prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — Programmet är viktigt som finansiär av svenska forskare och som kunskapskälla för den svenska transportsektorn. Enligt beslut i anledning av ekonomiska vårproposition skall KFB:s ram- anslag minskas med till och med . KFB har inte för avsikt att göra neddragningar inom något utpekat verksamhetsområde. Regeringen har fattat beslut om reservationsanslaget E3 Bidrag till forskning om el- och hybridfordon (äldre). Beslutet innebär att KFB får disponera av anslaget . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Det är angeläget att KFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt som löper över . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis skall vara möjligt för KFB att fatta beslut om femåriga förpliktelser. Tabell 18.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor Anslag E2 1998 utfall prognos 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 246 100 226 716 220 716 233 716 251 716 Nya förpliktelser 140 054 170 000 170 000 170 000 170 000 Infriade förpliktelser1 159 438 176 000 157 000 152 000 152 000 Utestående förpliktelser 226 716 220 716 233 716 251 716 269 716 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 290 000 300 000 300 000 300 000 300 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Regeringen finner att det inte nu finns anledning att peka ut några områden som mer prioriterade än andra. Minskningen av KFB:s anslag 2002 bör därför inte drabba något utpekat område. KFB bör i stället göra bedömningar och anpassa verksamheten efter de förutsättningar som råder. En viktig uppgift för KFB är dock att stödja svenskt deltagande i EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling. Samverkansprogrammet för forskning och utveckling av mer miljövänliga fordon som beskrivs under utgiftsområde 21 berör också utgiftsområdena 22 och 24. Avsikten är att medel från anslaget E2 Kommunikationsforskningsberedningen skall sättas av för att delfinansiera projektet 2005. Tabell 18.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 169 277 Pris- och löneomräkning 1574 Av regeringen beslutad indragning -15 000 Förslag 2000 155 851 E3 () Tabell 18.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 46 400 2000 Förslag 44 218 2001 Beräknat 45 000 1 2002 Beräknat 45 833 2 Anslaget används till statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. Anslaget används även till statistik inom färdtjänstområdet. Ansvaret för denna statistik är övertagen från . Det redovisade anslagssparandet på är en följd av att kostnader för anlitade konsulter och metodutveckling som börjar falla ut först . Enligt prognos för nuvarande budgetår kommer anslaget att överskridas med vilket innebär att anslagssparandet kommer att förbrukas. bildades genom en ombildning av DPU (Delegationen för prognos och utvecklingsverksamhet). Omfattningen av institutets verksamhet har kontinuerligt vuxit ; när DPU bildades omfattade organisationen fem tjänster, vid utgången av hade 22 anställda. Verksamheten finansieras främst genom anslag. är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter och sjöfart. ansvarar även för statistik om post- och televerksamhet. ger bl.a. ut skrifterna Observationer och Kommunikationer där delar av statistiken presenteras. Regeringens överväganden Resultatinformation /99 genomfördes en förändring av interna organisation. Två avdelningar (Utredning/Utveckling respektive Statistik) delades då upp på tre (Analys, Utredning respektive Statistik) samt en utvecklingsenhet skapades som en stabsfunktion. Verksamhetsgrenen samordning och utveckling har svarar för av de totala kostnaderna och Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar för . Verksamhetens totala kostnader har ökat jämfört med föregående budgetår. En stor del av denna ökning kan förklaras av den intensiva satsningen på att utveckla kalkyl- och analysverktygen inför inriktningsplaneringen. har arbetat med att ta fram gods- och persontrafikmodeller. har även redovisat hur arbetet med översynen av samhällsekonomiska kalkylprinciper och kalkylvärden på kommunikationsarbetet skall läggas upp. Bland andra utredningsuppdrag som arbetat med kan även nämnas att har följt länens arbete med infrastrukturplanering för att utvärdera hur processen för framtagandet av länsplanerna har motsvarat och regeringens krav, upprättat lägesanalys inför planeringsperioden 2011 samt arbetat med att ta fram underlag för etappmål. Slutsatser Regeringen anser att skall arbeta analytiskt med IT-frågor från ett kommunikationsperspektiv. Regeringen anser även att det är viktigt att prioriterar arbetet med framtagande av statistik, särskilt sådan statistik som fördes tidigare av och . Tabell 18.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1999 43 852 Pris- och löneomräkning 16 Teknisk justering 350 Summa 44 218 Vid anslagsberäkningen har en tenisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringar. Anslaget har tillförts . E4 Bidrag till Tabell 18.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 211 500 2000 Förslag 200 212 2001 Beräknat 203 418 1 2002 Beräknat 206 807 2 1 Motsvarar 200 212 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 200 212 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. skall bidra till att skydda liv och egendom samt till skyddet av miljön, en hållbar försörjning och en effektiv användning av energi och andra naturresurser. Dessutom skall institutet understödja en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringslivet i hela landet. skall bidra till dessa mål genom att affärsmässigt tillhandahålla planerings- och beslutsunderlag för väder- och vattenberoende verksamheter samt understödja samhälleliga uppdragsgivares och kommersiella kunders ansträngningar att värna om miljön. anslag skall användas till uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets allmänna behov av prognoser, varningar och beredskap samt till sådana samhällsnödvändiga uppgifter som nyttiggör den kompetens bygger upp i denna verksamhet. I huvudsak ingår dessa uppgifter i institutets s.k. infrastruktur, som är ett samlat begrepp för datainsamling, förädling, slutproduktion, distribution, forskning och utveckling samt internationell samverkan som nödvändiga stödfunktioner. Infrastrukturen utgör grunden för den verksamhet som bedriver. Av institutets driftsanslag (ramanslaget exklusive bidrag till internationella organisationer) om ca tillfaller , dvs. bedömer att av infrastrukturens kostnader avser meteorologisk verksamhet. övriga verksamhet, som består av uppdragsverksamhet och affärsverksamhet, finansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. Den kompetens som byggs upp inom infrastrukturen kommer till nytta vid framtagande av beslutsunderlag för samhällsplanering. Finansiering av särskilda satsningar för utveckling av nya beslutsunderlag har fått sökas hos andra myndigheter. Inom vissa viktiga områden finns dock ingen naturlig beställare och då måste ramanslaget användas. Genom geografiska läge är det naturligt att från svensk sida ta initiativ till och leda stora delar av de gemensamma ansträngningarna när det gäller Östersjösamarbetet. har deltagit i planeringsarbetet inom olika internationella organ för att genom ökad samverkan kunna tillgodose de behov och krav på planerings- och beslutsunderlag som behövs för ökad säkerhet till sjöss och för ett ekonomiskt och uthålligt nyttjande av havets resurser. Inom ansvarsområde kan noteras att en lång rad extrema händelser inträffat vilka kan ha samband med mänsklig aktivitet och störningar. ingår som en pusselbit i ett världsomspännande sökande efter samband mellan mänsklig aktivitet och vissa extrema meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska fenomen . I detta ingår en långsiktig övervakning av klimatets förändring. agerar som representant i de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF, WMO och IOC. Via EUMETSAT erhåller meteorologiska satellitdata vilket är ett mycket viktigt underlag för väderprognoser. Medlemskapet i ECMWF ger tillgång till de bästa medellånga numeriska väderprognoserna i världen. WMO är den internationella meteorologiska organisationen och är en del av . bekostar medlemsavgifterna till dessa internationella organisationer genom anslag till . IOC är ett FN-organ som organiserar internationella program för övervakning och kartläggning av förhållandena i havet Regeringens överväganden Resultatinformation Bokslutet för den anslagsfinansierade verksamheten visar ett underskott i driftsbudgeten på som täcks av anslagssparande. Budgeten för innebär att återstoden av anslagssparandet inom anslagsposten för infrastruktur och beslutsunderlag för samhällsplanering, , kommer att förbrukas. Bokslutet 1998 visar på en fortsatt ökning av omsättningen men ett sämre rörelseresultat än föregående år. bidrar inte längre affärsverksamheten direkt till infrastruktur. Istället skall en avgift om av affärsverksamhetens omsättning inlevereras till staten. Syftet med denna förändring är bl.a. att ge infrastrukturen en säkrare finansiering. För att effekten skulle vara neutral för statsbudgeten räknades ramanslag upp med för . Den inbetalade avgiften uppgick detta år till . Infrastrukturen har genomgått en omfattande rationalisering. Antalet anställda har minskat från drygt 800 personer till 567 personer . Antalet bemannade väderobservationsstationer har sjunkit från ca 145 till 32. Det finns planer på en ytterligare nerdragning till 20 stationer. Enligt en förstudie som utfört skulle en nerdragning därutöver av de bemannade stationerna leda till att kvaliteten i infrastrukturen allvarligt försämras, vilket medför sämre kvalitet i varningar, beredskap och prognoser. infrastruktur är av mycket stort värde för många intressenter och är ibland en nödvändig förutsättning för deras verksamhet. Några myndigheter har därför genom avtal förbundit sig att bidra till finansieringen av infrastruktur. De viktigaste bidragsgivarna är Försvarsmakten (), (8,) och (2,). hade /1999 samarbetsavtal med , , , , , , geologiska undersökning och . Vad gäller finansieringen av infrastruktur bör olika sektorers intressen och ansvar få slå igenom i ökad utsträckning. Landtrafikens, luftfartens, sjöfartens, miljö- och energisektorns bidrag bör öka. Sektorernas bidrag till infrastrukturen bör därför ses över i takt med att nya avtal tecknas eller de existerande revideras. Till självkostnadspris utför uppdrag åt olika myndigheter. Bl.a. utför institutet tillsyn av vattenregleringar, uppdrag åt och vissa miljöövervakningsuppdrag. Den budgeterade omsättningen för denna uppdragsverksamhet är för . ställer också data till förfogande för icke kommersiell forskning till uttagskostnad. Värdet av dessa data uppgick till . Avgifterna till de internationella organisationerna EUMETSAT, WMO och ECMWF har stigit från till . stiger de till . Därefter sjunker de till för att plana ut på . Enligt budget för kommer hela det ingående anslagssparandet inom anslagsposten Infrastruktur och beslutsunderlag för samhällsplanering om att förbrukas . Regeringen konstaterar att det viktigaste verksamhetsmålet för , nämligen det som rör varningar till skydd för liv och egendom, inte uppfylldes för . Inte heller målet för väderprognoserna uppfylldes detta år. Måluppfyllelsen för båda dessa mål var dessutom lägre än för de två föregående åren. Träffsäkerheten ifråga om prognoser varierar naturligt. Dessutom har haft problem med sin detaljerade väderprognosmodell HIRLAM. ser likafullt allvarligt på att målet för träffsäkerheten i prognoserna inte nås och avser att utreda orsakerna närmare. Den hydrologiska, oceanografiska och meteorologiska prognosverksamheten har sammanförts till en enhet och den samverkan som detta avses leda till kan förväntas medföra en ökad kvalitet i prognoserna. Av årsredovisning framgår att övriga verksamhetsmål har uppfyllts. Tabell 18.11 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 8 900 8 900 0 Prognos 1999 11 800 11 800 0 Budget 2000 15 000 15 000 0 Tabell 18.12 Affärsverksamhet Tusental kronor Affärsverksamhett Intäkter (varav tjänste- export) Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1998 170 500 161 800 8 700 Prognos 1999 176 100 178 700 -2 600 Budget 2000 189 000 179 000 10 000 Slutsatser Regeringen anser att de åtgärder som vidtar med anledning av att två av verksamhetsmålen inte uppfyllts är tillräckliga. har inte längre något anslagssparande som kan täcka de ökade avgifterna till internationella organisationer. Dessutom kan , enligt regeringens bedömning, få svårt att på lång sikt vidmakthålla kvaliteten på sitt observationsnät med nuvarande intäkter. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i samband med vårpropositionen . Tabell 18.13 Beräkning av anslget för Tusental kronor Anslag 1999 192 690 Pris- och löneomräkning 1 061 Justering av 6 461 Förslag 2000 200 212 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . 19 Länsstyrelsernas verksamhet och roll inom transportområdet 19.1 Länsstyrelsernas huvuduppgifter Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning och tillstånd för den yrkesmässiga trafiken, körkortsadministration, frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestämmelser, miljöfarliga transporter samt upprättande och fastställande av länsplaner för regional infrastruktur. Det övergripande målet för länsstyrelserna är att se till att utvecklingen inom kommunikationssektorn på regional och lokal nivå sker i överensstämmelse med de av riksdag och regering beslutade kommunikationspolitiska målen. Länsstyrelserna skall utnyttja sin sektorsövergripande kompetens för att göra avvägningar och ta nödvändiga initiativ till samverkan och samordning. beslutade om en ny form för länsbaserad regional investeringsplanering. Länsstyrelserna och i försökslänen självstyrelseorganen, fick därmed ett större ansvar i arbetet med upprättande av planer för åren 1998 2007 jämfört med vad man hade inför föregående planer avseende åren 1994 2003. Syftet var att den regionala investeringsplaneringen skulle få en ökad förankring i samhället och att samordningen mellan olika intressenter med ansvar för transportinfrastrukturen skulle öka. De regionala planernas omfattning utökades också avsevärt. Ansvaret för genomförande av planerna ligger dock på trafikverken. Regeringen avser att även fortsättningsvis ge länsstyrelserna och i försökslänen självstyrelseorganen, en viktig roll i den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Regeringen har därför låtit () göra en jämförelse mellan länsstyrelsernas insatser i de två senaste planeringsomgångarna. Slutsatsen blev att länsstyrelserna kraftigt ökat sina arbetsinsatser inom området och istället prioriterat ned andra uppgifter såsom remisser, granskning av detaljplaner och plansamråd. gör bedömningen att minst hälften av de ökade resurskrav som ställdes på planeringen i den senaste omgången bör kunna ersättas med vunna erfarenheter, bättre underlag och en bättre organiserad planeringsprocess i den pågående planeringsomgången. Regeringen föreslår att överförs från utgiftsområde 22 till länsstyrelsernas administrationsanslag på utgiftsområde 18 för att förstärka länsstyrelsernas och i förekommande fall självstyrelseorganens arbete med den långsiktiga planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen. Höjningen är i nivå med det ökade resursbehov som konstaterat. Det utökade anslaget skall användas för en fortsatt god förankring och för att förbättra och konkretisera motiveringar och effektbeskrivningar i kommande underlag och länsplaner. 19.2 Resultatbedömning Yrkestrafik Målet är att länsstyrelserna i samverkan med skall effektivisera handläggningen av yrkestrafik- och körkortsärenden. Arbetet med att effektivisera handläggningen av yrkestrafikfrågor som sker inom ramen för Länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkortsfrågor och yrkesmässig trafik (LAKY) har givit goda erfarenheter. De utbildningar som har arrangerats i samverkan med har lett till en effektivare handläggning genom den fördjupade kunskap som förvärvats. Likaså har samarbetet mellan flera länsstyrelser med att ta fram enhetliga beslutsmallar bidragit till en ökad effektivitet. Vid några länsstyrelser har man i större omfattning också utnyttjat modern teknik för att sprida information till allmänheten. Målet är att den yrkesmässiga trafiken skall bedrivas under lika konkurrensvillkor mellan företagen. Länsstyrelserna bör särskilt skärpa tillståndsprövningen och uppföljningen av lämpligheten hos dem som har tillstånd för yrkesmässig trafik inklusive den ekonomiska tillsynen. Samverkan med andra berörda myndigheter har framförts som ett mycket gott och effektivt medel att nå en effektivare tillsyn av yrkestrafiken. har nya samverkansprojekt påbörjats och inom ramen för pågående projekt/arbetsgrupper har samarbetet fördjupats. Samverkan mellan myndigheter har i många län varit mycket fruktbart och synes lett till en effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Samordning av insatserna hos berörda myndigheter leder till högre effektivitet än om varje myndighet agerar var för sig. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att länsstyrelsernas insats har varit god i arbetet med att effektivisera handläggning och förbättra situationen inom den yrkesmässiga trafiken. Även om måluppfyllelsen kan bedömas som relativt tillfredsställande är situationen inom den yrkesmässiga trafiken inte fullt godtagbar. Trots goda insatser från tillsynsmyndigheterna måste regeringen även detta år konstatera att det återstår en hel del att göra innan vi kan tala om en yrkestrafik som bedrivs under lika konkurrensvillkor. Körkort Länsstyrelserna skall i samverkan med effektivisera handläggningen av yrkestrafik- och körkortsärenden. Handläggningen har effektiviserats genom olika utbildningsinsatser som i flera fall skett i samarbete med . Länsstyrelserna har i ganska stor utsträckning bedrivit ett internt rationaliseringsarbete. Målet är att de från trafiksäkerhetssynpunkt allvarligaste trafikbrotten inom länet prioriteras och att hanteringen av körkortsingripanden i landet är tillräcklig. Regeringen bedömer att målet för gemensam praxis har uppfyllts. De flesta länsstyrelser prioriterar de från trafiksäkerhetssynpunkt allvarligaste trafikbrotten. Däremot är det oklart om prioriteringen i samtliga fall har skett utifrån de ur trafiksäkerhetssynpunkt allvarligaste trafikbrotten. Samarbetet mellan länsstyrelserna och har hittat en bra form genom inrättandet av länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkorts- och yrkestrafikhandläggning (LAKY). Länsstyrelsernas redovisning av hur de verkat för att uppnå målet minskade trafikbrott och vilka effekter detta givit upphov till behöver dock förbättras, liksom redovisningen av tillståndet i länet avseende polisrapporterade trafikförseelser, lagakraftvunna domar och beslutade körkortsingripanden. Infrastruktur Länsstyrelserna skall redovisa de åtgärder som genomförts enligt länsplanen för re- gional transportinfrastruktur och som har särskilt stor betydelse för att uppnå den regionala målbild som definierats i planen. har länsplaner för regional transportinfrastruktur avseende åren 1998 2007 fastställts. Långsiktiga planer för en tioårsperiod upprättas , så arbetet med länsplanerna har för länsstyrelser, och i försökslänen för självstyrelseorganen, varit en prioriterad uppgift inom kommunikationsområdet särskilt . I samtliga län har samverkan med andra parter skett och arbetet har lett till en ökad kunskap och samsyn mellan länets aktörer om länets gemensamma behov. De åtgärder från länsplanerna som genomförts bidrar till ökad uppfyllelse av de transportpolitiska målen, även om planerna inte kunnat följas fullt ut på grund av att anslagstilldelningen varit lägre än plannivån Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Förslag till riksdagsbeslut 237 2 Lagförslag 239 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd 239 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter 241 3 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 243 3.1 Omfattning 243 3.2 Utgiftsutveckling 244 3.3 Resultatbedömning 245 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 245 3.3.2 Viktiga statliga insatser inom utgiftsområdet samt information om effekter 250 3.3.3 Regeringens bedömningar och slutsatser 256 3.4 Skatteavvikelser 259 3.5 Utgiftsutveckling 260 4 Internationellt arbete 263 4.1 Omfattning 263 4.2 Utgiftsutveckling 263 4.3 Resultatbedömning och slutsatser 264 4.4 Anslag 264 A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 264 5 Jordbruk och trädgårdsnäring 265 5.1 Omfattning 265 5.2 Utgiftsutveckling 265 5.3 Resultatbedömning 266 5.4 Revisionens iakttagelser 268 5.5 Bedömning av personalkonsekvenser 268 5.6 Hållbart jordbruk 269 5.6.1 Ändringar i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd 269 5.7 Ändringar i lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter 270 5.8 Handel med mjölkkvoter 270 5.9 Anslag 272 B1 272 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 274 B3 Djurregister 275 B4 Statens utsädeskontroll 276 277 B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 278 B7 Bekämpande av växtsjukdomar 279 B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder 280 B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur- och regionala åtgärder 282 B10 Arealersättningar och djurbidrag m.m. 285 B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 286 B12 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 288 B13 Jordbrukets blockdatabas 289 6 Fiske 291 6.1 Omfattning 291 6.2 Utgiftsutveckling 291 6.3 Resultatbedömning 292 6.4 Revisionens iakttagelser 296 6.5 Översyn av fiskeriadministrationen 296 6.6 Strukturstöd för perioden 2006 297 6.7 Anslag 297 C1 297 C2 Strukturstöd till fisket m.m. 298 C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 299 C4 Fiskevård 300 7 Rennäring 303 7.1 Omfattning 303 7.2 Utgiftsutvecklingen 303 7.3 Resultatbedömning och slutsatser 303 7.4 Anslag 304 D1 Främjande av rennäringen m.m. 304 D2 Ersättningar för viltskador m.m. 306 D3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 306 8 Djurskydd och djurhälsovård 309 8.1 Omfattning 309 8.2 Utgiftsutveckling 309 8.3 Resultatbedömning 310 8.4 Anslag 311 E1 311 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 313 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 314 316 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 318 9 Livsmedel 321 9.1 Omfattning 321 9.2 Utgiftsutveckling 321 9.3 Resultatbedömning 322 9.4 Revisionens iakttagelser 322 9.5 Bedömning av personalkonsekvenser 322 9.6 Anslag 323 F1 323 F2 324 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap 325 F4 Livsmedelsstatistik 326 F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten 327 F6 Åtgärder inom livsmedelsområdet 327 10 Utbildning och forskning 329 10.1 Omfattning 329 10.2 Utgiftsutveckling 329 10.3 Resultatbedömning 330 10.4 Revisionens iakttagelser 330 10.5 Växtgenetisk forskning 330 10.6 Anslag 332 G1 332 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader 334 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning 335 G4 Bidrag till Kungl.