prop · GN031D15 · 2000-01-01 00:00:00 — I har utbeta- lats från Fonden för fiskets utveckling (FFU) . Den svenska totalramen för perioden är ca 360 miljo- ner kronor. Det förhandlingsarbete som bedrivits avse- ende gemenskapens framtida regional- och strukturpolitik (Agenda 2000) har delvis berört fiskeområdet. Även i nästkommande program- period för strukturfonderna, åren 2000 2006, kommer FFU att finansiera strukturåtgärder inom fiskerinäringen i hela gemenskapen. Inom resurspolitiken har förändringar genomförts i förordningen om tekniska beva- randeåtgärder i . Besluten avser bl.a. begränsning i antalet typer av nät med olika maskstorlekar. De nya tekniska regleringarna innebär en väsentlig förbättring i skyddet av ung icke lekmogen fisk och är därmed ett stort steg framåt mot förbättrad fiskevård. Beslut har tagits om en förvaltningsplan för östersjötorsk. Gemenskapen har även enats om en långsiktig förvaltningsplan för sill i och konsultationer pågår om andra viktiga be- stånd. Förberedelser för en plan angående sill och skarpsill i har inletts. Genom för- valtningsplanerna har strategier för nyttjande och vård av bestånden upprättats. beslutades om omfattande för- ändringar i kontrollförordningen. Ändringarna avser bl.a. kontroll av tredje lands fartyg, kon- troll efter landning och utökat kontrollsamarbete mellan EU:s medlemsstater och kommissionen. Ändringarna träder i kraft och förväntas ge en ökad snabbhet och kvalitet i kvotadministrationen samt ökade möjligheter till effektiv kontroll av tredje lands fiskefartyg vid fiske i svenska vatten och vid landning i . Inom marknadspolitiken har diskussionerna kring ett kommissionsförslag om en ny mark- nadsordning för fiske och vattenbruk inletts. Förslaget presenterades vid rådet och behandlas nu i rådsarbetsgruppen för interna fis- keripolitiska frågor. Målsättningen i förslaget är förbättrad över- skådlighet, ökad marknadsanpassning och för- bättrad balans mellan tillgång och efterfrågan. Förslaget innebär bl.a. ökade bidrag till föräd- lingsindustrin för att kunna ta till vara det överutbud som eventuellt kan uppstå vid ned- dragna ersättningsnivåer enligt återtagssystemet. En bättre balans mellan tillgång och efterfrågan är tänkt att uppnås genom att producentorgani- sationerna ges ett ökat ansvar. De skall bl.a. upp- rätta s.k. operativa program med fångstplaner, preliminära saluföringsplaner och förebyggande åtgärder för att anpassa utbudet. Producentorga- nisationerna är berättigade till bidrag för de ad- ministrativa kostnader som blir följden av nya ålägganden. Behovet av samhällsekonomiska analyser på jordbruks- och livsmedelsområdet har ökat avse- värt . Alltsedan blev med- lem i EU bedrivs jordbruks- och livsmedelspoli- tiken inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Detta innebär att alla större förändringar av politiken som önskar genomföra kräver överenskommelser med övriga medlemsländer. En av förutsättningarna för att på lång sikt kunna påverka den gemensamma politiken är att kan presentera genom- arbetade samhällsekonomiska utredningar och analyser. Tillgången till denna typ av beslutsun- derlag är en nödvändighet även i andra samman- hang, t.ex. inför de kommande förhandlingarna inom () och den förestående utvidgningen av EU. Rege- ringen har därför inrättat som påbörjade sin verksamhet . En annan viktig uppgift för institutet är att bistå regeringen med samhällsekonomiska ut- värderingar av olika styrmedels effektivitet. Genom att marknadsordningarna inom jord- brukspolitiken sannolikt kommer att få en mindre roll medan de riktade stödens betydelse ökar finns också ett behov av kvalificerade analy- ser av dessa stöds effektivitet. Institutet skall också öka kunskapen om dessa frågor bland all- mänheten. Livsmedelsekonomiska institutets verksamhet utgör således ett komplement till den verksamhet som bedrivs av andra myndig- heter inom jordbruks- och livsmedelsområdet. Produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och förstärkning av konsumentperspektivet Delar av de statliga insatserna på detta område redovisas i avsnitt 8 om djurskydd och djurhälsa. För att en konsument skall kunna göra ett medvetet val krävs att denne besitter en viss kun- skapsnivå och har tillgång till information. Livs- medelsverket har genomfört en undersökning av språket i märkningen av im- porterade livsmedel. Resultatet visar att det är vanligt att livsmedel inte är märkta på svenska. Det finns dock möjlighet att påverka detta genom att informera om gällande märkningskrav och att utnyttja detaljhandelns möjlighet att på- verka tidigare handelsled. har på det internationella planet bl.a. arbetat för obligatorisk märkning av vissa aller- giframkallande ingredienser samt utförligare deklaration av sammansatta ingredienser. , som är beslutande organ, fattade beslut om en lista med allergiframkallande ingre- dienser som måste innehållsdeklareras och beslöt vidare att sänka gränsen från för sammansatta ingredienser som inte behöva dek- lareras. I praktiken innebär det senare exempelvis att om en pytt-i-panna innehåller falu- korv eller mer måste även ingredien- ser deklareras. För allergiker och även för andra konsumenter innebär detta en utförligare in- formation om produkten. kommer att arbeta för att dessa regler också skall ingå i . EU har avslutat arbetet med ett regel- verk för märkning av genmodifierad soja och majs. Reglerna innehåller krav på märkning av alla produkter framställda av genmodifierade organismer, där DNA eller protein som härrör från genmodifieringen kan påvisas. inleddes ett nordiskt projekt som går ut på att jämföra märkningen av livs- medel i de nordiska länderna och undersöka hur konsumenterna använder märkningen. Utredningen i (SOU 1998:61) behandlar ett antal frågor om organisation, ansvarsfördelning och finansiering av tillsynen. gav regeringen i uppdrag åt att lämna en utförlig redovisning av de eko- nomiska konsekvenserna av de förslag som förs fram i utredningen. Frågan om livsmedelstillsy- nen uppmärksammas även i länens regeländ- ringsförslag inom ramen för de regionala tillväxt- avtalen. Inom EU har ett omfattande arbete påbörjats med att ta fram gemensamma hygienregler för samtliga livsmedel samt för att göra reglerna mer lättillgängliga genom att samla dem i en rättsakt. finns reglerna spridda i flera olika förordningar och direktiv som dessutom till- kommit , vilket gör regelver- ket svåröverskådligt. har nått flera framgångar i EU-arbetet med gränsvärden för rester av bekämpnings- medel. Dåliga matvanor och osund livsstil är stora hot mot folkhälsan. Enligt den senaste riksom- fattande kostundersökningen "Riksmaten 1997 98" har fettintaget minskat sedan den förra undersökningen medan fiberintaget är oförändrat. Det arbete som och andra aktörer har utfört på området bedöms ha haft en icke obetydlig effekt på svenskarnas matvanor. tillsatte Jordbruksdeparte- mentet en prisarbetsgrupp som fick till uppgift att närmare studera hur konsumentpriserna har utvecklats i för- hållande till avräkningspriserna. Arbetsgruppens resultat publicerades i en rapport. Av denna rap- port framgår att en rad händelser har haft bety- delse för prisutvecklingen på livsmedel : beslut att avreglera svenskt jordbruk, medlemskap i den Europeiska unionen 1995 och momsförändringarna på livs- medel, senast en sänkning från till . Livsmedelsindustrin har den som förädlar eller saluför produkter från jord- eller skogsbruket kunnat söka ett särskilt stöd. användes ca av statliga medel för att i hu- vudsak förbättra hygienen, djurskyddet och miljöstandarden i livsmedels- och jordbruks- företag. De sektorer som erhållit mest stöd är nöt-, gris- och fårkött samt mjölk och mejeri- produkter. Finansieringen av stöden kommer från statliga medel till och resterande från EG:s jord- bruksfond. Särskilda satsningar görs med statliga medel för att främja export av livsmedelsprodukter. Verksamheten bedrivs i ett särskilt projekt, Food From . Målsättningen med verksamheten är att medverka till en ökad export av livsmedel, som främst är baserade på svenska råvaror och som är förädlade i . Huvudinriktningen på verksamheten är kompetens- och kun- skapsutveckling, mässdeltagande och åtgärder för att profilera den svenska jordbruks- och livsmedelsmodellen. Gott hälsotillstånd och gott djurskydd bland djur i människans tjänst Genom en omorganisation inom Jordbruksver- ket, som innebär att en djurskyddsenhet inrät- tats, breddas kompetensen och ett samlat ansvar för tillämpningen av djurskyddslagen uppnås, vilket innebär att djurskyddet förstärks. Även förutsättningarna för att stödja länsstyrelser och kommuner i deras djurskyddsarbete förstärks genom inrättandet av den nya djurskyddsen- heten. Inom ramen för det landsomfattande transportprojekt som bedriver på djurskyddsområdet genomförs regional utbildning av tillsynspersonal och sys- tematisk kontroll av djurtransporter. Projektet skall avslutas och utvärderas . En åtgärdsplan har utarbetats av Jordbruks- verket och för att stärka djurskyddet för försöksdjuren. Detta kommer bl.a. att leda till bindande föreskrifter till stöd för de djurförsöksetiska nämnderna vid den etiska bedömningen av djurförsök och ett starkare skydd för djur som används i djurför- sök. antog regeringens proposition Ändringar i djurskyddslagen (prop. 1997/98:28). Ändringarna innebär bl.a. skärpta krav vad gäller användningen av försöksdjur. För sådan användning krävs inte bara tillstyrkande utan även ett godkännande av en djurförsöks- etisk nämnd. Bestämmelsen om att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt utvidgades till att även omfatta försöksdjur. har beslutat en zoonoslag samt en ny epizootilag (prop. 1998/99:88). Zoonoslagen innehåller bestämmel- ser om sådana sjukdomar eller smittämnen hos djur som kan spridas naturligt genom smitta från djur till människa, eller tvärtom, men som inte är av den karaktären att de faller under epizooti- lagen. Mer om detta framgår under anslag E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Värnande av jordbrukets natur- och kulturmiljövärden samt minimering av jordbrukets negativa miljöpåverkan Jordbrukets miljöersättningsprogram ställningstagande till propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) är ett av de viktigaste underlagen för regeringens bedöm- ningar och förslag till åtgärder för att uppnå ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske. Ett av de viktigaste styrmedlen för att uppnå miljöeffekter i jordbruket, är miljöersättnings- programmet som verkar i full omfattning med en kostnadsram av . Miljöersättningsprogrammet har utökats avseende delprogrammet för miljökänsliga områden till att omfatta även de utrotningshotade husdjursraserna lin- derödssvin och finullsfår. Dessutom har ett del- program för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet införts . Erfarenheterna av miljöersättningsprogram- met är positiva. Anslutningen till de olika åtgär- derna är god, särskilt för att bevara den biolo- giska mångfalden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Miljöersättningsprogrammet har också bidragit till den positiva utvecklingen inom den ekologiska produktionen. Anslut- ningen är dock lägre för åtgärder som syftar till att minska växtnäringsförlusterna. Anslutningen till åtgärden för resurshushållande jordbruk har t.ex. varit mycket låg. Ekologisk produktion Regeringens bedömning är att målet att av åkerareal skall vara ekolo- giskt odlad kommer att uppnås. Till- sammans med en ökad efterfrågan av ekologiska livsmedel har miljöersättningsprogrammet sti- mulerat den positiva utvecklingen. Jordbruks- verket har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till ett nytt mål för den ekologiska pro- duktionen . Hållbar livsmedelsproduktion för ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt EU:s strukturfondsprogram EU:s gemensamma struktur- och regionalpolitik är det viktigaste medlet för att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling mellan regionerna i unionen. Under innevarande programperiod för strukturfonderna (åren 1994 1999) tillfaller ca från EG-budgeten. Av dessa medel skall 39 pro- cent användas inom de geografiskt avgränsade målområdena 2, 5b och 6 medan av- ser s.k. 5a-åtgärder inom jordbruk och fiske. Besluts- och utbetalningstakten har under en stor del av programperioden varit låg vad avser projektstöden inom mål 5b och 6 samt gemen- skapsinitiativen. Detta kan bl.a. förklaras med en förhållandevis sen programstart och att det tar tid att lära sig och sprida kännedom om ett nytt system. av perioden har dock beslutstakten ökat betydligt. Genom om- fördelningar mellan åtgärder och ihopslagningar av åtgärder beräknas i princip hela den avsatta ramen förbrukas. Även utbetal- ningstakten har ökat och utbetalningar kan fortgå t.o.m. . Skördeskador upplevde en ovanligt kylig, sol- fattig och nederbördsrik växtodlingssäsong. Mot bakgrund av en skrivelse från () med önskemål om en kart- läggning av skördeutvecklingen och en diskus- sion om möjliga åtgärder, tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppdrag att dels kart- lägga omfattningen av de ekonomiska förlus- terna till följd av skördeskador, dels re- dovisa möjligheterna för berörda företag att hantera den uppkomna situationen med hänsyn tagen till de åtgärder som vidtagits eller vidtas inom ramen för tillgängliga medel. Arbetsgruppen presenterade sin rapport . Rapporten visade att det inte var fråga om någon katastrofal situation för lantbruket och trädgårdsnäringen i stort. Däremot kan enskilda lantbrukare och trädgårdsföretag ha drabbats mycket hårt. Situationen bedömdes dock inte vara sådan att staten har ett ansvar för eventuella ekonomiska förluster på grund av väderleksför- hållandena . Regeringen undersökte ändå i samråd med LRF möjligheterna att vid utbetal- ning av medel från EU för valutaförändringar få rikta medlen till företag som drabbats av omfat- tande skördeskador, utan att staten därigenom skulle ta på sig något särskilt ansvar för de in- träffade skadorna. medgav emellertid inte ett sådant förfarande. 22.3.3 Regeringens bedömningar och slutsatser Reformerad gemensam jordbrukspolitik och fiskeripolitik Den gemensamma jordbrukspolitiken Regeringens bedömning av beslutet om Agenda 2000 är att reformen av jordbrukspolitiken är ett steg i rätt riktning mot en mer marknadsinriktad politik. Sannolikt är reformen emellertid inte till- räckligt omfattande för att uppnå de mål som sattes upp för reformen, dvs. öka jordbrukets konkurrenskraft genom en ökad marknads- orientering med sänkta administrativa priser, un- derlätta utvidgningen av unionen samt stärka EU:s ställning inför kommande WTO-förhand- lingar. Det kan därför inte uteslutas att det kommer att bli nödvändigt med en ytterligare och mer genomgripande reform tidigare än pla- nerat. inleds en ny förhandlings- runda inom ramen för Världshandelsorganisatio- nen (WTO) med syftet att underlätta handeln med bl.a. jordbruksprodukter. EU har åtagit sig att i kommande förhandlingar fortsätta reform- processen mot långtgående successiva sänk- ningar av stöd och skydd i jordbruket. Dessutom kommer redan nuvarande WTO-åtaganden i vissa sektorer att ge EU svårigheter om inte be- slut fattas om mer långtgående reformer än vad beslutet om Agenda 2000 innebär. Genom att den s.k. fredsklausulen inom WTO löper ut sätts EU under tryck att, om ingen för- längning förhandlas fram, reformera jordbruks- sektorn ytterligare för att inte riskera att hamna i handelstvister. I har arbetet med att ta fram underlagsmaterial till förhand- lingarna intensifierats. I arbetet deltar förutom de olika departementen även berörda myndig- heter. På uppdrag av och har tillsammans med gjort en rapport om jordbruket i de kommande WTO- förhandlingarna. Även ur ett utvidgningsperspektiv är reformen sannolikt otillräcklig. De sänkta interventions- priserna på spannmål, nötkött och mejeripro- dukter är inte tillräckliga för att möta de nya medlemsstaternas prisnivå. Enligt svensk upp- fattning borde överenskommelsen om Agenda 2000 vidare ha innehållit ett beslut om degressiva direktstöd, dvs. de direktstöd till jordbruket som är en kompensation för prissänkningar borde trappas ned successivt över tiden. Detta skulle bl.a. ha underlättat utvidgningsförhandlingarna eftersom EU ännu inte har beslutat om dessa stöd skall utgå till de blivande medlemsländerna. Det bör i sammanhanget understrykas att EU:s jordbrukspolitik påverkar handelsström- marna redan innan utvidgningen kommit till stånd. Europaavtalen mellan EU och kandidat- länderna utformades med avsikten att de skulle vara till kandidatländernas fördel. Resultatet har dock visat sig vara motsatsen, mycket på grund av att EU med hjälp av exportbidrag ökat sin ex- port till kandidatländerna betydligt. Den ökade exporten från EU i kombination med en förlorad marknad på grund av bl.a. nedgången i den ryska ekonomin har ytterligare försvårat konkurrens- situationen för kandidatländerna. Det är även svårt för kandidatländerna att hävda sig i konkurrensen till följd av EG:s kvali- tetsnormer för livsmedelsprodukter. Det är där- för viktigt att , under förmedlemskaps- perioden, stödjer kandidatländerna i bl.a. dessa avseenden. Detta sker exempelvis i form av pro- jekt, seminarier och praktik i och i kan- didatländerna. Regeringens bedömning är alltså att beslutet om Agenda 2000 inte är tillräckligt för att underlätta utvidgningen av unionen och för- stärka EU:s ställning inför WTO-förhandling- arna. Regeringen gör dessutom den bedömningen att reformen av jordbrukspolitiken sannolikt inte kommer att få tillräckligt långtgå- ende effekter för att ett hållbart jordbruk skall kunna uppnås. bör därför på olika sätt även fortsättningsvis verka för en jordbrukspoli- tik vars övergripande mål är hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion, global livsmedelssä- kerhet och säkra livsmedel till skäliga priser. Den gemensamma fiskeripolitiken Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt. Den gemensamma fiskeripolitiken bör ut- vecklas så att den bättre bidrar till detta mål. I samband med den förestående översynen av den gemensamma fiskeripolitiken bör aktivt verka för en sådan utveckling. De beslut som fattats inom EU och som rör frågor om nyttjan- det av fiskresurserna har tagit sin utgångspunkt i att genomföra den internationellt stadfästa för- siktighetsprincipen, vilken ställer sig bakom. Två av de huvudsakliga instrumenten som gemenskapen använder sig av är långsiktiga förvaltningsstrategier och införandet av nya tek- niska bevarandeåtgärder. För att säkerställa efterlevnaden av regelverket är det viktigt med en effektiv fiskerikontroll. Regeringens bedöm- ning är att arbetet och de beslut som fattats ligger i linje med den övergripande målsättningen och främjar ett ansvarsfullt nytt- jande av resurserna. Regeringens förslag för att åstadkomma ett hållbart fiske har redovisats i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116). ordförandeskap i EU kommer att inneha ordförandeskapet i EU. Det svenska ordförandeskapet skall genomföras på ett sådant sätt att det väcker respekt hos och bidrar till goda relationer med övriga medlemsländer. Jord- bruksdepartementets del av samlade EU-arbete är mycket omfattande och ordförandeskapet kommer därför att i hög grad innebära nya och ökade arbetsuppgifter. Förbe- redelsearbetet har pågått och går in i en mer intensiv fas för att fram- över ta mer omfattande resurser i anspråk. En viktig del är arbetsprogrammet under ordföran- deskapsperioden med bl.a. förhandlingar om nästa fleråriga program för fiskeflottan och om en reform av marknadsordningen för olivolja. En annan resurskrävande uppgift inför ordförande- skapet är planeringen och genomförandet av jordbruksministrarnas informella rådsmöte. Produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och förstärkning av konsumentperspektivet Konsumenternas intressen skall stärkas. Det är av oerhörd vikt att konsumenterna kan ha för- troende för de varor som erbjuds och kan lita på att de produkter som de köper är säkra. De svenska konsumenterna blir alltmer med- vetna om olika produktionsmetoder som an- vänds inom jordbruket och efterfrågar produkter som tagits fram på ett hygieniskt och etiskt acceptabelt sätt. Detta gäller i särskilt hög grad de animala livsmedlen, där konsumenterna ställer höga krav på ett gott djurskydd och en god djur- hälsa. Arbetet med att följa och analysera prisut- vecklingen på livsmedel från jord till bord får be- dömas vara intressant ur ett konsumentperspek- tiv. kommer effekterna av Agenda 2000, den kommande utvidgningen av EU och den förestående förhandlingsrundan i WTO att få betydelse för prisutvecklingen på livsmedel. För konsumenterna är det viktigt med saklig och riktig information om livsmedel och prisutvecklingen på dessa. Det är därmed av be- tydelse att fortsätta arbetet med att följa och analysera prisutvecklingen i de olika leden samt lönsamhetsutvecklingen i förädlingsledet. Det nybildade kommer att ha en viktig roll i ett sådant analys- arbete. Regeringen föreslår därför att särskilda resurser avsätts för åtgärder inom livsmedelsområdet. Livsmedelsindustrin Svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion har av tradition varit inriktad på att förse hemma- marknaden med livsmedel. Konkurrenssituatio- nen och exportmöjligheterna har kraftfullt ändrats för den svenska livsmedelsindustrin i och med medlemskapet i EU. Det är viktigt att möjligheterna till svensk livsmedelsexport tas till vara, inte bara för att skapa sysselsättning inom livsmedelssektorn, utan också för att behålla den sysselsättning som redan finns. Regeringen föreslår en tidsbegränsad satsning för att förbättra möjligheterna för export av livsmedel som är producerade i . Gott hälsotillstånd och gott djurskydd bland djur i människans tjänst I anser vi att det föreligger ett tydligt samband mellan det sätt på vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos de livsmedel som blir resultatet. Detta innebär bl.a. att ett bra foder, god djurhållning och ett gott djurskydd kombinerat med god hygien i djur- hanteringen ger hög livsmedelskvalitet. Detta har betydelse för hur konsumenterna värdesätter livsmedlen. Ett gott hälsotillstånd och gott djur- skydd bland husdjuren är därför viktiga faktorer för att hela kedjan inom livsmedelsproduktionen skall leda till en god slutprodukt, dvs. ett bra livsmedel till nytta för konsumenterna. I begrep- pet livsmedelskvalitet ingår alltså inte enbart slutprodukternas beskaffenhet, utan också om- ständigheterna under vilka de producerats. Såväl av omsorg om djuren som av denna anledning är ytterligare förbättringar av djurskyddstillsynen fortsatt prioriterade. har internationellt sett en erkänt god smittskydds- och djurhälsosituation. Det är av största vikt att även fortsättningsvis förhindra att allvarliga smittsamma djursjukdomar kommer till . Arbetet med frågan om antibiotikatillsatser är högt prioriterad. Statens veterinärmedicinska an- stalts vetenskapliga arbete med att dokumentera den svenska antibiotikaresistenssituationen är betydelsefullt och ökar trovärdigheten för den officiella svenska antibiotikapolicyn. Värnande av jordbrukets natur- och kulturmiljövärden samt minimering av jordbrukets negativa miljöpåverkan Jordbrukets miljöersättningsprogram Erfarenheterna av miljöersättningsprogrammet är goda. Miljöåtgärder bör därför även fortsätt- ningsvis tillämpas under kommande program- period. har i betän- kandet Jordbruk och miljönytta (SOU 1999:78) lämnat förslag till fortsatt inriktning på och innehåll i ett nytt svenskt miljöprogram för jordbruket för perioden 2005. Betänkandet har remitterats. Förslaget kommer att hanteras inom ramen för ett kommande samlat lands- bygdsprogram (se även avsnitt 5.6).