacitet i nätet som helhet. Det kräver nya investeringar i bredbandig IT-infrastruktur vilket kan ske i både privat och offentlig regi. Det är angeläget att investeringar påbörjas för att position nära täten bland IT-nationer skall kunna behållas och utvecklas. Regeringen avser att fortlöpande ta initiativ inom området och avser även att återkomma i den IT- proposition som planeras till . Regeringen anser att frågan om IT- omställningen inför är av stor vikt. Regeringen avser därför att fortlöpande informera med så aktuell information som möjligt . Regeringen prioriterar i enlighet med inrikningen för transportinfrastrukturen för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) satsningar på drift och underhåll av vägarna och järnvägarna samt på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder framför investeringar i nya vägar. På järnvägssidan prioriteras fullföljandet av den pågående anpassningen till snabbtåg. Konkurrenskraften för godstrafik på järnväg skall stärkas. Regeringen anser att även i fortsättningen bör vara pådrivande inom flygsäkerhetsområdet och med kraft bl.a. verka för ett snabbt etablerande av den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten, . Regeringen anser vidare att det är viktigt att miljöarbetet även fortsättningsvis bedrivs med hög prioritet och ser positivt på EU:s miljöarbete inom luftsektorn vad gäller frågor som skärpning av normer för buller, avgasutsläpp och avgasrelaterade avgifter. utreder i ett gemensamt projekt med hamn tillgänglighets- och säkerhetshöjande åtgärder med avsikt att säkerställa anlöp av större containerfartyg och råoljetankers in till hamnen i . 13.3 Resultatbedömning 13.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området I och med internationaliseringen och kunskapssamhällets frammarsch ställs allt hårdare krav på infrastrukturen och på säkra, miljöanpassade och pålitliga transporter. Företag i landets alla regioner måste på ett effektivt sätt kunna nå ut till internationella marknader. Infrastrukturen måste också ge förutsättningar för ett persontransportsystem som möjliggör arbetspendling inom större regioner och därmed en vidgning av arbetsmarknaden. Goda, täta och snabba persontransporter binder ihop arbetsmarknader, något som bl.a. märks i och . Den planerade öppningen av kan innebära att även pendlingsregionerna kring utvidgas. Från tillväxtsynpunkt måste både de näringspolitiska och de regionalpolitiska aspekterna på transportsystemet uppmärksammas, inte minst sambandet mellan infrastruktur och regional utveckling. Det nya sättet att organisera produktionen, som växer fram i informationssamhället, kan få nya följder för transportbehoven, som ännu är svåra att överblicka. Avståndens minskade betydelse när det gäller vissa kommunikationsformer och en upplösning av tidigare geografiska kopplingar mellan olika led i produktionskedjan kan t.ex. tänkas leda fram till mer sammansatta transportbehov än dagens. Även med väl utbyggda kommunikationsnät kan både gods- och persontransportsystemen bli effektivare. Kapacitetsproblemen i storstädernas kollektivtrafik måste lösas. Det är också betydelsefullt med en framförhållning för att uppmärksamma hotande brister, när nya pendlingsmöster eller nya marknader uppstår. Förändringar i efterfrågan på olika typer av varor och tjänster kan påverka behovet av transporter. Det är därför viktigt att utveckla metoder som kan ge tidiga indikationer på sådana förändringar i och med att förändringar i transportsystem tar tid att genomföra. Omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling ställer särskilda krav på transportsystemen. Miljöaspekter måste integreras vid utbyggnad och användning av alla transportsystem. Både och har att beakta miljökonsekvenser i verksamheten. och inför successivt ett miljöledningssystem 2001. Satsningar på kollektivtrafik har betydelse från miljösynpunkt likaså att utveckla mer miljöanpassade fordon. Antalet personbilar ökade och antalet lastbilar . Det samlade persontrafikarbetet minskade dock . Det nyregistrerades dubbelt så många bilar som skrotades. Nyare bilar är normalt krocksäkrare än äldre bilar. En förnyelse av bilparken ger därmed positiva trafiksäkerhets- och miljöeffekter. Andelen trafikarbete med personbilar utrustade med krockkudde på förarplats fortsätter öka och uppgick till . Trafikarbetet med lastbil ökade . Förekomsten av tunga lastbilar i trafiken innebär en ökad skaderisk för övriga trafikanter och får därför en negativ effekt på trafiksäkerheten. Den tunga trafiken står även för en stor andel av koldioxidutsläppen. Järnvägsmarknaden såväl i som utomlands karaktäriseras av en allt större avreglering och ökad konkurrens. Det är därför av avgörande betydelse att SJ kan nå en sådan lönsamhetsnivå att verksamheten kan få möjlighet att utvecklas i takt med de förändringar som sker på marknaden. Jämfört med ökade det totala antalet personresor på järnväg . Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och ett nytt rekord uppnåddes med nästan 1,2 miljoner passagerare. Prognosen för pekar på en fortsatt ökning både för passagerare och gods. Antalet flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade vid de statliga flygplatserna och nådde den högsta siffran någonsin, 27,5 miljoner. Utrikestrafiken står för den övervägende delen av ökningen, men även inrikesflyget har ökat. Närmare hälften av alla svenskar har tillgång till Internet och egen PC. Även inom näringsliv och förvaltning är datoranvändningen hög. har en mobiltelefon. och de övriga nordiska länderna intar en särställning i genom den utbredda användningen av IT och den mycket kraftiga expansionen av . har bland den högsta datortätheten i världen. Dagens snabba IT-utveckling drivs på av marknadens behov och efterfrågan. Ny teknik gör det möjligt att förmedla elektronisk information genom många olika sorters infrastruktur. Statens ansvar är att se till att förutsättningarna för utvecklingen är goda och att avlägsna de hinder som försvårar eller försenar utvecklingen. Tre områden kommer att prioriteras; infrastrukturen, regelverket samt utbildning och kunskap. har en jämförelsevis väl utbyggd informationsinfrastruktur. Genom att IT- baserade tjänster kommer att kunna överföras på många olika sätt kan regional obalans motverkas i fråga om möjligheterna att utnyttja IT-tjänster. Tillgängligheten till den digitala tekniken förutsätter ett institutionellt ramverk som främjar utvecklingen och tar bort onödiga hinder som det skyddar den enskildes integritet. Regelverken skall vara stabila, förutsebara och transparanta. skall fortsätta att verka för ett gynnsamt europeiskt regelverk på telekommunikationsområdet. pågår en översyn av EU:s telereglering och deltar aktivt i det arbetet. pågår parallella arbeten med olika direktiv med syfte att öka förtroendet för IT-tjänster och elektronisk handel. En hög allmän kunskapsnivå krävs för att alla skall ha tillgång till den nya tekniken. Därför måste utbildningssystemet hålla hög standard. Alla lärare och elever inom ungdomsskolan kommer att få en e-postadress. Tillgängligheten till Internet i skolan skall öka. Det är också angeläget med åtgärder som kan förbättra och utveckla IT-användningen inom de mindre företagen. 13.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området tillsattes av regeringen . Utredningens uppgift var dels att utröna hur tillgången till informationsinfrastruktur med hög kapacitet är fördelad över landet , dels att föreslå hur staten, i samverkan med andra aktörer, ska kunna uppnå god regional och social täckning med hög kapacitet. Utredningen har lagt fram ett förslag till handlingsprogram för en utbyggnad av IT-infrastrukturen i (SOU 1999:85). Slutbetänkandet och remissvaren och de förslag som läggs i IT-propositionen kommer att bilda utgångspunkt för arbetet. Regeringen har lämnat sin andra skrivelse (skr. 1998/99:2) till där utvecklingen på IT-området redovisas. Förutom en beskriving av den allmänna utvecklingen på området redogörs även för vidtagna och pågående åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Statskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) har remissbehandlats och bereds . 2000-delegationen har kontinuerligt informerat en bred målgrupp om frågor som rör arbetet med omställningen i samhället via webbplats, nyhetsbrev, anföranden vid seminarier och i massmedia. genomfördes en informationskampanj riktad till medborgarna i syfte att belysa olika sakfrågor som rör 2000-frågan och att informera om samhällets anpassningsarbete. planeras en uppföljande informationskampanj. En stor del av de statliga insatserna på teleområdet syftar till att skapa en väl fungerande konkurrens på telemarknaden för att på så sätt uppfylla de telepolitiska målen. Med målet att ytterligare främja konkurrensen inom teleområdet har antagit vissa ändringar i telelagen (1993:597) i syfte att införa förval av teleoperatör och nummerportabilitet. Dessa lagändringar trädde i kraft och vissa föreskrifter för det närmare genomförandet har meddelats av . Genom ändringar i postlagen (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) har tillgången till delar av infrastrukturen på postmarknaden reglerats. Ändringarna syftar till att skapa förutsättningar för ett mer konkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av infrastrukturen och därigenom även enkelhet för postkunderna. Statens ansvar för en grundläggande kassaservice säkerställs genom ett avtal med . I avtalet har Posten AB förbundit sig att tillhandahålla en rikstäckande kassaservice. Regeringen gjorde bedömningen i propositionen Statens ansvar på postområdet (prop. 1997/98: 127, bet. 1997/98:TU13, rskr.