prop · GN031D12 · 2000-01-01 00:00:00 — På förslag av expertgruppen kommer bl.a. rådens ansökningshandlingar att gås igenom i syfte att identifiera relevanta genusforskningsaspekter som inte uppmärksammats. FRN fick i uppdrag av regeringen att stödja kvinno- och jämställdhetsforskning. FRN har byggt upp ett väl utvecklat ge- nusforskningsprogram, vars omfattning har vuxit från /92 till . Från och med budget- har programmet koncentrerats till ett mindre antal forskningsområden och FRN strävar efter att särskilt stödja unga forskare. FRN verkar också för att ge genusperspektivet en starkare ställning inom nämndens övriga temaområden för forskning. I de vetenskapliga kommittéer som bedömer forskningsansökningar hos FRN är andelen kvinnor . var andelen kvinnliga bidragsmottagare , vilket var något högre än föregående år. Andelen beviljade ansökningar är i stort sett densamma för män och kvinnor. Inom har andelen kvinnor i bered- ningsorganisationen ökat kontinuerligt och uppgick till . Den andel av forskningsstödet som gick till kvinnliga forskare steg också från till under det senaste verksamhetsåret. Genusperspektivet har stor relevans inom många av discipliner. I rådets direktiv till beredningsgrupperna ingår att genusperspektivet alltid skall beaktas vid bedömning av ansökningar. finansierar dessutom särskilda tjänster i jämställdhetsforskning. Även MFR:s jämställdhetsarbete har gett re- sultat i form av ett kraftigt ökat antal kvinnor i rådets prioriteringskommittéer. Andelen kvin- nor har ökat från till . Rådet redovisar också statistik som visar att de kvinnor som söker projektstöd och tjänster generellt sett har lika stor chans till framgång som manliga sökande. är dock av de forskare som söker bidrag från MFR kvinnor. NFR arbetar enligt ett åtgärdsprogram för ökad jämställdhet. Andelen beviljade projektbidrag har ökat något, från till . Beviljandegraden är lika hög för kvinnor som för män. Drygt en fjärdedel av rådets forskartjänster innehas av kvinnor. Även TFR arbetar enligt en fastställd hand- lingsplan som syftar till att öka stödet till kvin- nor inom rådets ansvarsområde. Andelen kvin- nor som sökt projektbidrag hos TFR har fördubblats , men kvinnor svarade trots detta endast för av ansökningarna vid den senaste ansökningsomgången. Det finns inga skillnader i beviljandegrad mellan manliga och kvinnliga sökande. finns möjligheter till ökad jämställdhet, eftersom nästan en fjärdedel av doktoranderna inom den av TFR finansierade forskningen är kvinnor. Det kvinnliga deltagandet i Rymdstyrelsens verksamhet är mycket lågt. av de tjänster som helt eller delvis finansieras av Rymdstyrelsen innehas av kvinnor. Bara en obetydlig andel av dem som söker forskningsbidrag är kvinnor. Den mycket skeva könsfördelningen beror framför allt på att mycket få kvinnliga forskare verkar inom de forskningsområden som omfattas av Rymdstyrelsens verksamhet. Regeringen gör bedömningen att myndigheterna arbetat medvetet och långsiktigt med jämställdhets- och genusfrågor. Frågorna har diskuterats kontinuerligt och nya former för forskningsstöd har prövats. Andelen ansökningar från kvinnliga forskare har också ökat successivt inom alla rådens ansvarsområden och beviljandegraden följer i de flesta fall denna trend. I regel ges underrepresenterat kön företräde i de fall ansökningarna är av likvärdig kvalitet. Trots detta råder ännu en mycket skev könsfördelning inom många forskningsområden. I dessa fall är det särskilt viktigt att myndigheternas verksamhet bidrar till att det tillkommer fler kvinnliga forskare som kan vara goda förebilder för kvinnliga forskarstuderande och även locka fler kvinnor till grundutbildningarna. Forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande Resultaten av forskningen, oavsett dess ur- sprungliga syfte, bör i större utsträckning kunna nyttiggöras i samhället. I forskningspropositio- nen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), redovisade regeringen de allmänna riktlinjer som skall gälla för bl.a. forskningens samhällsrelevans och nytta. I regleringsbrevet för gavs myndigheterna i uppdrag att ägna hög uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans och att prioritera stöd till forskning som är strategisk för både forskningens utveckling och samhällets behov. Myndigheterna skulle också redovisa hur kriterier för samhällsrelevans beaktas och vilka åtgärder som vidtagits för att uppmärksamma forskningens relevans och nytta. fick också myndigheterna i uppdrag att redovisa vilka kriterier för samhällsrelevans som tillämpas, hur dessa beaktas samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av riktlinjerna i forsknings- propositionen. De forskningsfinansierande myndigheterna inom verksamhetsområdet finansierar huvud- sakligen grundforskning. Grundforskningen är i mer allmän bemärkelse nyttig bara genom att bidra med nya kunskaper om företeelser i vår omvärld. Grundforskningen utgör också en nödvändig kunskapsbas för mer tillämpningsnära forskning och utvecklingsarbete. Nya och ofta oanade tekniker och metoder har sitt ursprung i genombrott som gjorts inom den grundläggande forskningen. Myndigheterna har på olika sätt försökt att integrera ett relevans- och nyttoperspektiv i sitt arbete med att bedöma och prioritera forskningsansökningar. FRN skall enligt sina instruktion främst stödja forskning som är angelägen från samhällets synpunkt och ny forskning tillkommer ofta i samspel med samhällsrepre-sentanter. Samhällsrelevans finns med som en viktig aspekt i alla FRN:s bedömningar av forskningsansökningar. tillämpar de riktlinjer för relevansbedömning som rådet tidigare redovisat för regeringen. För de experter som granskar TFR:s ansökningar gäller en ny instruktion som också omfattar kriterier för samhällsrelevans. MFR ställer krav på att forskningsansökningar på ett tydligt sätt skall innehålla beskrivningar och motiveringar av forskningens nytta. Rådet avser att använda detta material vid utvärderingar och beslut om initiativ till ny forskning. För att kunna följa utvecklingen kommer MFR också att sammanställa en rapport grundad på prioriteringskommittéernas sammanställningar av samhällsrelevansen i forskningsansökningarna. NFR driver tillsammans med och ett teknikerprogram som möjliggör för svenska tekniker och ingenjörer att arbeta inom tekniskt avancerade projekt vid internationella forskningsorganisationer. På så sätt kan ny teknik återföras till . Rymdforskningens högteknologiska karaktär och Rymdstyrelsens breda ansvar för både grundforskning och utvecklingsarbete inom rymdindustrin gör att resultat inom den grundläggande forskningen relativt snabbt kan nyttiggöras. Regeringen bedömer att myndigheterna har ägnat hög uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans under . De åtgärder som vidtagits bör ge resultat på såväl kort som lång sikt. bör framhållas att det finns stora variationer mellan olika forskningsområden vad gäller vilka tidsperspektiv som är rimliga att använda vid en bedömning av samhällsrelevansen. måste dock grundforskningens samhällsrelevans och nytta ses i ett längre tidsperspektiv, även om t.ex. den kliniska delen av medicinsk forskning ligger mycket nära ett direkt nyttiggörande av forskningsresultat. Det är också viktigt att understryka att forskningens relevans och nytta slutligen beror på hur väl forskare, högskolor och forskningsfinansiärer förmår att sprida forskningsresultat till det omgivande samhället. Samhällsrelevant forskning av hög kvalitet måste kombineras med en god förmåga att informera om forskning. Forskningsinformation Regeringen har i olika sammanhang betonat vikten av att forskningsinformationen förbättras. Myndigheterna hade därför även under budget- i uppdrag att förstärka informationen om forskning och forskningsresultat. En utgångspunkt för arbetet med forskningsinformation är den gemensamma strategi för populärvetenskaplig information som utarbetats på uppdrag av regeringen och som redovisades . FRN har som en särskild uppgift att på natio- nell nivå främja kontakter mellan forskare och allmänheten, bl.a. genom att stimulera forskares medverkan i samhällsdebatten. Nämndens in- formationsverksamhet har en stor bredd vad gäller målgrupper och nämnden strävar efter att finna nya former för informationsöverföring. Nya initiativ för att utveckla infor- mationsverksamheten främjas genom ett särskilt projektstöd. har FRN bl.a. utlyst medel till universitet och högskolor för att in- rätta s.k. forskningsfrågelådor på Internet. Upp- byggnaden av nyhetsbrevet med kringtjänster i elektronisk form avslutades . har successivt utvidgat informationsverksamheten. inrättades ett särskilt utskott för att planera den löpande in- formationsverksamheten och fastställdes en övergripande informationsstrategi. finns även en projektanställd informatör. Informationsaktiviteterna har riktat sig både till vetenskapssamhället och till en bredare allmänhet. webbplats har i genomsnitt 1400 besökare . MFR har en särskild rådgivande kommitté för informationsfrågor som består av såväl forskare och aktiva inom sjukvården som mediarepre- sentanter. har MFR arbetat med att utveckla en webbtjänst som skall sprida forsk- ningsinformation till elever och lärare på hög- stadiet och gymnasiet. MFR har också genom en brevenkät undersökt hur olika målgrupper tar emot och använder informationen från rådet. Som en konsekvens av enkäten har ett arbete för att stärka marknadsföringen av rådets informa- tion påbörjats. NFR har bildat en enhet med ansvar för forskningsinformation. En tidskrift om naturvetenskaplig forskning, Carpe Scientiam, och ett informationsblad tillkom som nya infor- mationskanaler . Det samarbete med och kompetensutveckling, som innebär att fem forskningsatta-chéer skall arbeta med att skapa varaktiga kontakter mellan forskare och avnämare, har inletts . TFR har anställt en informationssekreterare som skall förbättra rådets informationsinsatser. TFR medverkar också i , en organisation som syftar till att ta fram en databas över alla forskningsprojekt som finansieras inom EU:s medlemsländer. Slutligen har TFR krävt en populärvetenskaplig sammanfattning i samband med ansökningar om forskningsstöd. Rymdstyrelsen har tillsammans med FRN och Rymdbolaget givit ut en populärvetenskaplig skrift för elever på mellanstadiet. Skriften fick stort genomslag i media. Rymdstyrelsen har också utvecklat sin information via Internet genom att ansluta sig till SAFARI samt genom att förnya webbsidorna och förse dem med länkar till hemsidor hos forskare som finansieras av myndigheten och olika rymdorganisationer. Regeringen bedömer att informationsverk- samheten vid myndigheterna har utvecklats mycket positivt. Medvetenheten om informationsinsatsernas betydelse har ökat och råden har utvecklat organisatoriska former för att hantera informationsverksamheten. Det är dock angeläget att myndigheterna under kommande budgetår i högre utsträckning utnyttjar möjligheterna att dels lära av varandra, dels samordna sina informationsinsatser. Befintliga kanaler för forskningsinformation, t.ex. SAFARI, bör utnyttjas effektivare. Det är vidare angeläget att myndigheterna följer upp och utvärderar hur informationen fungerar i förhållande till olika målgrupper. 10.4.2 Nationella forskningsbibliotek ansvarar för Kungl. (KB). Departementet ansvarar även för Arkivet för ljud och bild (), som återrapporteras inom utgiftsområde 17. Dessa myndigheter ombesörjer tillvaratagandet av de plikt-exemplar som, enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, måste lämnas för bevarande. Materialet skall sedan kunna tillhandahållas för forskning och studier. I bibliotekslagen (1996:1596) anges mål för biblioteksverksamheten. Lagen syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som binder ihop högskolebibliotek, forskningsbibliotek, länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och skolbibliotek. KB fyller en viktig roll i svenskt biblioteksväsende och i den nationella bibliotekspolitiken. KB är dessutom ett humanistiskt forskningsbibliotek. har flera av KB:s uppgifter, som under den långa ombyggnadsperioden varit eftersatta, arbetats ifatt. har besöks- och lånefrekvensen stadigt ökat. KB:s roll som kulturarvsinstitution har också hittat sina former. Den svenska produktionen av olika media har ökat. Trots att KB har effektiviserat handläggningen av tryckleveranser har mängden icke omhändertaget material ökat. Det inkomna okatalogiserade svenska trycket har dock minskat . KB har ägnat bevarandefrågor särskilt stort intresse. I samarbete med har ett arbete med en nationell bevarandeplan pågått. På ett framåtsyftande sätt har KB också utvecklat och använt ny teknik för att genomföra olika bevarandeprojekt som på bästa sätt säkrar originalutformning och informationsinnehåll i bevarade dokument. har projektet bedrivits med målet att utarbeta och pröva nya metoder att samla, bevara och tillhandahålla svenska elektroniska dokument. Frågor som rör insamlande och bevarande av elektronisk online-information har utretts av den s.k. (SOU 1998:111). Regeringen avser att återkomma med förslag angående villkoren för att säkra ett tillräckligt bevarande av elektronisk information. Det nationella biblioteksdatabassystemet LIBRIS har utvecklats för att främja forskning, utbildning och kultur genom att avgiftsfritt tillhandahålla en nationell katalog för universitet, högskolor, offentlig förvaltning, näringsliv samt för allmänheten genom folkbiblioteken. Genom LIBRIS effektiviseras arbetet med förvärv, katalogisering och framförallt lokalisering och förmedling av litteratur. Antalet bibliotek som deltar i LIBRIS har ökat med 28 och 190 forsknings- och folkbibliotek deltar totalt. De flesta folkbibliotek är dock anslutna till BURK som är Bibliotekstjänst AB:s databas. KB arbetar nu för att skapa ett nationellt virtuellt biblioteksdatabassystem genom att möjliggöra gemensamma och samtidiga sökningar i LIBRIS och BURK. KB har utsett ett ansvarsbibliotek inom det sista återstående ämnesområdet, näm- ligen geovetenskap. Regeringen ser med tillfredsställelse att systemet med ansvarsbibliotek nu är heltäckande. fortsatte KB att ansvara för central upphandling av referens- och fulltext- databaser till högskolorna. Avtalen innebär att högskolorna får tillgång till digitaliserad i stället för pappersbaserad information, vilket ger fördelar i form av förbättrad tillgång till olika vetenskapliga publikationer samt minskade förvärvs- och hanteringskostnader. 10.4.3 () skall bedriva grundforskning och forskarutbildning i rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik samt stödja exploatering av tillämpningsmöjligheter. IRF skall också bedriva observatorieverksamhet i rymdfysik och atmosfärfysik. Måluppfyllelsen har varit god inom IRF:s verksamhetsgrenar. Inom forsknings- verksamheten har IRF medverkat i uppsändningar av flera rymdsonder, vilket har utmynnat i en ökning av antalet publikationer. Andelen expertgranskade publikationer har emellertid sjunkit. Rymd- och atmosfärfysik bedrivs med fördel i norra , vilket har bidragit till att IRF:s forskare har ett väl utvecklat internatio- nellt samarbete. IRF har vid ett flertal tillfällen i internationell konkurrens utsetts till huvudexperimentator i program hos (). IRF har också fått en internationellt framträdande roll vad gäller miniatyrisering av sonder för rymdforskning. Atmosfärforskningsprogrammet har med stöd av () vuxit ytterligare och bidrar till IRF:s forskning och den långsiktiga observatorieverksamheten. Bland IRF:s personal sker en kontinuerlig förnyelse bland annat genom ett stort inslag av utländska forskare. IRF arbetar långsiktigt med att ändra könsfördelningen bland personalen enligt en fastställd jämställdhetsplan. är en tredjedel av forskarna kvinnor. IRF har medverkat i grundutbildningarna inom rymdteknik och fysik vid , , och . En expansion av utbildningsverksamheten och en utbyggnad av utbildningslokalerna har påbörjats. 10.4.4 främsta uppgift är att främja och samordna svensk polarforskning på hög internationell nivå. Polarforskningssek- retariatet planerar och genomför expeditioner till polarområdena och bevakar den internationella utvecklingen inom området. Polarforskningssek- retariatet är även tillståndsmyndighet för sven- skars vistelse och verksamhet i . Expeditioner till polartrakterna medför bety- dande logistiska problem och kräver planering. verk- samhet ger svenska forskare en möjlighet att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva forskning i po- lartrakterna. Sekretariatet har ge- nomfört expeditioner till , och . I samtliga fall har expeditionerna varit internationella men under svensk ledning. Sek- retariatet har regelbundet inbjudit konstnärer att delta i de större expeditionerna. Expeditionerna har givits stor uppmärksamhet i massmedia. Un- der genomfördes en stor fartygsbaserad expedition, Tundra Northwest, till den kanadensiska arktiska övärlden och . Sekretariatet deltar också aktivt i flera orga- nisationer och nätverk som rör och An- tarktis och följer därmed den internationella ut- vecklingen avseende polarområdena. har fastställt en plan för expeditionsverksamheten de kommande 3-5 åren, med bl.a. oceanografiska, meteorologiska och maringeologiska insatser i . En satsning på biokemiska kretslopp kommer att ge förnyelse till den svenska arktisforskningen. 10.4.5 EU/EU/är nationellt kontaktorgan för det samarbete mellan och EU som avser forskning och teknisk utveckling. Rådets huvudsakliga uppgifter är rådgivning, nät- verksbyggande och informationsspridning om samarbetet samt kartläggning och analys av det svenska deltagandet. Måluppfyllelsen har varit god inom samtliga verksamhetsgrenar. Forskningsmyndigheternas gemensamma kontor i har underställts EU/. Regeringen har även utsett rådet till s.k. National Contact Point för samtliga program inom det femte ramprogrammet (vad gäller ett av programmen tillsammans med ). Dessa nya uppgifter kommer att ge rådet ett större ansvar för informations- och rådgivnings- verksamhet men även utökade möjligheter till ett effektivt nätverksbyggande. Ett omfattande kartläggnings- och analysar- bete rörande det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram har utförts . Totalt deltog i av alla projekt i det fjärde ramprogrammet. Det svenska deltagandet är övervägande företagsinriktat inom IT- området, medan universitetsforskningen är störst inom biovetenskaperna och miljöområdet. Efterfrågan på kvalificerad rådgivning har ökat, särskilt den juridiska rådgivningen kring avtal och kontrakt. Spridningen av rådets informationsmaterial har ökat. /FoU-Inside har kompletterats med ett elektroniskt nyhetsbrev. Rådets hemsida är välbesökt med ca 80 läsare per dag. Informationsbehovet inför det femte ram- programmet har varit stort. Rådet har mött efterfrågan med en serie guider om det femte ramprogrammet. Rådet har även genomfört fem s.k. Kick Off-konferenser för det femte rampro- grammet. Rådet har gjort en fokuserad insats mot små och medelstora företag genom en studie som kartlägger dessa företags deltagande. Ett s.k. öppet hus som arrangerades inför den sista utlysningen i det program som vänder sig direkt till de små och medelstora företagen ledde till att det svenska deltagandet i detta program ökade. Rådet har på olika sätt arbetat ak- tivt med sin systerorganisation i , FE- MIRC, bl.a. med rådgivning och informa- tionsverksamhet. 10.4.6 Forskningsstiftelserna De samlade resurserna för forskning och utveckling har ökat sedan forskningsstiftelsernas tillkomst . Utöver de som staten satsar på forskning , tillför forskningsstiftelserna ca . De prioriteringar som görs och de beslut som forskningstiftelserna fattar har stor betydelse för svensk forskning. () stödjer forskning och forskarutbildning inom naturvetenskap, teknik och medicin. Stiftelsen skall stödja forskning och forskningsmiljöer av högsta internationella klass, stödja etableringen av nya forskningsområden samt på olika sätt bidra till kompetensutbyte mellan högskola och näringsliv/samhälle. Stiftelsen är en av de största externa finansiärerna av svensk forskning och forskarutbildning inom sitt verksamhetsområde och har därmed stor betydelse för utvecklingen av svensk forskning. Stiftelsens finansiella åtaganden för perioden - 2002 uppgår till ca . Stiftelsen har beslutat att den årliga budgetvolymen skall minskas till . Därmed kan stiftelsens medel förväntas räcka in . Stiftelsen har prioriterat stora, i regel femåriga, program som ofta är tvärvetenskapligt inriktade. Större delen av programmen är organiserade som nationella nätverk med ett antal samverkande universitet och högskolor eller som lokala s.k. Centers of Excellence. En stor del av verksamheten är också uppbyggd kring forskarskolor. Tyngdpunkten ligger inom biovetenskap, informationsteknik, process- och produktionsindustriforskning, materialforskning samt mikroelektronik. SSF har låtit Kungl. genomföra utvärderingar av pågående program. Utvärderingen visar att stiftelsen i allt väsentligt fullgjort sin uppgift med stor omsorg och kompetens. () skall stödja miljöforskning med ett långsiktigt perspektiv som är inriktat på att lösa viktiga miljöproblem. MISTRA:s finansiella åtaganden ligger . beräknar stiftelsen att den årliga budgeten kommer att uppgå till ca . Stiftelsens forskning är till stor del organiserad i breda tvär- och mångvetenskapliga program som skall stimulera nätverksbyggande och kontakt mellan näringsliv och universitet. MISTRA stödjer även enskilda projekt som främjar yngre forskares arbete samt främjar nya idéer och ämnesområden. MISTRA har regelbundet låtit och Skogs- och lantbruks- genomföra utvärderingar av stiftelsens verksamhet. Utvärderingen för betonar vikten av att MISTRA värnar om sitt stadgebundna ansvar att inom miljöforskningen bl.a. främja tvärvetenskap, nationellt och internationellt nätverksbyggande och forskarrörlighet. och kompetensutveckling () har en viktig roll för att skapa nya former för samarbete mellan högskolor och näringsliv och finansierar också forskning vid mindre och medelstora högskolor. Några av stiftelsens insatser beskrivs i avsnitt 5.4 inom verksamhetsområdet och högskolor. av högre utbildning och forskning (STINT) har till uppgift att främja internationalisering för att stärka kvalitet och kompetens i svensk högre utbildning och forskning samt förstärka befintliga och ta nya kontakter med länder som vill utveckla särskilda ekonomiska och kulturella relationer med. Stiftelsens verksamhet omfattar samtliga vetenskapsområden och är främst uppbyggd kring stipendier och bidrag för bilaterala forskningsprojekt samt stadgebunden medfinansiering av EU:s fjärde ramprogram. Stiftelsens finansiella åtaganden kommer att öka något - 2000. beräknar stiftelsen att den årliga budgeten kommer att uppgå till ca och allergiforskning (Vårdal) skall främja forskning och forskarutbildning inom vårdområdet samt forskning och forskarutbildning med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Stiftelsens årliga budget uppgår till ca . Vårdal organiserar sin verksamhet i tvärvetenskapliga program för att stimulera och stärka de nya forskningsområdena vård- och allergiforskning. Stiftelsen har tillsatt tre arbetsgrupper som skall identifiera viktiga forskningsområden. I samband med att de övriga stiftelserna bildades tillfördes () en donation för kulturvetenskaplig forskning. Från donationen ges stöd till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, framförallt till forskningsprojekt och program som främjar gränsöverskridanden mellan discipliner, nätverksbyggande, forskarutbildning och forskarrekrytering samt ökad forskarrörlighet. Budgeten för är . Regeringen ser positivt på de insatser som stiftelserna och gör för svensk forskning. I flera avseenden innebär deras verksamhet värdefulla förstärkningar och kompletteringar av andra forskningsfinansiärers insatser. Stiftelserna och andra forskningsfinansiärer har också nått långt i sin gemensamma strävan att finna konstruktiva former för samarbete.