prop · GN0391 · 2000-01-01 00:00:00 — Denna s.k. likställighetsregel infördes i samband med refor- mering av efterlevandepensioneringen. Likställighetsregeln gäller både inom folk- och tilläggspensioneringen. Enligt lagen (1994:1117) om re- gistrerat partnerskap likställs personer som låtit registrera sitt partnerskap med makar enligt . För dem gäller följaktligen direkt, utan särskilda regler i efterlevandepensionssammanhang, samma regler som för gifta. Regeringen anser att de förändringar beträffande personkretsen som trädde 1990 och grunderna för dessa äger bärkraft även . Regeringen föreslår därför att omställningspension skall kunna tillerkän- nas, förutom makar och personer som har ingått registrerat partnerskap och som stadigvarande sammanbott med varandra fram till tidpunkten för dödsfallet, även personer som sammanbott under liknande förhållanden utan att ha varit gifta under de förutsättningar som gäller för rätt till omställningspension. Liksom gäller för rätt till efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), anser regeringen att det för rätten till om- ställningspension skall finnas en övre åldersgräns. Nuvarande åldersgräns infördes i samband med reform av efterlevandepen- sion. Motiven till denna åldersgräns var att äldre efterlevande som upp- nått ansågs kunna få sin försörjning tryggad genom ålders- pension i form av folk- och tilläggspension samt att något behov av att anpassa arbetsförhållandena efter den förändrade situationen inte förelåg. Vidare angavs i förarbetena till reform av efterlevandepensio- neringen dvs. i betänkandet Efterlevandepension, reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner (SOU 1987:55) sid 215 ff och propositionen Reformering av den allmänna försäkringens efter- levandeförmåner (prop. 1987/88:171) sid 106 att det i denna situation normalt inte förelåg behov av bostadsbyte och att i vart fall torde det sär- skilda bostadsstödet som en ålderspensionär är berättigad till bidra till att ge den efterlevande med ålderspension möjlighet att bo kvar i den tidiga- re bostaden. Enligt regeringens uppfattning gäller dessa argument allt- jämt och regeringen delar således inte PTK:s och Pensionärers Riksförbunds uppfattning att den nu gällande övre åldersgränsen för rätt till omställningspension bör slopas. Som redovisats i avsnitt 7 föreslår regeringen att efterlevandepensions- underlaget skall fastställas på pensionsgrundande inkomster eller beräk- nad antagandeinkomst till och med det år den avlidne fyllde eller skulle ha fyllt . kan också garantipension i form av ålders- pension till personer födda eller senare betalas ut. Enligt det för- slag som lämnats om garantipension för personer födda i betänkandet Garantipension och bosättningstillägg till personer födda eller tidigare (SOU 1999:17), skall sådan pension kunna betalas ut även . Regeringen föreslår därför att omställningspen- sionen även skall avlösas av ålderspension när den efter- levande fyller . Vårt förslag i denna del innebär att om den efter- levande vid dödsfallet uppnått , skall omställningspension inte beviljas oavsett om den avlidne skulle efterlämna minderåriga barn, vilket i praktiken är mindre vanligt. Vidare betyder det att omställnings- pensionen skall upphöra att betalas ut om den efterlevande fyller (pensionsperiod). Utgångspunkten för utformningen av ekonomiska förmåner i form av efterlevandepension till vuxna efterlevande bör, liksom enligt gällande regler, huvudsakligen vara att förmånerna skall lämna ett tillfälligt bi- stånd till den efterlevande mannen eller kvinnan, så att han eller hon skall kunna komma över de särskilda svårigheter som i regel uppkommer till följd av den förändrade familjesituationen närmast efter dödsfallet. Eftersom efterlevande män och kvinnor i förvärvsaktiv ålder i regel måste anses ha möjlighet att försörja sig genom inkomster av eget för- värvsarbete eller genom ersättningar som träder i stället för sådana in- komster, bör efterlevandepensionen till vuxna inte ses som den efter- levandes huvudsakliga inkomst, utan i stället som en kompletterande in- komst. I de ovan nämnda förarbetena till den reformerade efterlevandepen- sioneringen dvs. betänkandet Efterlevandepension, reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner sid. 215 ff och propositio- nen Reformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner, m.m. sid. 101 ff angavs att den inledande omställningsperioden inte bör vara allt för kort, så att pensionen skulle kunna ge ett reellt stöd för den efterlevande att anpassa ekonomin, bostads- och arbetsförhållanden m.m. till den nya situationen. Å andra sidan anfördes att pensionsrätten inte heller borde utsträckas alltför långt i tiden, eftersom meningen med pen- sionen var att den skall utgöra ett ekonomiskt tillskott under en över- gångsperiod. Anknytningen till dödsfallet och dess följder blir givetvis allt mindre ju som förflyter därefter. Med dessa utgångspunkter föreslogs och beslutades att inledande omställningspension skulle utges av . Av besparingsskäl ändrades senare, med verkan fr.o.m , den tid under vilken inledande omställningspension kan betalas ut från . Enligt regeringens uppfattning är dock sex månaders utbetalning av omställningspension i de allra flesta fall en allt- för att hinna anpassa sig till en sådan förändring av familje- situationen som ett dödsfall innebär. Det är också regeringens uppfattning att det statsfinansiella läget är sådant att det finns möjligheter att ge den efterlevande en längre omställ- ningstid för att med ekonomiskt stöd från samhället ställa om sitt liv till de förändrade förhållanden som ett dödsfall kan innebära. Av nämnda skäl anser regeringen därför att den inledande omställningsperioden skall förlängas. Vi är emellertid av den uppfattningen att förlängningen bör ske i två steg. Regeringen föreslår därför initialt att den inledande omställningspensionen på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av skall utges av räknat från dödsfallet. Vi avser att senare återkomma med förslag som innebär att den inledande omställningspensionen kommer att utges av . De nuvarande reglerna innebär att samhället ger stöd till vuxna efter- levande genom den inledande omställningspensionen om den efterlevan- de har hemmavarande barn som inte har fyllt eller om makarna har sammanbott under . Det är regeringens uppfattning att ovan nämnda behov av en viss omställningsperiod i anledning av ett dödsfall, även föreligger i de situationer när den efterlevande har hemmavarande barn . Även i det fall som det hemmavarande barnet genomgår högstadie- eller gymnasieskola, torde det kunna medföra att den efterlevande föräldern har behov av exempelvis förkortad arbetstid. Omställningspension bör därför kunna utges även till efterlevande med barn . Som redovisas nedan föreslår regeringen också en förstärkning av omställningspensionen, innebärande att förlängd omställningspension skall kunna utges utöver den inledande , när den efterlevande har hemmavarande barn som inte har fyllt . Regeringen anser att samma åldersgräns bör gälla för rätt till den inledande omställningspensionen. Regeringen föreslår därför att omställningspension skall kunna betalas ut även i de fall då den efterlevande vid dödsfallet stadigvarande bodde tillsamman med barn , som stod under vårdnad av makarna eller endera av dem, även om den efterlevande inte uppfyller kravet på att ha sammanbott oavbrutet med den avlidne före dödsfallet. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag att omställningspen- sion skall utges om dödsfallet inträffar efter utgången av . Rätt till sådan pension skall tillkomma efterlevande som inte har fyllt och som vid dödsfallet stadigvarande bodde tillsamman med barn , som vid dödsfallet stod under vårdnad av makarna eller endera av dem, eller som då oavbrutet hade sammanbott med maken av fram till tidpunkten för dödsfallet. 9.2.2 Förlängd omställningspension Regeringens förslag: Efterlevande som uppfyller villkoren för rätt till inledande omställningspension och som har vårdnaden om och stadig- varande bor tillsammans med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem, skall ha rätt till förlängd om- ställningspension av efter det att rätten till inledande omställningspension har upphört, dock längst till dess det yngsta hemmavarande barnet fyllt . En efterlevande skall dock alltid ha rätt till förlängd omställningspension så länge han eller hon har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Rätten till förlängd omställningspension upphör om den efter- levande ingår nytt äktenskap eller om han eller hon stadigvarande bo- sätter sig tillsammans med någon som den efterlevande har varit gift med eller har eller har haft barn med. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag för- utom att utredningen föreslog att förlängd omställningspension alltid skulle utges längst till dess att det yngsta barnet fyllt , istället för av regeringen föreslagna . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. , (), akade- mikers centralorganisation (), och , tillstyrker förslaget om att förlängd omställningspension skall kunna betalas ut om den efterlevande har vårdnaden om barn , men anser att den nuvarande tolvårsgränsen för barn bör finnas kvar. Flera av remissinstanserna har påpekat att denna åldersgräns stämmer överens med åldersgränsen för rätten att vara hemma med sjukt barn. läns allmänna försäkringskassa ifrågasätter behovet av för- längd omställningspension av för det fall det finns hemmavarande barn och menar att resurserna i stället bör läggas på ett förstärkt grundskydd. Vidare är kassan tveksam till åtta-års- gränsen för förlängd omställningspension. läns allmänna försäk- ringskassa avstyrker förslagen att ändra åldersgränserna. Landsorganisa- tionen i (LO) framhåller att kan vara en för kort omställ- ningstid och att förslaget därför måste följas upp noga. Centerkvinnorna förordar att rätt till förlängd omställningspension alltid skall utges till dess yngsta barnet fyllt . Skälen för regeringens förslag: Vuxna efterlevande har rätt till förlängd omställningspension i de fall de uppfyller kraven för rätt till in- ledande omställningspension och dessutom har vårdnaden om och stadig- varande bor tillsamman med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Det bakomliggande skälet till denna regel är att en efterlevande förälder med ett eller flera små barn typiskt sett behöver för att anpassa sig och ställa om sig till de nya förhållanden som dödsfallet innebär än de (tidigare ) som den inledande omställningspensionen ger möjlighet till. Därför finns rätt till förlängd omställningspension till dess det yngsta barnet fyller . De nuvarande reglerna innebär således att samhällets stöd för en efter- levande som har vårdnaden om barn som har fyllt upphör . Som angetts ovan föreslår regeringen att en förstärk- ning av omställningspensionen initialt skall ske genom att denna förlängs . Dessutom har barnen, om de var barn också till den av- lidne, rätt till barnpension efter denne. Regeringen anser emellertid att det härutöver är befogat med ett ytterligare förstärkt skydd för en vuxen efterlevande i denna situation. Även om ett dödsfall alltid innebär en svår omställning för den efterlevande, måste en sådan omställning för en efterlevande med tonårsbarn som går i grund- eller gymnasieskola i de allra flesta fall vara förenad med större omställningsproblem och kostna- der än för en efterlevande utan barn (eller med bara vuxna barn). Av detta skäl föreslår regeringen en förändring, vilken stöds av de flesta remissinstanserna som yttrat sig över förslaget, av rätten till om- ställningspension på så sätt att sådan pension skall kunna betalas ut till efterlevande med hemmavarande barn under efter det att rätten till inledande omställningspension har upphört. Om- ställningspension som utges efter den inledande skall dock utbetalas längst till dess det yngsta barnet, som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem, fyller . För efterlevande med mindre barn bör det dessutom alltjämt finnas möjlighet till ett skydd än sammanlagt 22 månader. Enligt de nuvarande reglerna betalas förlängd omställningspension alltid ut tills det att yngsta barnet har fyllt . Utredningen har föreslagit att den förlängda omställningspensionen skall utges till dess att det yngsta barnet har fyllt . Utredningen menade i och för sig att även efterlevande med äldre barn kan ha behov av det ekonomiska skydd som omställningspensionen utgör, men fann att de ekonomiska ramar som den hade att arbeta inom inte gav utrymme till att behålla dagens tolvårsgräns. Bakgrunden till den gällande åldersgränsen för rätt till förlängd omställningspension är att barnet först har ansetts ha förutsättningar att klara sig själv utan mer regelbunden tillsyn av annan. Regeringen delar denna uppfattning. Den förlängda omställningspen- sionen bör betraktas som ett komplement till det regelsystem som avser att ge föräldrar möjlighet att ta hand om sina barn. Tyngdpunkten i efter- levandepensioneringen bör också ligga på att tillgodose barnets intresse. I detta ingår att möjlighet skall finnas för den efterlevande maken att ge barnet en tryggad uppväxt och tillfälle för barnet till en meningsfull sam- varo med den efterlevande föräldern. En efterlevande förälder bör därför också genom omställningspension ges ekonomisk möjlighet att ta vård om sina barn till dess att det yngsta barnet har fyllt . Regeringen anser emellertid inte, såsom Centerkvinnorna har före- slagit, att det föreligger samma behov av ekonomiskt stöd för efterlevan- de med barn mellan , varför den förlängda omställningspen- sionen skulle utges så länge det finns barn . Inte heller torde den efterlevande förälderns behov av en längre tids arbetstidsförkortning vara detsamma. Ett sådant förslag skulle vidare, av finansiella skäl, innebära att kraftiga försämringar skulle behöva göras inom efterlevan- depensioneringen till efterlevande utan barn eller inom andra områden. Regeringen föreslår således att den förlängda omställningspensionen, liksom , som längst skall betalas ut till dess att det yngsta barnet har fyllt . Liksom gäller enligt dagens bestämmelser för rätt till förlängd omställ- ningspension, föreslår regeringen att denna skall upphöra om den efter- levande ingår nytt äktenskap. Motsvarande föreslås gälla om den efter- levande i stället bosätter sig med en man eller kvinna som den efter- levande tidigare varit gift med eller har eller har haft barn med. Denna bestämmelse gäller endast för rätten till förlängd omställningspension. Rätten till den inledande omställningspensionen påverkas inte av ändrade förhållande som inträffar efter dödsfallet. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag att efterlevande som har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem, skall ha rätt till omställningspension av efter det att inledande om- ställningspension upphört att betalas ut. Denna förlängda omställnings- pensionen skall dock betalas ut längst till dess att det yngsta barnet fyllt . En efterlevande skall emellertid alltid ha rätt till omställnings- pension så länge han eller hon enligt samma vårdnads- och samman- boendekriterier har hemmavarande barn som inte har fyllt . 9.3 Beräkning av omställningspension Regeringens förslag: Omställningspension skall utges av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag. Denna nivå skall vara densamma oavsett om barnpension utges efter den avlidne eller inte. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del, tillstyrker utredningens förslag. menar att den av utredningen föreslagna ersättningsnivån om är för låg och i stället skall vara av den avlidnes efterlevande- pensionsunderlag. PTK menar att det är omöjligt att bedöma om de före- slagna nivåerna av omställningspensionen storleksmässigt kommer att motsvara den nuvarande omställningspensionen och vill därför varken tillstyrka eller avstyrka förslaget. Skälen för regeringens förslag: Såsom nämnts inledningsvis bör det huvudsakliga syftet med omställningspension vara att den efterlevande maken under en viss omställningstid efter dödsfallet inte skall behöva vidkännas en alltför kraftig standardsänkning. Omställningspension bör därför enligt regeringens uppfattning i första hand vara relaterad till den avlidnes inkomstförhållanden. I avsnitt 7 föreslås att det är den avlidnes livsinkomst som skall läggas till grund för beräkningen av omställningspension. Beräkningen av om- ställningspensionen skall således ske på den avlidnes efterlevandepen- sionsunderlag, som i sin tur har beräknats på grundval av den avlidnes pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet (med undantag för om den avlidne är född eller tidigare) samt i vissa fall även på en pensionsrätt beräknad på grundval av antagna framtida inkomster. Omställningspensionen skall således utgöra en viss andel av den avlid- nes efterlevandepensionsunderlag. Vid bedömningen av hur stor del av efterlevandepensionsunderlaget som omställningspensionen skall utgöra, måste beaktas att den inkomstgrundade pensionen i det reformerade ålderspensionssystemet skall beräknas på förvärvsinkomster från första kronan. Detta innebär alltså, till skillnad från vad som gäller enligt dagens regler där första prisbasbeloppets inkomster kompenseras genom folkpensionens grundförmån, att samma ersättningsnivå kommer att gälla för årsinkomster såväl över som under ett prisbasbelopp. betalas omställningspension från folkpensioneringen ut med för år räknat av prisbasbeloppet, eller priser. Därutöver kan den efterlevande vara berättigad till pensionstillskott om maximalt av prisbasbeloppet, eller priser. Enligt lagen (1999:264) om tillfällig beräkning av vissa pensionsför- måner utgör dock pensionstillskottet av prisbasbeloppet t.o.m. utgången av november månad . Det förhållandet att folkpension i form av omställningspension utgör en större andel av prisbasbeloppet än vad omställningspension från tilläggspensioneringen utgör, bör därför beaktas vid bedömningen av vilken procentsats av efterlevandepensionsunderlaget som skall väljas för beräkning av omställningspensionen. bör hänsyn tas till hur högt grundskydd som skall finnas och hur detta skall utformas. I detta sammanhang måste även beaktas att pensionsförmånerna i ett anpassat efterlevandepensionssystem, enligt regeringens förslag, kommer att vara beskattade på motsvarande sätt som förvärvsinkomster beskattas . Något särskilt grundavdrag för pensionärer kommer således inte att fin- nas i ett framtida efterlevandepensionssystem. Det är mot bakgrund av de förutsättningar som ovan har beskrivits som nivån för omställningspensionen skall bestämmas. Utgångspunkten bör därvid vara att i möjligaste mån försöka att konstruera ett system som i huvudsak ger samma kompensation som dagens omställningspension från folk- och tilläggspensioneringen ger. Emellertid är det regeringens uppfattning att omställningspensionen inte skall utges på en sådan nivå att den ger full kompensation för att möjligheterna till särskilt grundavdrag för pensionärer () vid beskattning försvinner. Som framgår nedan föreslår regeringen att kompensationen härför även skall ges genom garantipensionen. Liksom redovisats i avsnitt 8 är det, med hänsyn till konstruktionen och utformningen av den reformerade ålderspensioneringen, förenat med betydande svårigheter att ha kvar olika beräkningssätt för första prisbas- beloppets inkomster och för inkomster därutöver. Vidare är det reger- ingens uppfattning att det i alla avseenden skall eftersträvas att efter- levandepensioneringen anpassas fullt ut till det reformerade ålderspen- sionssystemet. Till följd härav bör en enhetlig procentsats av efterlevan- depensionsunderlaget gälla för hela inkomsten. Valet av procentsats är också i hög grad beroende av utformningen av det grundskydd som bör finnas till omställningspensionen. Den av utredningen valda nivån om av efterlevandepensions- underlaget synes väl avvägd och bör ge ett utfall som bäst stämmer överens med strävan att skapa ett system som totalt sett, dvs. tillsammans med grundskyddet, ger i huvudsak samma utfall som dagens regler under förutsättning att den avlidnes beräknade ålders- eller förtidspension är på samma nivå som det av oss föreslagna efterlevandepensionsunderlaget. Detta framgår av tabellerna 9.1 3 som redovisas i avsnitt 9.4.2. Enligt dagens regler är omställningspensionens storlek beroende av om den avlidne efterlämnar också barn som är berättigat till barnpension efter honom eller henne. Bakom den nuvarande skillnaden i ersättnings- nivån låg önskemålet om att hänsyn skulle tas till de sammanlagda tilläggspensionsförmåner som skulle kunna betalas ut efter en och samma avliden. Det ansågs inte rimligt att efterlevandepension skulle kunna ut- betalas med ett belopp som sammantaget var högre än den egenpension som den avlidne skulle ha varit berättigad till eller faktiskt uppbar i an- slutning till dödsfallet. Detta argument äger i och för sig alltjämt bärig- het. En konsekvens av denna reglering är emellertid att efterlevande be- viljas omställningspension på olika nivåer om den efterlevande efterläm- nar eget barn med rätt till barnpension eller om det efterlevande barnet endast är barn till den efterlevande maken. Enligt dagens regler får så- ledes den efterlevande maken omställningspension om den avlidne maken var barnets biologiska förälder och barnpension utbetalas till barnet, men om den avlidne maken var barnets styvförälder och inte själv hade något pensionsberättigat barn. Den efterlevande maken torde emellertid i båda situationerna vara i lika stort behov av att kunna avsätta tid för samvaro med barnet. Konsekvenserna av en differentierad nivå kan även ifrågasättas i det fall då en gift person avlider och efterlämnar i det ena fallet make och ett styvbarn (dvs. den efterlevande makens barn) och i det andra fallet härut- över även ett eget barn som inte bott tillsammans med den avlidne och dennes familj. I det första fallet utges omställningspension till den efter- levande maken (eftersom barnpension inte utges till styv- barnet). I det andra fallet blir omställningspensionen , eftersom barnpension utges till det barn som inte bor tillsammans med den efter- levande. Omställningsproblemen för den efterlevande maken och behovet av att tillbringa tid med det egna barnet torde emellertid vara lika stora i båda fallen. Regeringens uppfattning är att nämnda konsekvenser av en samordning mellan barnpension och omställningspension inte bör gälla för framtiden. Dessutom föreslår regeringen att barnpension skall utges fullt ut oavsett om det betalas ut efterlevandepension till vuxen, se avsnitt 8.3. På samma sätt bör omställningspension utges på samma nivå, oavsett om barnpension betalas ut eller inte. För att de sammanlagda efterlevandepensionerna inte skall bli allt för hög, föreslår regeringen emellertid att en begränsningsregel skall finnas i det anpassade efterlevandepensionssystemet, men att denna skall avse endast barnpensioner, se avsnitt 8.3. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att omställningspensionen såväl under den inledande omställningsperioden som under den förlängda skall uppgå till av den avlidnes beräknade efterlevandepensions- underlag. Denna nivå föreslås vara densamma oavsett om barnpension utges efter den avlidne eller inte. 9.4 Grundskyddet 9.4.1 Garantipension, m.m. Regeringens förslag: Till efterlevande som har rätt till omställ- ningspension skall i de situationer där den avlidne inte haft pensions- grundande inkomster eller haft endast låga sådana omställningspen- sion utges i form av ett grundskydd en beskattningsbar garantipen- sion.